b'\n_START_ARTICLE_\nVanha Suomi\n_START_PARAGRAPH_\nVanha Suomi (ruots. Gamla Finland, ven. \xd0\xa1\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xa4\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbb\xd1\x8f\xd0\xbd\xd0\xb4\xd0\xb8\xd1\x8f, Staraja Finljandija) tarkoittaa niit\xc3\xa4 Suomen alueita, jotka Ruotsi menetti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle Uudenkaupungin (1721) ja Turun rauhansopimuksissa (1743). Turun rauhan j\xc3\xa4lkeen Viipurin, K\xc3\xa4kisalmen ja Kyminkartanon provinsseista muodostettiin yksi hallinnollinen kokonaisuus Viipurin kuvernementti. Vuosina 1784\xe2\x80\x931796 kuvernementin alue muodosti Viipurin k\xc3\xa4skynhaltijakunnan. Vuodesta 1803 kuvernementti tunnettiin Suomen kuvernementtina, jonka Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisari yhdisti Suomen suuriruhtinaskuntaan eli \xe2\x80\x9dUuteen Suomeen\xe2\x80\x9d vuoden 1812 alussa._NEWLINE_Nimitys Vanha Suomi on suomalaisittain katsottuna hieman ep\xc3\xa4johdonmukainen. Ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi se tulee katsottaessa asiaa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isitt\xc3\xa4in: Vanhan Suomen alue liitettiin keisarikuntaan l\xc3\xa4hes sata vuotta ennen muuta (Uutta) Suomea.\n_START_SECTION_\nLahjoitusmaaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVanhan Suomen yhteiskunnallisia oloja vaikeimmin vaivannut ongelma oli lahjoitus\xc2\xadmaa\xc2\xadj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Keisarille palveluksia tehneelle yl\xc3\xa4luokalle lahjoitetut lahjoitusmaat kavensivat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti niill\xc3\xa4 asuneiden talonpoikien vapautta ja taloudellista toimeentuloa. Lahjoitusmaiden talonpoikien asema heikkeni l\xc3\xa4helle Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n maaorjien asemaa. Erityisesti lahjoitusmaiden is\xc3\xa4ntien eli donataarien oikeus m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t\xc3\xa4 alustalaistensa verotuksesta hiersi heid\xc3\xa4n ja talonpoikien v\xc3\xa4lej\xc3\xa4 niin Vanhan Suomen aikana kuin alueen Suomen suuriruhtinaskuntaan liitt\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeenkin. Samoin is\xc3\xa4ntien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t ruumiilliset kuritukset, kuten maaorjille Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, olivat t\xc3\xb6rke\xc3\xa4 loukkaus talonpoikien oikeuksia kohtaan._NEWLINE_Lahjoitusmaakysymys ratkesi vasta autonomian aikana 1870-luvulle menness\xc3\xa4, kun Suomen valtio osti lahjoitusmaat donataareilta. Talonpojat saivat lunastaa viljelem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 maat perint\xc3\xb6tiloikseen edullisten ja pitk\xc3\xa4aikaisten valtionlainojen avulla. _NEWLINE_Donataarien ja talonpoikien v\xc3\xa4lej\xc3\xa4 hiert\xc3\xa4nyt lahjoitusmaakysymys on osaltaan ollut antamassa Vanhan Suomen ajalle poikkeuksellisen negatiivista leimaa Suomen historiankirjoituksessa.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 Vanhassa Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nUusi valtioyhteys ei mullistanut, lahjoitusmaakysymyst\xc3\xa4 lukuun ottamatta, Vanhan Suomen elinoloja niin paljon kuin Suomessa on toisinaan haluttu n\xc3\xa4hd\xc3\xa4. Maanviljely ja perinteinen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapa s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t jokseenkin muuttumattomina my\xc3\xb6s uuden hallitsijan alaisuudessa. Uudenkaupungin rauhan sopimuksessa vuonna 1721 sovittiin my\xc3\xb6s Ruotsin vallan aikaisten lakien ja oikeusk\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n j\xc3\xa4\xc3\xa4misest\xc3\xa4 voimaan Vanhan Suomen alueella. Alueen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 sai my\xc3\xb6s harjoittaa vapaasti luterilaista uskontoaan ja verotus hoidettiin ruotsalaisen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n mukaisesti. Vanhan Suomen asukkaat olivat vapautetut sotilaspalveluksesta 1797 saakka. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6 ei ollut poikkeuksellinen monikansallisessa keisarikunnassa._NEWLINE_Vanhassa Suomessa asunut rahvas j\xc3\xa4i asuinsijoilleen alueen siirtyess\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtaan, mutta valtaosa aatelistosta ja papistosta oli paennut ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ismiehityst\xc3\xa4 Ruotsin puolelle jo isovihan aikana. Osa paenneista palasi takaisin Uudenkaupungin rauhan solmimisen j\xc3\xa4lkeen, mutta huomattava osa virkamiehist\xc3\xa4 ja papeista ei halunnut siirty\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarin palvelukseen. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n uusien pappien ja virkamiesten rekrytointi Ruotsin puoleisesta Suomesta ei sujunut suunnitellusti. Vajetta t\xc3\xa4ytettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja Baltian saksalaisalueilta kotoisin olevilla virkamiehill\xc3\xa4. Vanhan Suomen virkamieskunta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4istyi ja saksalaistui nopeasti. Alueen pappispula helpotti vasta Vanhasta Suomesta kotoisin olevan uuden pappissukupolven kasvaessa._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n liitt\xc3\xa4minen toi Vanhan Suomen ortodoksiselle v\xc3\xa4est\xc3\xb6lle helpotusta Ruotsin vallan aikaiseen syrjint\xc3\xa4\xc3\xa4n verrattuna. Ortodoksit saattoivat harjoittaa uskontoaan vapaasti ja Laatokan alueen luostarit pystyiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n toimintansa uudestaan. Monikansallinen ja useista uskontokunnista koostuva Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 suvaitsi Vanhan Suomen luterilaisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n uskontoa varsin hyvin. Vanhan Suomen luterilaiset papit saivat k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 koulunsa edelleen Turussa ja Turun piispa vihki edelleen pappeja virkoihinsa my\xc3\xb6s Vanhan Suomen alueella. Rajaseudun halkaistujen seurakuntien j\xc3\xa4senet saivat my\xc3\xb6s k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 kirkossa valtakunnan rajan yli. Kirkon ylin valta siirtyi kuitenkin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten k\xc3\xa4siin. Vanhan Suomen luterilaista kirkkoa hallinnoitiin yhdess\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n muiden ei-ortodoksisten kirkkokuntien kanssa._NEWLINE_Vanhan Suomen alue k\xc3\xa4rsi varsin paljon toistuvien sotien seurauksena, mutta j\xc3\xa4lleenrakennusta auttoi Suomenlahden pohjukkaan perustetun Pietarin kaupungin ostovoima. Alueen talous monipuolistui ja kaupunkiin rahdattiin elintarvikkeita, rakennustarpeita ja polttopuuta. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 ei harjoittanut Ruotsin kaltaista merkantilistista talouspolitiikkaa, mik\xc3\xa4 osaltaan edisti Vanhan Suomen talouskehityst\xc3\xa4. Vanhan Suomen alueella sai kaataa mets\xc3\xa4\xc3\xa4 sahateollisuuden tarpeisiin, mink\xc3\xa4 ansiosta alueelle nousi kukoistava sahateollisuus. Vanhassa Suomessa otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Ruotsin mallin mukaisia sahauskieltoja vasta 1700-luvun lopulla. N\xc3\xa4m\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n kiellot eiv\xc3\xa4t ulottuneet yl\xc3\xa4luokan hallitsemille lahjoitusmaille. Vanhan Suomen alueella sai my\xc3\xb6s harjoittaa kaupank\xc3\xa4ynti\xc3\xa4 maaseudulla eik\xc3\xa4 maatilojen halkomiselle asetettu Ruotsin kaltaisia rajoituksia. Toisaalta alueen poikki kulki useita maatullirajoja, jotka vaikeuttivat liikkumista ja kauppaa._NEWLINE_Aluetta hallinneen apatian ja vierasmaalaisen yl\xc3\xa4luokan takia sielt\xc3\xa4 ei ole juurikaan j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 historiaan. Ainoa muita huomattavampi on David Alopaeus, Viipurissa syntynyt virkamies, joka toimi keisarillisessa hallinnossa monissa teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4, muun muassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 Keski-Euroopan maissa.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4 kirist\xc3\xa4\xc3\xa4 otettaan Vanhasta Suomesta\n_START_PARAGRAPH_\nVanhan Suomen, kuten monien muidenkin keisarikunnan osien, itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ryhdyttiin rajoittamaan 1700-luvun loppupuolella keisarinna Katariina II:n k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4n ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4misohjelman my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 ryhdyttiin luomaan yhten\xc3\xa4isesti hallittua valtakuntaa. Osa keisarinnan uudistuksista jouduttiin my\xc3\xb6hemmin kumoamaan, mutta hajanaisen keisarikunnan ja alueellisten erioikeuksien aika alkoi olla ohi. Merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4n poikkeuksen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4miskehityksest\xc3\xa4 teki vuonna 1809 syntynyt Suomen autonominen suuriruhtinaskunta._NEWLINE_Toinen Vanhaa Suomea tiukemmin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n kiinnitt\xc3\xa4nyt 1700-luvun loppupuolen hanke oli Ruotsia vastaan k\xc3\xa4ydyn Kustaa III:n sodan kokemusten perusteella k\xc3\xa4ynnistetty laajan Kaakkois-Suomen linnoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n rakennusty\xc3\xb6. Maineikkaan kenraali Aleksandr Suvorovin johdolla toteutetun hankkeen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 luotiin Vanhaan Suomeen useista sis\xc3\xa4kk\xc3\xa4isist\xc3\xa4 linnoitusketjuista koostuva linnoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli torjua Ruotsin puoleisesta Suomesta Pietaria kohti suunnatut mahdolliset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Vanhan Suomen alueelle muutti pysyv\xc3\xa4sti tuhansia ei-suomalaisia, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sotilaita ja baltiansaksalaisia upseereita ja virkamiehi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVanha Suomi liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen suuriruhtinaskuntaan\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka Vanha Suomi ei yleisen k\xc3\xa4sityksen vastaisesti varsinaisesti taantunutkaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallan alla, se j\xc3\xa4i etenkin yhteiskunnallisessa kehityksess\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Ruotsin puoleisen Suomen ripe\xc3\xa4st\xc3\xa4 kehityksest\xc3\xa4 1700-luvulla. Talonpoikiin kohdistunut ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen aateliston mielivalta loi aluetta leimanneen apatian taloudessa muutenkin. Loputkin Suomesta liitettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikuntaan vuosina 1808\xe2\x80\x931809 k\xc3\xa4ydyn Suomen sodan ja sit\xc3\xa4 seuranneen Haminan rauhan yhteydess\xc3\xa4. Samalla ryhdyttiin niin Suomessa kuin keisarin hovissa puuhaamaan Vanhan Suomen liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 muun Suomen, eli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin katsottuna Uuden Suomen yhteyteen. _NEWLINE_Yhdistymishankkeella tavoiteltiin kansallisesti yhten\xc3\xa4isen autonomisen alueen muodostamista ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin Ruotsin mallin mukaisen modernin valtion kokeilukent\xc3\xa4ksi ja n\xc3\xa4yteikkunaksi Eurooppaan keisarin hyv\xc3\xa4ntahtoisuuden merkkin\xc3\xa4. Samalla uskottiin taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti Ruotsin puoleisesta Suomesta j\xc3\xa4lkeenj\xc3\xa4\xc3\xa4neen Vanhan Suomen kurovan isoveljens\xc3\xa4 etumatkan kiinni. Alueliitoksen toivottiin my\xc3\xb6s kasvattavan suomalaisten uskollisuutta uutta hallitsijaansa kohtaan. Elettiinh\xc3\xa4n Euroopassa yh\xc3\xa4 Napoleonin sotien levotonta aikakautta. Lopullisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s Vanhan Suomen liitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Suomen suuriruhtinaskuntaan sinet\xc3\xb6ityi keisari Aleksanteri I:n vuoden 1811 lopulla antamalla dekreetill\xc3\xa4 (k\xc3\xa4skykirjeell\xc3\xa4). Liitos astui voimaan vuodenvaihteessa 1812. Entisen Vanhan Suomen alue muodosti siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin._NEWLINE_Uuteen Suomeen liitt\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeen ulottuivat suuriruhtinaskunnan lait ja autonominen asema my\xc3\xb6s Vanhaan Suomeen. Alueliitos toteutui olosuhteisiin n\xc3\xa4hden varsin kivuttomasti, ja Vanha Suomi kuroi nopeasti kiinni suuriruhtinaskunnan edellisell\xc3\xa4 vuosisadan ottaman etumatkan yhteiskunnallisissa kysymyksiss\xc3\xa4. Alueen l\xc3\xa4heisyys alati kasvavaan Pietarin kaupunkiin auttoi etenkin Vanhan Suomen taloudellista kehityst\xc3\xa4. Ainoastaan lahjoitusmaaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ja sen edelleen aiheuttamat ristiriidat j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t pidemm\xc3\xa4ksi aikaa (lunastus kesti l\xc3\xa4hes 60 vuotta) muistuttamaan Uuden ja Vanhan Suomen satavuotisesta valtiollisesta erosta.\n_START_SECTION_\nVaakunat\n_START_PARAGRAPH_\nViipurin ja K\xc3\xa4kisalmen provinssi sai vuonna 1729 oman vaakunan, jossa oli punainen yl\xc3\xa4kentt\xc3\xa4 ja sininen alakentt\xc3\xa4. Yl\xc3\xa4kent\xc3\xa4n hopeahaarniskaiset ja suorilla miekoilla aseistetut k\xc3\xa4sivarret edustivat Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. Alakent\xc3\xa4n kultaista kive\xc3\xa4 kantava kurki edusti K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. Aihe oletetaan saadun Laatokan Karjalan laajan em\xc3\xa4pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n Kurkijoen pogostan nimest\xc3\xa4._NEWLINE_Alueen laajentumisesta ja Viipurin kuvernementin perustamisesta huolimatta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaakuna oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuoteen 1788, jolloin se siirrettiin K\xc3\xa4kisalmen kaupungille ja korvattiin Karjalan vaakunaan pohjautuvalla vaakunalla. Molemmat sapelit olivat kuitenkin suippoja ja kumpikin k\xc3\xa4sivarsi oli kultahaarniskoitu: vaakuna ei kuvannut sotaa, vaan aseveljeytt\xc3\xa4. Kruunuja oli kaksi allekkain: entinen kuninkaallinen alue oli keisarin suojeluksessa._NEWLINE_K\xc3\xa4kisalmen kaupunki k\xc3\xa4ytti entist\xc3\xa4 provinssin ja kuvernementin vaakunaa vuoteen 1892. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in yl\xc3\xa4kentt\xc3\xa4 vaihdettiin siniseksi ja alakentt\xc3\xa4 punaiseksi. Haarniskat muutettiin kultaisiksi ja kurjen kantama kivi siniseksi. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n K\xc3\xa4kisalmi, Priozersk k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 aikaisempaa vaakunaa.'