b'\n_START_ARTICLE_\nWalter Sickert\n_START_PARAGRAPH_\nWalter Richard Sickert (31. toukokuuta 1860 M\xc3\xbcnchen, Saksa \xe2\x80\x93 22. tammikuuta 1942 Bath, Englanti) oli saksalais-tanskalaissyntyinen brittil\xc3\xa4inen taidemaalari. Sickert oli kosmopoliitti ja eksentrikko, joka suosi impressionismia edustaneissa maalauksissaan urbaaneja maisemia ja tavallisia ihmisi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nWalter Sickert syntyi M\xc3\xbcncheniss\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli tanskalaissyntyinen saksalainen piirt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Oswald Adalbert Sickert. Walter Sickert ty\xc3\xb6skenteli useita vuosia n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n\xc3\xa4, mutta vuonna 1881 h\xc3\xa4n opiskeli Slade School of Fine Artissa._NEWLINE_Sickertiin vaikuttivat erityisesti  James McNeill Whistler, jonka apulaisena h\xc3\xa4n aloitti vuonna 1881, ja Edgar Degas, jonka h\xc3\xa4n tapasi seuraavana vuonna Pariisissa. Sickertin tyypillisimpi\xc3\xa4 aiheita olivat lontoolaisten teatterisalien sis\xc3\xa4tilat. Niist\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4iset ilmestyiv\xc3\xa4t vuonna 1888 New English Art Clubilla._NEWLINE_Sickert eli 1890-luvulla muotokuvamaalarina. Lontoosta h\xc3\xa4n muutti vuonna 1898 manner-Eurooppaan ja asui sek\xc3\xa4 Ranskan Dieppess\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 Venetsiassa. H\xc3\xa4n maalasi tuona aikana usein maisemia._NEWLINE_Sickert palasi vuonna 1905 Lontooseen, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n yhdess\xc3\xa4 Augustus Johnin ja Lucien Pissarron kanssa pyrki tuomaan brittil\xc3\xa4iseen maalaustaiteeseen uusia ideoita. Sickert kohosi vuoteen 1911 menness\xc3\xa4 niin sanotun Camden Town -ryhm\xc3\xa4n johtohahmoiksi. Ryhm\xc3\xa4n j\xc3\xa4senet pyrkiv\xc3\xa4t esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ep\xc3\xa4romantisoituja kaupunkikohtauksia. Ryhm\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjesti my\xc3\xb6s n\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4, joissa oli esill\xc3\xa4 ranskalaisen ja britil\xc3\xa4isen impressionistisia ja postimpressionistisia teoksia._NEWLINE_Sickert eli useissa eri paikoissa 1920-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen, ja h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti my\xc3\xb6h\xc3\xa4isvaiheen teoksissaan usein valokuvia teoksiensa pohjana. H\xc3\xa4n kirjoitti my\xc3\xb6s aikakauslehtiin joitakin taidekritiikkej\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSpekulaatiot Sickertin yhteydest\xc3\xa4 Viilt\xc3\xa4j\xc3\xa4-Jackiin\n_START_PARAGRAPH_\nSickertin nimi yhdistettiin 1970-luvulla Viilt\xc3\xa4j\xc3\xa4-Jackiin, vuonna 1888 Lontoossa riehuneeseen kuuluisaan tunnistamattomaan sarjamurhaajaan, Stephen Knightin kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dkuninkaallisen salaliittoteorian\xe2\x80\x9d kautta. 1990-luvulla Jean Overton Fuller kirjoitti teoksen Sickert and the Ripper Crimes, jossa h\xc3\xa4n yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Sickertin Viilt\xc3\xa4j\xc3\xa4-Jack-murhiin. My\xc3\xb6s Patricia Cornwell esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjassaan Murhamiehen muotokuva: Viilt\xc3\xa4j\xc3\xa4-Jack - Tapaus selvitetty teorian, jonka mukaan Sickert oli Viilt\xc3\xa4j\xc3\xa4-Jack.'