b'\n_START_ARTICLE_\nMagdeburgin tunnustus\n_START_PARAGRAPH_\nMagdeburgin tunnustus (das Magdeburger Bekenntnis von 1550, Confessio Magdeburgensison) on luterilainen tunnustuskirja, joka laadittiin 13. huhtikuuta 1550 Magdeburgin kaupungissa Saksin vaaliruhtinaskunnassa. Tunnustus muotoiltiin kroatialaissyntyisen luterilaisen teologin ja professorin Matthias Flacius Illyricuksen (1520\xe2\x80\x931575) sek\xc3\xa4 usean muun magdeburgilaisen uskonoppineen johdolla. Tunnustus nojaa luterilaisessa p\xc3\xa4\xc3\xa4tunnustuksessa Augsburgin tunnustuksessa ilmaistuihin uskonopillisiin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtiin ja Augsburgin tunnustuksen puolustuksessa perusteltuihin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmiin. Magdeburgin tunnustuksessa esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n luterilainen oikeutus tyrannimaisen ylemm\xc3\xa4n hallintovallan vastustamiseksi._NEWLINE_Magdeburgin tunnustus k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin latinasta englanniksi ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 2012.\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nMartti Lutherin kuoleman j\xc3\xa4lkeen vuonna 1546 uskonpuhdistus ajautui vakavaan kriisin. Trenton kirkolliskokouksen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1545 uskonnollisen asenneilmapiirin kiristyminen johti aseelliseen konfliktiin katolisen ja protestanttisen maailman v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Pyh\xc3\xa4n saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijan Kaarle V:n (1500\xe2\x80\x931558) kuin my\xc3\xb6s roomalaiskatolisen paavin Paavali III:n (1468\xe2\x80\x931549) yhteisen\xc3\xa4 tavoitteena oli uskonpuhdistuksen vaikutusten pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4minen ja mit\xc3\xa4t\xc3\xb6iminen, tarvittaessa jopa voimakeinoin._NEWLINE_Vastauskonpuhdistukselliset pyrkimykset huipentuivat vuonna 1548 laadittuun Augsburgin interimiin, joka mit\xc3\xa4t\xc3\xb6i k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaikki uskonpuhdistuksessa toteutuneet uudistukset. Ainoat my\xc3\xb6nnytykset protestanteille olivat pappien oikeus avioliittoon sek\xc3\xa4 molempien ehtoollisaineiden jakaminen. Augsburgin interim nostatti luterilaisten teologien keskuudessa kovaa vastustusta. Lukuisat protestantit kuitenkin my\xc3\xb6ntyiv\xc3\xa4t vallitsevaan tilanteeseen ja tyytyiv\xc3\xa4t kompromissiratkaisuun vuoteen 1550 menness\xc3\xa4._NEWLINE_Augsburgin interim johti katolisten k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen palauttamiseen. Pieni Magdeburgin kaupunki asettui kuitenkin t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kehityssuuntaa vastaan. Kaupungin papisto ja esivalta kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4st\xc3\xa4 radikaaleja uskonpuhdistuksen vastaisia pakkotoimia. Toimintansa oikeuttamiseksi he laativat uskontunnustuksen, miss\xc3\xa4 ensinn\xc3\xa4kin puolustettiin luterilaisuutta sek\xc3\xa4 toisekseen esitettiin oikeutus aktiiviselle vastarinnalle tyrannimaista hallitsijaa vastaan._NEWLINE_Magdeburgilaisten kapinan vuoksi Kaarle V aloitti kaupungin piirityksen lokakuussa 1551. Konfliktissa kuoli 468 magdeburgilaista ja arviolta noin 4\xc2\xa0000 Kaarlen sotilasta. Magdeburgin piiritys p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi virallisesti 4. marraskuuta 1551 keisarin joukkojen aloitettua vet\xc3\xa4ytymisen. Augsburgin interim ei kaikkine vastauskonpuhdistuksellisine tavoitteineen tullut Magdeburgin kaupungissa koskaan voimaan vaan kaupunki pysyi luterilaisena piirityksest\xc3\xa4 huolimatta.\n_START_SECTION_\nTunnustuksen merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nMagdeburgin tunnustuksen taustalla vaikuttaa n\xc3\xa4kemys Jumalan korkeimmasta hallintavallasta, joka toimii maallisen esivallan oikeutuksen perusteena. Hallitsijan vallan oikeutus tulee Jumalalta, ja rikkoessaan t\xc3\xa4t\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4 vastaan sek\xc3\xa4 pakottaessaan alamaisensa laittomuuden ja synnin tilaan kristitty on oikeutettu ja jopa velvollinen nousemaan vastarintaan. Magdeburgin tunnustuksessa esitetyn mukaan konfliktitilanteessa kristityn uskollisuus kuuluu ensisijaisesti maallisen hallitsijan sijasta Jumalalle._NEWLINE_Tunnustus on ensimm\xc3\xa4inen tunnettu historiallinen dokumentti er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisesta vastarinnan oikeutuksesta, laillisuutensa ja oikeutuksensa menett\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 hallintovaltaa vastaan.'