b'\n_START_ARTICLE_\nValtion Kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ritehdas\n_START_PARAGRAPH_\nValtion Kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ritehdas (VKT) oli vuonna 1926 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Tourulaan perustettu jalkav\xc3\xa4en aseita valmistanut tehdas. Sen rakennukset rakennettiin 1926\xe2\x80\x931927._NEWLINE_Tehtaan perustamisesta p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin vuonna 1925, ja sit\xc3\xa4 varten ostettiin Kankaan paperitehtaalta maata. Tehtaan lopulliset piirustukset laati Urho \xc3\x85berg uusklassismin hengess\xc3\xa4. Kolmikerroksinen tiilirakennus n\xc3\xa4ytti massiiviselta aukeassa peltomaisemassa. Tehtaan koneet hankittiin p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Yhdysvalloista. Suunnittelussa otettiin huomioon sarjaty\xc3\xb6n vaatimukset, joten koneet piti sijoittaa l\xc3\xa4helle toisiaan. My\xc3\xb6s tarkkuusty\xc3\xb6n vaatima valaistus oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4. Tehtaan korkea piippu kuului voimalaitosrakennukseen. Kellarikerroksessa sijaitsi koeammuntarata._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen sarjatuote oli Lahti-Saloranta M/26 -pikakiv\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Sota-aika tehtaan toimintaa hajautettiin Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4nkankaan varikon alueella ja SOK:n Vaajakosken tehtaille. Sodan jatkuessa toimintaa oli my\xc3\xb6s Kanavuoren ja Jysk\xc3\xa4nvuoren sis\xc3\xa4\xc3\xa4n louhituissa tunneleissa, joista palattiin Tourulaan vasta 1945._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen tuotantoa piti rauhanomaistaa ja tehtaan nimi muutettiin Tourulan tehtaaksi. Aluksi siell\xc3\xa4 ryhdyttiin valmistamaan rautakauppatavaraa, kuten saranoita ja suorakulmia, lis\xc3\xa4ksi jatkettiin kilpailupienoiskiv\xc3\xa4\xc3\xa4rien valmistamista. Tehdas valmisti my\xc3\xb6s sotakorvaustuotteina Neuvostoliittoon puu- ja paperiteollisuuden tarvitsemia koneita. Sotakorvausten maksamiseksi ja sotateollisuudessa ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevien v\xc3\xa4hent\xc3\xa4miseksi rauhansopimuksen vaatimusten mukaisesti Valtion Kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ritehdas muutettiin vuonna 1946 Valtion metallitehtaat -nimisen yhti\xc3\xb6n konepajaksi. 1950 Valtion metallitehtaat muuttuivat Valmetiksi ja Valtion Kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ritehtaan tilat Valmet Tourulan tehdas -nimiseksi konepajaksi, joka aseitten valmistuksen lis\xc3\xa4ksi alkoi vuodesta 1951 valmistaa my\xc3\xb6s traktoreita , joista tuli tehtaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tuote. Traktorivalmistus siirtyi Suolahteen vuonna 1969. Traktorit tunnettiin aluksi pikku Valmetteina (Valmet 20). Valmet valmisti Tourulan tehtaalla 1950-luvulla metallisia er\xc3\xa4keittimi\xc3\xa4._NEWLINE_Tehdas valmisti sodan j\xc3\xa4lkeen muun muassa mets\xc3\xa4stys- ja urheiluaseita. P\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4ispiippuinen haulikko oli aluksi nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Leijona ja my\xc3\xb6hemmin Valmet. Tehtaan toiminta loppui 1990-luvun lopulla. Traktoritehdas toimii nykyisin Suolahdessa, ja haulikkojen valmistus on myyty Italiaan. Rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6kiv\xc3\xa4\xc3\xa4reit\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 valmisteta Suomessa suurten ulkomaisten hankintojen vuoksi._NEWLINE_Jykes Kiinteist\xc3\xb6t osti tehtaan vuonna 1999, ja se remontoitiin yritysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Suojellun rakennuskompleksin omistaa Sponda, joka osti sen vuonna 2008 Jykes Kiinteist\xc3\xb6t Oy:lt\xc3\xa4. Kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ritehtaan teollisuusmilj\xc3\xb6\xc3\xb6 on valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6._NEWLINE_Tehtaan pinta-ala on 16 500 neli\xc3\xb6t\xc3\xa4. Sen edess\xc3\xa4 on Pehr Evind Svinhufvudin vuonna 1934 istuttama "Ukko-Pekan kuusi". Alueella on my\xc3\xb6s viisi Museoviraston suojelemaa funkkistyylist\xc3\xa4 tehtaan ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden asuintaloa, jotka on kunnostettu vuokra-asunnoiksi. Alueen asemakaavan on suunnitellut arkkitehti Kaj Liljeblad. Viereiselle, Tourujokeen rajoittuvalle alueelle on rakenteilla yrityspuisto, johon tulee noin 3\xc2\xa0000 ty\xc3\xb6paikkaa_NEWLINE_Kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ritehtaan johtajana toimi vuosina 1926\xe2\x80\x931927 ja 1929\xe2\x80\x931941 Kosti Veltheim, joka v\xc3\xa4livuosina oli Lapuan patruunatehtaan johtaja.'