b'\n_START_ARTICLE_\nJoseon\n_START_SECTION_\nNimityksest\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNimi Joseon on kuningaskuntaa hallinneen Yi-dynastian sinokorealainen nimi. Nimityst\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin alun perin kiinalaisissa historiallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 mainitusta suurin piirtein nykyisen Pohjois-Korean alueella sijainneesta protohistoriallisesta heimoliitosta. My\xc3\xb6hempi Joseonin kuningaskunta sai nimens\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n aiemman valtion mukaan ja nimi on levinnyt tarkoittamaan my\xc3\xb6s koko Koreaa ja sen kansaa. Nime\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin satojen vuosien ajan esimerkiksi kiinassa (Chaoxian) ja sinojapanissa (Choosen). Etel\xc3\xa4-Koreassa nimi liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein maan katkeraan historiaan Japanin kanssa ja Etel\xc3\xa4-Koreassa suositaan Joseon-nimen sijaan muotoa Han-guk. Pohjois-Koreassa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Koreaan viitattaessa edelleen muotoa Joseon (Chos\xc5\x8fn). Kansainv\xc3\xa4lisesti yleinen muoto Korea on per\xc3\xa4isin Joseon-dynastiaa edelt\xc3\xa4neest\xc3\xa4 Goryeo-dynastiasta, joskin senkin nimell\xc3\xa4 on pidempi tausta.\n_START_SECTION_\nPerustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKoreaa hallinnut Goryeo-dynastia oli muuttunut k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 mongolien hallitseman Kiinan Yuan-dynastian vasallivaltioksi mongolien sotaretkien j\xc3\xa4lkeen 1200-luvun alkupuoliskolla. Korea oli edelleen muodollisesti itsen\xc3\xa4inen, mutta sen hallitsijat mongolilaistuivat esimerkiksi dynastisten avioliittojen kautta. Mongolivalta Kiinassa alkoi heikenty\xc3\xa4 1300-luvulla ja lopulta vuonna 1368 valtaan nousi kiinalainen Ming-dynastia. My\xc3\xb6s Korean mongolilaistunut hallitsijasuku alkoi menett\xc3\xa4\xc3\xa4 otettaan Korean niemimaalla sen tullessa yh\xc3\xa4 ep\xc3\xa4suositummaksi. Monet korealaiset kugfutselaiset virkamiehet uskoivat, ett\xc3\xa4 Korean tuli seurata Kiinan Ming-dynastian esimerkki\xc3\xa4, kun taas hallitsijat olivat taipuvaisempia liittoutumaan nyt Kiinasta karkotettujen mongolien kanssa. Yi Seong-gye (sittemmin hallitsijanimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Taejo) oli kiinalaismielisiin kuulunut korealainen kenraali, jonka maan hallitsijat olivat komentaneet sotaretkelle Kiinaan. Yi p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kuitenkin marsittaa joukkonsa Koreaan, jossa h\xc3\xa4n toteutti vuonna 1392 Yi- eli Joseon-dynastian perustaneen vallankaappauksen. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinsa Yi asetti Hanseongiin, eli nykyiseen Souliin._NEWLINE_Korean uusi hallitseva dynastia tunnusti Kiinan Ming-dynastian yliherruuden, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi Kiinasta omaksuttiin tapa j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 keskus- ja paikallishallinto. Ensimm\xc3\xa4isen kuningas Taejon kaudella Korean pohjoisraja asetettiin Jalu- ja Tumenjoille samalla, kun Koreaan liitettiin Daedongjoen pohjoispuoliset alueet n\xc3\xa4iden etel\xc3\xa4puolella. Kuningas Sejongin kausi oli rauhallinen ja Korea edistyi kulttuurillisesti. Sejongin ansoihin on luettu esimerkiksi korean kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 hangulin kehitt\xc3\xa4minen. Muuten 1400-lukua ja 1500.lukua leimasivat sis\xc3\xa4iset levottomuudet. 1400-luvulla k\xc3\xa4ytiin verisi\xc3\xa4 kiistoja valtaistuimesta hallitsevan dynastian sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemmin vuosina 1498, 1506 ja 1545 k\xc3\xa4ytiin ankaria yhteenottoja mahtisukujen ja kungfutselaisen virkamiehist\xc3\xb6n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Kungfutselaisuuden vaikutusvalta palasi kiistojen j\xc3\xa4lkeen entiselleen 1500-luvun alkupuolella. Joseon-dynastian kaudella Korea kungfutselaistui lopullisesti, vaikkakaan sen vaikutus ei ollut yht\xc3\xa4 vahva kuin Kiinassa. Jakoa aiheutti sittemmin eri kungfutselaisuuden tulkintoja kannattavat ryhm\xc3\xa4kunnat. N\xc3\xa4iden ja aiempien kiistojen vaikutukset tuntuivat aina 1600- ja 1700-luvuille saakka.\n_START_SECTION_\nJapanilaiset ja mant\xc5\xa1ut\n_START_PARAGRAPH_\nKorealla oli sis\xc3\xa4isten uhkien lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s ulkoisia uhkia. 1500-luvun lopussa ja 1600-luvun alkupuolella maata kohtasi kaksi suurta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4isen uhan muodosti japanilaisten tekem\xc3\xa4t hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset. Sotilasjohtaja Toyotomi Hideyoshi l\xc3\xa4hetti vuonna 1592 suuren sotajoukon Koreaan alueen valtaamiseksi. Alun perin sotajoukon sanottiin t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n Kiinaan, mutta kun korealaiset estiv\xc3\xa4t sen l\xc3\xa4pikulun alkoi taistelu Koreasta. Korealaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t tappioita maalla, mutta amiraali Yi Sun-sin otti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 voittoja japanilaisista merell\xc3\xa4. Kun korealaisia auttoi my\xc3\xb6s Ming-dynastian l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4t joukot japanilaiset pakotettiin lopulta rauhanneuvotteluihin. Hideyoshi hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si uudelleen vuonna 1597, mutta sota p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa Hideyoshin kuolemaan ja valtataisteluihin Japanissa. Korea k\xc3\xa4rsi mittavia vahinkoja japanilaissotien kanssa ja japanilaiset veiv\xc3\xa4t vet\xc3\xa4ytyess\xc3\xa4\xc3\xa4n tuhansia korealaisia k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja muita ammattilaisia Japaniin. Japanilaissodista ei oltu edes keritty toipua, kun seuraavan uhan muodostivat 1600-luvun alkupuoliskolla pohjoisen Mant\xc5\xa1urian alueen mant\xc5\xa1ut. Mant\xc5\xa1ut sotivat Kiinaa vastaan ja Korea sekaantui n\xc3\xa4ihin sotiin Ming-dynastian liittolaisena. Vuonna 1627 mant\xc5\xa1ut valtasivat suuren osan Koreaa ja Joseon-dynastia tunnusti mant\xc5\xa1ut "vanhemmaksi veljekseen". N\xc3\xa4iden vet\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4 mant\xc5\xa1ut alkoivat vaatia my\xc3\xb6s kaikkien suhteiden lopettamsita Ming-dynastian kanssa ja kun t\xc3\xa4h\xc3\xa4n ei suostuttu, Joseonin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki vallattiin. Mant\xc5\xa1ujen perustama Qing-dynastia kukisti my\xc3\xb6s Ming-dynastian vuonna 1644 ja he nousivat my\xc3\xb6hemmin koko Kiinan valtiaiksi. Samalla Korean tribuuttistatus siirtyi Ming-dynastialta Qing-dynastialle. Korean asema tributaarivaltiona merkitsi Kiinan yliherruuden tunnustamista ja l\xc3\xa4hes vuosittaisia l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6jen tribuutintuomismatkoja Kiinaan ja vastaavasti Kiinan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mi\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6j\xc3\xa4 Koreaan vastalahjoineen. Taloudellisesti tributaarij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli selv\xc3\xa4sti kovempi Korealle ja joidenkin laskelmien mukaan valtion menoista jopa kuudennes kului j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Sotien aiheuttamat h\xc3\xa4vitykset ja edelleen jatkuvat eri poliittisten ryhmien kiistely vaikeutti maan kehityst\xc3\xa4 samalla, kun maan v\xc3\xa4kiluku kasvoi nopeasti. Vuonna 1669 maassa asui noin 5 miljoonaa henke\xc3\xa4 ja vuonna 1717 jo 6,8 miljoonaa. V\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu aiheutti uudistusten puutteen varjolla ongelmia, kuten n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4. 1700-luvun alkua on kuitenkin pidetty uuden nousukauden aikana. Kuningas Yeongjon kaudella poliittisten ryhmittymien kiistely alkoi laantua ja virkamiehist\xc3\xb6\xc3\xb6n nostettiin politiikasta riippumatta henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n kykyjens\xc3\xa4 mukaan. Verotusta uusittiin v\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 talonpoikien verotaakkaa ja samalla korvattiin vanhaa maaveroa. Riisinviljelytekniikoita uudistettiin ja maatalous kaupallistui esimerkiksi tupakan ja ginsengin viljelyn kautta. Yeongjon seuraaja Jeongjo vapautti puolestaan valtion orjat, jolloin k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isten itsen\xc3\xa4istyess\xc3\xa4 uusi yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4luokka. Joistakin toteutetuista uudistuksista huolimatta monet yhteiskunnan perusrakenteet s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t kuitenkin ennallaan.\n_START_SECTION_\nKorea 1800-luvun alkupuolella\n_START_PARAGRAPH_\n1800-luvun alku oli taloudellisen alam\xc3\xa4en aikaa. Taloudellisen ahdingon yksi osatekij\xc3\xa4 olivat luonnononnettomuudet. Maassa vallitsi suuri kuivuus vuosina 1812\xe2\x80\x931813, vuosien 1810 ja 1832 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 koettiin lukuisia tulvia ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 riivasivat koleraepidemiat. Vuonna 1837 Korean asukasluku oli noin 6,75 miljoonaa, eli vuodesta 1807 se oli laskenut 800\xc2\xa0000:lla. Talonpoikia riistettiin ja tiloja autioitui samalla, kun maaseudulla kapinoitiin ja ry\xc3\xb6steltiin. Toinen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 maan kehityksess\xc3\xa4 olivat holhoojahallituksen. Kuninkaat nousivat usein valtaistuimelleen lapsina, jolloin maata hallitsi k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kuningatar\xc3\xa4idit, kuningatarvaimot ja yksi kerrallaan n\xc3\xa4iden yangban-luokan suvut Kim, Cho ja 1700-luvun lopulla kuningas Yeongjo oli surmauttanut oman kruununperij\xc3\xa4ns\xc3\xa4 hovijuonittelun takia ja t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kannattaneet etel\xc3\xa4puolueen j\xc3\xa4senet karkotettiin. H\xc3\xa4nen kuolemansa j\xc3\xa4lkeen valtaan noussut kuolleen kruununprinssin poika Jeongjo kosti is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vastustajille ja k\xc3\xa4rsij\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli etenkin konservatiivinen kungfutselainen noron-puolue. Jeongjon kuollessa holhoojahallituksen johtoon nousi Yeongjon leski ja nyt koston kierteess\xc3\xa4 k\xc3\xa4rsi taas etel\xc3\xa4puolue. Valta vaihteli eri holhoojahallitusta hallitsevien sukujen kesken, kunnes vuonna 1864 valtaistuimelle nousi nuori kuningas Gojong._NEWLINE_Gojongin valtakauden alkupuoliskolla todellista valtaa k\xc3\xa4ytti h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Yi Ha-eung, joka tunnetaan ehk\xc3\xa4 paremmin arvonimell\xc3\xa4\xc3\xa4n Daewongun. Daewongun toteutti kungfutselaisuuden kuninkuuden vahvistamiseen t\xc3\xa4hd\xc3\xa4nneit\xc3\xa4 muutoksia, kuten vallan keskitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 keskushallinnolle ja armeijan nykyaikaistamista. Daewongunin tavoitteiden varjossa oli kuitenkin edelleen taloudellisista vaikeuksista kumpuava tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys etenkin yangban-luokan ja oppineiston piireiss\xc3\xa4. Taloudellisia vaikeuksia tuottivat nyt my\xc3\xb6s hallitsijan hankkeet, kuten Gyeongbok-palatsin uudet valtavat rakennusty\xc3\xb6t. Toisaalta tavallinen kansa koki Daewongunin vastavoimana yangbanien vaikutusvallalle. Daewongunin oli joka tapauksessa erottava, kun uuteen Min-kuningatarsukuun kuulunut Gojongin vaimo Myeongseong yhtyi vaatimuksiin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseksi._NEWLINE_1800-luku oli my\xc3\xb6s uusien uskomusten, ideologioiden ja ulkoisten uhkien aikaa. Kristinuskon vaikutteet olivat levinneet jo 1600 lopussa, mutta sen saapumisvuotena pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein virheellisesti vuotta 1784 jolloin katolilaisuuteen kastettu oppinut Yi Seung-hun palasi Koreaan Kiinasta. Yi teloitettiin vuonna 1791, mutta kristinusko levisi kuitenkin edelleen. Kristityt joutuivat koreassa vainojen kohteiksi etenkin vanhoillisten sukujen holhoojahallitusten kausina. Daewongunin toteuttamissa kristittyjen vainoissa vuonna 1866 kuoli joidenkin arvioiden mukaan jopa yli 10\xc2\xa0000 kristitty\xc3\xa4. Cheondogyo oli puolestaan kristinuskosta vaikutteita ottanut korealainen liike, jonka perusti Choe Je-u vuonna 1860. Cheondogyo eli tuolloinen tonghak kiellettiin, mutta senk\xc3\xa4\xc3\xa4n levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ei voitu est\xc3\xa4\xc3\xa4. Uuden ulkoisen uhan muodostivat l\xc3\xa4nsivallat, jotka olivat aloittaneet vaikutusvaltansa levitt\xc3\xa4misen Kiinassa oopiumisotien my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Korean rannikolle oli alkanut saapua tiedustelevia laivoja l\xc3\xa4nsimaista 1830-luvulta alkaen, joiden kanssa k\xc3\xa4ytiin my\xc3\xb6s joitakin yhteenottoja. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunta oli puolestaan levitt\xc3\xa4nyt alueitaan Amurjoelle. Maa yritti avata yhteyksi\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Koreaan, mutta yritykset torjuttiin. Ranska teki rankaisuretkikunnan Koreaan vuonna 1866 ranskalaisten pappien surmaamisen j\xc3\xa4lkeen ja samana vuonna tuhottiin Taedong-joella purjehtinut yhdysvaltalainen laiva General Sherman. Amerikkalaiset tekiv\xc3\xa4t oman rankaisuretkikuntansa vuonna 1871. Amerikkalaiset tulittivat korealaisia linnoituksia my\xc3\xb6s vallaten niist\xc3\xa4 muutaman, mutta he vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t ilman sen suurempia tuloksia.\n_START_SECTION_\nKorean avautuminen\n_START_PARAGRAPH_\nJapani oli avautunut vuonna 1854 ulkomaille ja vuonna 1868 oli seurannut Meiji-restauraatio, jonka j\xc3\xa4lkeen maa kaavaili vaikutusvaltansa kasvattamista l\xc3\xa4hialueillaan. Koreaa pidettiin erityisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja sen mahdollinen p\xc3\xa4\xc3\xa4tyminen Japanin vihollisten k\xc3\xa4siin olisi ollut suoraan Japanin syd\xc3\xa4meen t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 tikari. Japani oli l\xc3\xa4hett\xc3\xa4nyt l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6j\xc3\xa4 Koreaan vuosina 1870 ja 1872, mutta molemmat yritykset torjuttiin. Vuonna 1876 japanilaiset nousivat maihin Ganghwan luona, jonka j\xc3\xa4lkeen he esittiv\xc3\xa4t uhkavaatimuksen yst\xc3\xa4vyyssopimuksesta. Daewongun oli nyt syrj\xc3\xa4ytetty ja tilanne oli otollisempi ja Ganghwan sopimus samana vuonna avasi japanilaisille kolme korealaista satamaa (Busan, Wonsan ja nykyinen Incheon). Japanilaisten saamiin muihin oikeuksiin kuului vapautus tulleista ja Japanin kansalaisten eksterritoriaalioikeudet, eli vapautus paikallisesta tuomiovallasta. Sopimus merkitsi my\xc3\xb6s Kiinan yliherruuden p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4 ja Korean nykyaikaistumisen alkamista. Gojongin hallitus alkoi toteuttaa uudistuksia, joita ajoivat my\xc3\xb6s Korean itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ja dynastian vallan vahvistamista puoltaneet tahot. Korealaiset l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6t tarkkailivat uudistuksia Kiinassa ja Japanissa, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi maahan levisi nykyaikaistamista ajavia kirjoja. Gojongin uudistuslinja her\xc3\xa4tti vastustusta vanhoillisen yangban-luokan piiriss\xc3\xa4.Vuonna 1882 puhkesi armeijan kapina, jonka hillitsemiseksi kutsuttiin j\xc3\xa4lleen valtaan Gojongin is\xc3\xa4 Daewongun._NEWLINE_Korean kehityksest\xc3\xa4 huolestunut Japani l\xc3\xa4hetti l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n Koreaan aseistetun saattueen kera, Nyt puuttui asioihin my\xc3\xb6s Kiina, joka pelk\xc3\xa4si Japanin ottavan Korean k\xc3\xa4siins\xc3\xa4 lopullisesti. 4\xc2\xa0500 kiinalaisjoukko valtasi Korean p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin ja maan johtoon palautettiin Gojong ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n Min-suvun kuningatar samalla, kun Daewongun vangittiin ja vietiin Kiinaan. Kiinalainen varuskunta j\xc3\xa4i Koreaan ja japanilaiset joutuivat vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n pienempien joukkojensa kanssa. Avautuminen jatkui Daewongunin kukistuttua j\xc3\xa4lleen. Korea solmi Japanin kanssa solmittua sopimusta vastaavan sopimuksen Kiinan kanssa ja Kiinan suosituksesta vastaava Chemulpon sopimus tehtiin Japanin vastapainoksi yhdysvaltalaisten kanssa vuonna 1882.\n_START_SECTION_\nJapani ja Kiina kamppailevat Koreasta\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1884 toteutettiin niin sanottu kapsin-kaappaus, jonka aikana salaliittolaiset murhasivat Korean kiinalaismielisi\xc3\xa4 hallituksen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. Kaappauksen taustalla oli Kaehwadang-niminen uudistusliike, joka vastusti Kiinan ja Min-suvun vaikutusvaltaa Koreassa. Kiinan ei uskottu puuttuvan kaappaukseen, koska se k\xc3\xa4vi samalla sotaa Ranskaa vastaan etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Tukea kaappaajat olivat saaneet Japanilta. Luuloista huolimatta Kiina puuttui asioihin ja sen asevoimat valtasivat kuninkaallisen palatsin. Kaappaajat pakenivat Japaniin, jota Min-hallitus syytti nyt kaappaukseen osallistumisesta. Japani vaati puolestaan korvauksia tuhotusta l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6rakennuksestaan ja vaatimuksen tueksi Japanin ulkoministeri saapui koreaan sotilassaattueen mukana. Vuonna 1885 solmitulla Hanseongin sopimuksella Korea maksoi korvauksia, otti p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin japanilaisen varuskunnan ja pyysi virallisesti anteeksi. Poliittisesti Koreassa olivat niskanp\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kuitenkin viel\xc3\xa4 edustajansa Yuan Shikain johtamat kiinalaiset._NEWLINE_Kiinan ja Japanin kilpailu Koreassa kiihtyi maassa vuonna 1894 syttyneen tonghak-kapinan my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Talonpoikien kurjuudesta alkanut kapinaliike vaati aluksi vain uskonnollisia uudistuksia, joihin lukeutui aiemmin kielletyn tonghak-liikkeen salliminen. Pian vaatimukset olivat kuitenkin my\xc3\xb6s poliittisia ja kapinalliset vaativat korruption ja talonpoikien riiston lopettamista. Kapinallisten menestyksen takia kuningas my\xc3\xb6ntyi joihinkin vaatimuksiin ja 10.kes\xc3\xa4kuuta 1894 solmittiin rauha. Rauha oli kuitenkin tarkoitettu vain v\xc3\xa4liaikaiseksi ajan voittamiseksi ja pyydettyj\xc3\xa4 uudistuksia pidettiin liian rajuina. Kapinan kukistamiseksi pyydettiin joukkoja Kiinasta, joka l\xc3\xa4hettikin maahan sotilasosaston 8. kes\xc3\xa4kuuta. Tilaisuutta p\xc3\xa4\xc3\xa4tti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4kseen Japani, jonka joukot nousivat maihin 10. kes\xc3\xa4kuuta. Tilanteesta yll\xc3\xa4ttyneet Kiina ja Korea pyysiv\xc3\xa4t molempien osapuolten joukkojen vet\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 ja kun Japani ei t\xc3\xa4h\xc3\xa4n suostunut, molemmat lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t joukkojaan alueella. 23. hein\xc3\xa4kuuta japanilaiset riisuivat korealaiset sotilaat aseista maan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungissa ja kuninkaan palatsi vallattiin. Min-sukusyrj\xc3\xa4ytettiin ja valtaan nostettiin edelleen Kiinassa kotiarestissa olleen Daewongunin hallitus. 25. hein\xc3\xa4kuuta tuhottiin kiinalainen laivasto-osasto ja 1. elokuuta Japani antoi ensimm\xc3\xa4isen Kiinan\xe2\x80\x93Japanin sodan aloittaneen sodanjulsituksen._NEWLINE_Japanilaiset olivat ottaneet sotilaallisesti haltuunsa Korean ja sit\xc3\xa4 seurasi Liaodongin niemimaan satamien ja Taiwanin saaren valtaus. Kiina joutui pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n rauhaa ja huhtikuussa 1895 solmittiin Shimonosekin rauhansopimus. Japani sai vapaat k\xc3\xa4det Koreassa, Taiwanin saaren ja oikeudet Liaodongin niemimaahan. Ulkovallat eiv\xc3\xa4t puuttuneet asiaan suuremmin, vaikkakin Japani painostettiin sittemmin luopumaan tukikohdistaan Liaodongilla. Koreassa Japani kukisti my\xc3\xb6s syksyll\xc3\xa4 1894 syttyneen toisen tonghak-kapinan.\n_START_SECTION_\nJapani, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja Korean keisarikunta\n_START_PARAGRAPH_\nKorea alkoi kehitty\xc3\xa4 Kiinan\xe2\x80\x93Japanin sodan j\xc3\xa4lkeen er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaiseksi Japanin suojeluvaltioksi. Japanilaiset painostivat maan uudistuksiin, jotka eiv\xc3\xa4t olleet kuitenkaan aluksi suoranaisesti kolonialistisia. Uudistuksia olivat esimerkiksi eurooppalaistyylisen kabinettiministeri\xc3\xb6n perustaminen, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi vanhat s\xc3\xa4\xc3\xa4tyerioikeudet poistettiin ja otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n valtiovarainhallinto ja valtion budjetti. Uudistukset tunnetaan yhteisnimell\xc3\xa4 kabo-uudistukset ja niiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 maa kehittyi Japanin aiempien uudistuksien mukaisesti. Kaikkia uudistuksia ei kuitenkaan viety l\xc3\xa4pi, vaan ne olivat voimassa vain paperilla. Japanin politiikka Korean suhteen oli kuitenkin muuttunut varovaisemmaksi, kun maa oli joutunut luopumaan Liaodongin niemimaan tukikohdistaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n, Ranskan ja Saksan toiveiden mukaisesti. Kun politiikkaan tyytym\xc3\xa4t\xc3\xb6n Japanin suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Miura Gor\xc5\x8d sekaantui kuningattaren murhaan 8. lokakuuta 1896 h\xc3\xa4net kutsuttiin kotiin oikeudenk\xc3\xa4ynti\xc3\xa4 varten. Todisteiden puutteessa h\xc3\xa4net kuitenkin vapautettiin sittemmin. Maan sis\xc3\xa4politiikkaan ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 puututtu ja kuningas Gojong alkoi etsi\xc3\xa4 tukea Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4. Uudistukset ja huhut liittyen kuningattaren murhaan olivat synnytt\xc3\xa4neet j\xc3\xa4lleen laajoja mellakoita (ns. tukkamellakat), joita Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytti nyt edukseen. Gojong oli ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 japanilaisten vankina, mutta 11. helmikuuta 1897 h\xc3\xa4net salakuljetettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6\xc3\xb6n. Gojong perusti uuden hallituksen ja julisti japanilaismieliset maanpettureiksi. Japani joutui aluksi antamaan periksi salaisten ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten kanssa pidettyjen neuvottelujen j\xc3\xa4lkeen. Hyv\xc3\xa4t suhteet Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Korean v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t kuitenkaan kest\xc3\xa4neet kauaa._NEWLINE_Korean maineen kohottamiseksi Gojong nostettiin lokakuussa 1897 kuninkaasta (wang) keisariksi (hwangje). Maan nimi muutettiin muodosta Joseon muotoon Taehan, eli Suuri han. Gojong oli teoriassa nyt esimerkiksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarin veroinen, mutta ep\xc3\xa4luulo Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 kohtaan Koreassa kasvoi. Japanilaiset julkistivat salaiset neuvottelunsa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 sai Japanin aiemmin menett\xc3\xa4m\xc3\xa4t tukikohdat Kiinassa. Kaikki t\xc3\xa4m\xc3\xa4 sai korealaiset ep\xc3\xa4ilem\xc3\xa4\xc3\xa4n Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n aikeita Korean suhteen. Vuonna 1896 oli perustettu Itsen\xc3\xa4isyysseura eli Dongnip hyeophoe, joka oli my\xc3\xb6s Korean ensimm\xc3\xa4inen nykyaikainen poliittinen liike. Liike kampanjoi ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten asiantuntijoiden karkottamiseksi, ulkomaiden konkessioiden lakkauttamiseksi ja lopulta my\xc3\xb6s perustuslaillisen monarkian perustamisen puolesta. Liike ker\xc3\xa4si nopeasti kannattajia. Keisari oli aluksi taipua vaatimuksiin, mutta 8. marraskuuta 1898 liike kiellettiin ja sen johtajat pid\xc3\xa4tettiin.\n_START_SECTION_\nJapanin protektoraatti\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n vaikutusvalta It\xc3\xa4-Aasiassa oli vahvistunut entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n Kiinan boksarikapinan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja nyt Japanissa her\xc3\xa4si j\xc3\xa4lleen halu turvata sen omat intressit alueella. Maa solmi liiton Ison-Britannian kanssa vuonna 1902, joka takasi my\xc3\xb6s puolueettomuuden osapuolten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, mik\xc3\xa4li ne ajautuisivat sotaan Koreassa tai Kiinassa. Vuonna 1903 aloitettiin neuvottelut Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa eturistiriitojen ratkomiseksi, mutta neuvottelut p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t helmikuuhun 1904. Japani oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt ratkaista kiistat sodalla ja 8. helmikuuta 1904 japanilaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iseen tukikohtaan Port Arthurissa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Japanin sota oli alkanut. Korean niemimaalla japanilaiset joukot valtasivat alueen strategiset kohteet. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 otettiin useita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 voittoja vuoden 1905 aikana ja samalla selvitettiin my\xc3\xb6s brittien ja yhdysvaltalaisten kanta Korean suhteen. Maat olivat valmiita hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n Japanin vallan alueella ja vastineeksi Japani ei puuttunut asioihin Intiassa tai Filippiineill\xc3\xa4. Syyskuussa 1905 Japanin ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittiin Portsmouthin rauha, jolla Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 antoi Japanille vapaat k\xc3\xa4det Koreassa, sen oikeudet Mant\xc5\xa1uriassa ja Sahalinin saaren etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rjen._NEWLINE_Marraskuussa 1905 Japani esitti Korealle virallisen protektoraattisopimuksen, joka allekirjoitettiin 17. ja 18. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n y\xc3\xb6n\xc3\xa4. Korealta riistettiin oikeus itsen\xc3\xa4iseen ulkopolitiikkaan ja sopimuksen sanamuodot j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t tilaa my\xc3\xb6s maan sis\xc3\xa4isiin asioihin puuttumiselle. Koreassa sopimusta ei nielty vaikeuksitta ja pian sen solmimisen j\xc3\xa4lkeen alkoivat yritykset hakea tukea ulkovalloilta. Niist\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vin oli korealainen l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 Haagin toisessa rauhankonferenssissa. L\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli mukanaan kirje keisarilta, mutta sit\xc3\xa4 ei p\xc3\xa4\xc3\xa4stetty itse neuvotteluihin. Yritysten saama huomio johti kuitenkin Japanin tiukkeneviin otteisiin Koreassa. Ep\xc3\xa4luotettavana pidetty keisari Gojong pakotettiin luopumaan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n vallasta poikansa Sunjongin hyv\xc3\xa4ksi. Uutisen aiheuttamien mellakoiden ja japanilaisten joukkojen kanssa k\xc3\xa4ytyjen yhteenottojen j\xc3\xa4lkeen Gojong erosi kokonaan. Japani sekaantui uuden hallituksen kanssa nyt my\xc3\xb6s suoraan maan hallintoon. Korean sotav\xc3\xa4ki lakkautettiin ja Japanin edustaja sai oikeuden neuvoa hallitusta ja ehdottaa henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 virkamiespaikkojen t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4jiksi._NEWLINE_Japanin toimet her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t aseellista vastarintaa. Etenkin lakkautetun sotav\xc3\xa4en sotilaat ryhtyiv\xc3\xa4t sisseiksi niemimaan vuorilla. Vuosien 1907 ja 1911 aseelliseen vastarintaan osallistui jopa 143\xc2\xa0690 korealaista ja heist\xc3\xa4 noin 10\xc2\xa0000 sai surmansa. Japanilaiset menettiv\xc3\xa4t vain alle 200 miest\xc3\xa4. Korealaiset tekiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s terrori-iskuja, joista kuuluisin oli An Jung-geunin toteuttama It\xc5\x8d Hirobumin murha Harbinissa 26. marraskuuta 1906. Vastarinta tukahdutettiin kuitenkin kovin ottein vuoteen 1910 menness\xc3\xa4. Korealaisten sissitoimintaa k\xc3\xa4ytettiin perusteena liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 maa lopullisesti Japaniin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1910. Keisarin vallasta luopumisesta ja Korean ja Japanin liitoksesta tiedotettiin 29. elokuuta. Keisari Sunjong alennettiin kuninkaaksi, joskin h\xc3\xa4n sai pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kuninkaan arvonimen ja hovinsa. Liitosta seurasi Japanin siirtomaa-aika, jota kesti aina vuoteen 1945 saakka.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nJoseon-dynastian hallintomalli sai esikuvansa Kiinasta. Korkeimmalla hallinnon hierarkiassa oli ainakin teoriassa rajatonta valtaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 hallitsija. Toisaalta kungfutselainen maailmankatsomus asetti rajoja, joita hallitsijan ei katsottu sopivaksi ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4. Hallitsijan ohella todellista valtaa k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t usein hallitsijan perhe ja suku ja etenkin kuningattaren l\xc3\xa4hiomaiset. Hallitsijan neuvonantajina toimi valtioneuvosto ja valtiosihteerej\xc3\xa4. Hallintotoimia varten oli kuusi ministeri\xc3\xb6t\xc3\xa4. Korea jakautui paikallishallinnon tasolla ensin seitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sittemmin kahdeksaan maakuntaan. Kahdeksan maakuntaa olivat Chungcheong, Gangwon, Gyeonggi, Gyeongsang, Jeolla, Hwanghae, Pyongan ja Hamgyong. Maakunnat jakautuivat puolestaan edelleen pienempiin prefektuureihin ja piirikuntiin. Paikallishallinnon yksikk\xc3\xb6jen johdossa toimivat keskushallinnon nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t virkamiehet. Virkoja jaettiin alun perin ansioituneille alamaisille eli aatelille, mutta my\xc3\xb6hemmin yleistyi tapa nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 virkamiehiksi virkamiestutkinnon l\xc3\xa4p\xc3\xa4isseit\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Virkamiestutkinnot olivat tulleet k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n jo Goryeo-dynastian aikana, mutta tapa yleistyi vasta Joseonin kaudella. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 tutkintojen suorittajat kuuluivat aina yangban-luokkaan, joskin dynastian loppukausina ilmaantui my\xc3\xb6s joitakin tutkinnon suorittaneita alempaan chungin-luokkaan kuuluneita.\n_START_SECTION_\nYhteiskunta\n_START_PARAGRAPH_\nKorean yhteiskuntakerrokset jakautuivat kungfutselaisen mallin mukaisesti. Paikka perheess\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rittyi i\xc3\xa4n, sukupuolen ja senioriteetin kautta ja yhteiskunnassa puolestaan tiettyyn v\xc3\xa4est\xc3\xb6kerrokseen kuulumisen kautta. V\xc3\xa4est\xc3\xb6n luokkajako poikkesi jonkin verran esimerkiksi Kiinan vastaavasta j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4. Koreassa v\xc3\xa4est\xc3\xb6 jakautui nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotka olivat ylempiarvoisista alempiarvoisiin yangban, chungin, sangmin ja lopulta cheonmin. Yangban-luokka koostui siviilivirkamiehist\xc3\xa4 ja sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6st\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Kiinassa oli samanlainen virkamiesluokka, mutta Koreassa luokkaan kuuluminen oli voimakkaammin perinn\xc3\xb6llist\xc3\xa4. Luokkaa on joskus pidetty kokonaan suljettuna kastina, tosin yksimielisyytt\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei tutkijoiden keskuudessa ole. Yangban-luokka hallitsi suuria maa-alueita, jotka kuuluivat teoriassa valtiolle, mutta olivat kuitenkin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yksityisomaisuutta. Yangban-luokka oli kuitenkin suuri ja siihen saattoi kuulua my\xc3\xb6s suhteellisen k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4. Arvohierarkiassa seuraavina oli chungin-luokka, joka koostui hallinnon teknisist\xc3\xa4 taitajista, joilla ei kuitenkaan ollut kungfutselaisuudesta kumpuavaa arvovaltaa. Luokkaan kuuluivat esimerkiksi l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit, t\xc3\xa4htitieteilij\xc3\xa4t, pikkuvirkamiehet ja alempi sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6. Yhteiskuntaluokista suurin oli sangmin, johon kuului ehk\xc3\xa4 noin kolme nelj\xc3\xa4sosaa korealaisista. Luokkaan kuuluivat talonpojat, k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4iset ja kauppiaat. Talonpojat olivat usein p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisia veronmaksajia ja heid\xc3\xa4n asemansa oli maaorjan tapainen. Alimman yhteiskuntaluokan muodosti cheonmin. Luokkaan kuuluivat esimerkiksi suutarit, teurastajat, prostituoidut, \xc5\xa1amaanit, vankiloiden virkailijat ja valtion orjat. Cheonmin-luokan harjoittamiin ammatteihin liittyi usein uskonnollisesti tai moraalisesti halveksuttuja piirteit\xc3\xa4. Joseon-dynastian aikana Koreassa oli my\xc3\xb6s orjia. Orjia saattoi omistaa valtio tai yksityiset tahot. Valtion orjat vapautettiin vuonna 1801 ja orjuus lakkautettiin kokonaan vuonna 1894. Vuonna 1894 purettiin my\xc3\xb6s monet muut perinn\xc3\xa4iset s\xc3\xa4\xc3\xa4tyrajoitukset._NEWLINE_Naisten asema huononi Korean aikaisempiin dynastioihin n\xc3\xa4hden Joseonin aikana. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n vaikutti kungfutselaisuuden kasvava vaikutusvalta. Naiset joutuivat kodistaan poistuessaan pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n luvan miehelt\xc3\xa4\xc3\xa4n tai muulta perheen p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja ulkona he eiv\xc3\xa4t voineet liikkua p\xc3\xa4iv\xc3\xa4saikaan ja heid\xc3\xa4n oli peitett\xc3\xa4v\xc3\xa4 kasvonsa. Sukupuolierottelu ulottui my\xc3\xb6s kodin sis\xc3\xa4lle. Taloissa tyypillinen piirre oli erillinen naistenhuone. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sukupuolijaottelua seurattiin tarkemmin korkeissa luokissa ja l\xc3\xb6yhemmin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n syist\xc3\xa4 alemmissa luokissa. Jotkin naiset p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t kuitenkin my\xc3\xb6s yhteiskunnallisesti huomattaviin asemiin. Esimerkiksi korealaisen \xc5\xa1amanismin naispuoliset \xc5\xa1amaanit eli mundang vaikuttivat aina maan hovissa saakka.'