b'\n_START_ARTICLE_\nMunkkiniemi\n_START_SECTION_\nLuonnehdinta alueesta\n_START_PARAGRAPH_\nMunkkiniemi on kantakaupungin l\xc3\xa4nsipuolella, Pikku Huopalahden ja Laajalahden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 sijaitseva niemi, joka on suurelta osin rakennettu asuntoalueeksi. Nykyisin sit\xc3\xa4 voidaan miltei pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kantakaupungin jatkeena varsinkin sen j\xc3\xa4lkeen, kun sen kantakaupungista erottanut, pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n rakentamattomana pysynyt Pikku Huopalahden alue 1900-luvun lopulla rakennettiin. Alueen kerrostalot ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa 1930-luvulta._NEWLINE_Paciuksenkatu johtaa kantakaupungista Munkkiniemeen. Sen suorana jatkeena on Munkkiniemen puistotie, joka muodostaa kaupunginosan p\xc3\xa4\xc3\xa4akselin. Samalta aukiolta kuin Munkkiniemen puistotie l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Ramsaynranta, joka jatkeineen johtaa Kuusisaaren kautta Espoon Otaniemeen, sek\xc3\xa4 pohjoiseen vilkasliikenteinen, Haagaan johtava Huopalahdentie. Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 alkaa Huopalahdentielt\xc3\xa4 Vanhan Munkkiniemen ja Munkkivuoren v\xc3\xa4list\xc3\xa4._NEWLINE_Munkkiniemen puistotien pohjoispuolella on muun muassa perinteik\xc3\xa4s Munkkiniemen yhteiskoulu (joka oli peruskoulu-uudistukseen asti oppikoulu, nykyisin peruskoulun yl\xc3\xa4aste ja lukio), etel\xc3\xa4puolella Villa Aalto vuodelta 1936, Aallon piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4t Kansanel\xc3\xa4kelaitoksen asuintalot 1950-luvun alusta, Munkkiniemen kartano ja Eliel Saarisen massiivinen Kadettikoulu vuodelta 1918, jossa toimi Tullin koulutuskeskus ja Hallinnon kehitt\xc3\xa4miskeskus HAUS 1986-2018. Saarinen piirsi my\xc3\xb6s Suomen ensimm\xc3\xa4isiin kuuluvat rivitalot osoitteessa Hollantilaisentie 12\xe2\x80\x9320._NEWLINE_Kalastajatorppa sijaitsee Munkkiniemen etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4. Muilta osin etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rki on puistoa. Munkkiniemen sankarihautausmaa sijaitsee Gert Skytten puistossa. Kaupunginosan luoteisosassa sijaitsee Munkinpuisto lampineen ja avoimine niittyineen.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMunkkiniemess\xc3\xa4 on sijainnut vanha suomalaiskyl\xc3\xa4. Keskiajalla, ruotsalaisten tekem\xc3\xa4n Uudenmaan kolonisaation seurauksena, sen paikalle tuli ruotsalaista uudisasutusta.\xc2\xa0_NEWLINE_Munkkiniemi on suomenkielinen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s vanhasta ruotsinkielisest\xc3\xa4 paikannimest\xc3\xa4 Munkn\xc3\xa4s, joka tunnetaan jo 1500- ja 1600-lukujen l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4 samoin kuin Munkkisaarikin (Munkholmen). Paikka mainittiin ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1540 muodossa Munxneby ja on my\xc3\xb6hemmin kirjoitettu muodoissa Munckn\xc3\xa4s ja Muncksn\xc3\xa4\xc3\xa4s.  Munkkiaiheisia paikannimi\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Suomen rannikolla on muitakin kuten Munkinm\xc3\xa4ki ja Munkkala. Osa-alueen nimi Munkkivuori on sit\xc3\xa4 vastoin vasta 1950-luvulla muodostettu johtamalla Munkkiniemen nimest\xc3\xa4._NEWLINE_Nimest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta Munkkiniemess\xc3\xa4 ei ole koskaan ollut luostaria. Muiden munkkiaiheisten paikannimien tavoin se saattaa liitty\xc3\xa4 Virossa 1300\xe2\x80\x931500-luvuilla toimineeseen Padisen sisterssil\xc3\xa4isluostariin, joka omisti maa-alueita Uudenmaan rannikolla 1300\xe2\x80\x931400-luvuilla. Vuonna 1351 Ruotsin kuningas Maunu Eerikinpoika antoi poliittisista syist\xc3\xa4 luostarille Porvoon pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n, sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4en Pernajan, Sipoon ja Helsingin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n, sek\xc3\xa4 Vantaanjoen lohenkalastusoikeudet, mik\xc3\xa4 oli aiheena toistuviin kiistoihin joenvarren talonpoikien kanssa. Lopulta luostari myi oikeutensa Turun piispalle 1428, mutta sai pit\xc3\xa4\xc3\xa4 osan tuotosta. Kustaa Vaasan uskonpuhdistuksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kirkon ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iset maa-alueet siirtyiv\xc3\xa4t kruunulle. Munkkiniemi oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ker\xc3\xa4ilypaikka tuottoisalle kalastukselle, jonka saaliit vietiin Tukholmaan ja Tallinnaan asti. Koska sisterssil\xc3\xa4ismunkit eiv\xc3\xa4t juuri poistuneet luostaristaan, munkit itse eiv\xc3\xa4t juuri liene Munkkiniemess\xc3\xa4 oleskelleet. Munkkisaari ja Munkkiniemi ovat kuitenkin mahdollisesti paikkoja, joita munkkien kalastusrengit k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t sataminaan ja varastopaikkoinaan lohenpyyntimatkoillaan.\n_START_SECTION_\nYhdyskunta perustetaan\n_START_PARAGRAPH_\nM.G. Stenius -yhti\xc3\xb6 alkoi uuden alueen kehitt\xc3\xa4misen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 liikenneyhteydet kaupunkiin, muuten kukaan ei muuttaisi sinne. Vuonna 1912 Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhti\xc3\xb6n yhti\xc3\xb6kokous ei hyv\xc3\xa4ksynyt M.G. Steniuksen ehdotusta rakentaa raitiotiet\xc3\xa4 Munkkiniemeen ja Haagaan. Tunnelma kokouksessa oli kire\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 monet raitiotieyhti\xc3\xb6n hallituksen j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 istuivat my\xc3\xb6s M.G. Steniuksen hallituksessa. Vuonna 1913 Helsingin kaupunki osti raitiotieyhti\xc3\xb6n ja M.G. Stenius sai melko helposti sovittua kaupungin kanssa uuden raitiotien rakentamisen. Joulukuussa 1914 liikenne aloitettiin kahdella haaralla ASEA:n rakentamalla radalla. Rataa liikenn\xc3\xb6itiin aluksi kahdesta kolmeen vuorolla tunnissa. 217 asukkaan Munkkiniemest\xc3\xa4 ei tullut paljon matkustajia mutta kes\xc3\xa4isin vaunut jopa ruuhkautuivat kun huviloiden omistajat ja sunnuntaik\xc3\xa4velij\xc3\xa4t matkustivat Meilahteen ja Seurasaareen. Munkkiniemen ja Haagan raitiotiet myytiin kaupungille vuonna 1926, 20 vuotta ennen kuin Huopalahden kunta ja Haagan kauppala liittyiv\xc3\xa4t osaksi kaupunkia._NEWLINE_1900-luvun alussa Helsingin ymp\xc3\xa4rille oli muodostunut monta esikaupunkiyhdyskuntaa, kuten Oulunkyl\xc3\xa4 ja Pakila. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tyyppisille asutuksille oli muodostettu hallinnollinen k\xc3\xa4site taajav\xc3\xa4kinen yhdyskunta hallinnon j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseksi. Tavallisesta poiketen Suomen senaatti teki aloitteen perustaa Munkkiniemen taajav\xc3\xa4kinen yhdyskunta, kun yleens\xc3\xa4 aloitteentekij\xc3\xa4 oli maanomistaja tai kunta. Helsingin maalaiskunta olisi halunnut perustaa Haaga-Munkkiniemen taajav\xc3\xa4kisen yhdyskunnan, mutta senaatti hyv\xc3\xa4ksyi Munkkiniemen taajav\xc3\xa4kiseksi yhdyskunnaksi lokakuussa 1915. Alue kattoi Munkkiniemen s\xc3\xa4teritilan alueet Kuusisaarta lukuun ottamatta._NEWLINE_Eliel Saarinen laati Munkkiniemen ensimm\xc3\xa4isen asemakaavan 1. ja 2. kaupunginosalle vuonna 1917. Ensimm\xc3\xa4inen iso rakennusprojekti oli AB Munksn\xc3\xa4s Pensionatin rakentaminen vuonna 1918. Pensionaatin oli tarkoitus houkutella hyvin toimeentulevia paikan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle, jotta he mahdollisesti ostaisivat tontin Munkkiniemest\xc3\xa4. Taloudellinen tilanne ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan ja sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen ei ollut hyv\xc3\xa4 luksuslaitokselle ja pensionaatti meni konkurssiin parin vuoden j\xc3\xa4lkeen. Valtio osti rakennuksen ja perusti sinne kadettikoulun. Suomen toinen rivitalo Linnatiell\xc3\xa4 (nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Hollantilaisentie) ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut suuri l\xc3\xa4pimurto. Naapurit eiv\xc3\xa4t tulleet kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n toimeen ja kiistaa aiheutti muun muassa yhteinen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6keskus ja yhteisten kulujen jakaminen. Muita rivitaloja ei rakennettu ja rivitalotontit muutettiin pienten vuokratalojen tonteiksi. My\xc3\xb6s muu rakentaminen k\xc3\xa4ynnistyi hitaasti. 1920-luvulla rahasta oli pulaa ja lainan saaminen vaikeaa. Tontteja myytiin mutta ne ostettiin usein vain arvonnousun odottelua varten.\n_START_SECTION_\nLiitt\xc3\xa4minen Helsinkiin\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin kaupunki oli jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut kiinnostunut liitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n itselleen useita yhdyskuntia kaupungin l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Jo vuonna 1918 oli Helsingin maalaiskunnassa ehdotettu, ett\xc3\xa4 maalaiskunnan esikaupungit liitett\xc3\xa4isiin Helsingin kaupunkiin, koska maalaiskunnan maanviljelij\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t halunneet maksaa esikaupunkiasutusten aiheuttamia kohoavia kustannuksia. 1920-luvulla tehtiin useita liitt\xc3\xa4misehdotuksia, mutta ne eiv\xc3\xa4t johtaneet mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n. Huopalahden kunta halusi eroon Fredriksbergist\xc3\xa4, joka oli kaupungin omistama, mutta sek\xc3\xa4\xc3\xa4n liitos ei toteutunut. Vuonna 1926 Huopalahden kunta anoi lupaa tulla jaetuksi kahtia, Munkkiniemeen ja Lauttasaareen, mutta anomus hyl\xc3\xa4ttiin. Sis\xc3\xa4asiainministeri\xc3\xb6n selvitysmies Yrj\xc3\xb6 Harvia esitti vuonna 1936 seitsem\xc3\xa4n vuoden ja tuhannen sivun mietint\xc3\xb6ns\xc3\xa4. H\xc3\xa4n esitti ett\xc3\xa4 Helsingin kaupungin alue kasvaisi 2\xc2\xa0925:st\xc3\xa4 21\xc2\xa0116:een hehtaariin, joka k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4isi melkein kaikki esikaupungit. Huopalahden kunta vastusti voimakkaasti liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Helsinkiin, mutta toisen maailmansodan takia p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4 siirrettiin, mink\xc3\xa4 osa vastustajista n\xc3\xa4ki voittona. Vuonna 1944, kaksi viikkoa v\xc3\xa4lirauhansopimuksen allekirjoittamisen j\xc3\xa4lkeen, valtioneuvosto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Huopalahden, Haagan, Oulunkyl\xc3\xa4n ja Kulosaaren kunnat Helsinkiin, sek\xc3\xa4 suuria osia Helsingin maalaiskunnasta alkaen 1.1.1946 niin kutsutussa suuressa alueliitoksessa.\n_START_SECTION_\nYleistietoa\n_START_PARAGRAPH_\nMunkkiniemen peruspiiriin kuuluvat kaupungin virallisen aluejaon mukaan seuraavat osa-alueet: Vanha Munkkiniemi, Niemenm\xc3\xa4ki, Munkkivuori ja Talinranta sek\xc3\xa4 Helsinginniemen ja Espoon v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 sijaitsevat Lehtisaari ja Kuusisaari.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nHSL liikenn\xc3\xb6i Munkkiniemeen bussi- ja raitioliikennett\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi l\xc3\xa4hibussilinjat 33, 34 ja 35 liikenn\xc3\xb6iv\xc3\xa4t alueella.\n_START_SECTION_\nAsukkaista\n_START_PARAGRAPH_\nMunkkiniemen asukkaiden keski-ik\xc3\xa4 on kaupungin toiseksi korkein, asukkaista 21,9\xc2\xa0% on yli 64-vuotiaita._NEWLINE_Alueella toimivia suomenkielisi\xc3\xa4 kouluja ovat kunnallinen Munkkiniemen ala-aste ja yksityinen Munkkiniemen yhteiskoulu (yl\xc3\xa4aste ja lukio). Ruotsinkieliset koulut Munksn\xc3\xa4s l\xc3\xa5gstadieskola ja Munksn\xc3\xa4s h\xc3\xb6gstadieskola ovat molemmat kaupungin yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4mi\xc3\xa4.'