b'\n_START_ARTICLE_\nMyskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nPerustuntomerkkej\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMyskih\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on suuri p\xc3\xa4\xc3\xa4, pienet silm\xc3\xa4t ja leve\xc3\xa4tyviset sarvet, jotka kaartuvat kuin kyp\xc3\xa4r\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4n ylle. Sek\xc3\xa4 uroksilla ett\xc3\xa4 naarailla on sarvet. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4naaraat ovat selv\xc3\xa4sti uroksia pienempi\xc3\xa4. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n pituus on naarailla 135\xe2\x80\x93200\xc2\xa0cm, uroksilla 200\xe2\x80\x93250\xc2\xa0cm. Olkap\xc3\xa4\xc3\xa4korkeus on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 1,2 metri\xc3\xa4 vaihdellen 1\xe2\x80\x931,4 metrin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Paino 180\xe2\x80\x93400\xc2\xa0kg, keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 285\xc2\xa0kg. Jos uros painaa 400\xc2\xa0kg, naaras painaa noin 300\xc2\xa0kg. Joskus on tavattu 600\xe2\x80\x93650\xc2\xa0kg painavia myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on lyhyt, vain 10\xc2\xa0cm:n pituinen.\n_START_SECTION_\nSopeutuminen arktisiin oloihin\n_START_PARAGRAPH_\nLaji pystyy levitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sorkkansa niin ettei uppoa helposti lumeen. Turkki suojaa kylm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja s\xc3\xa4\xc3\xa4skilt\xc3\xa4 ja pedoiltakin. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n turkki on luultavasti pidempi kuin mill\xc3\xa4\xc3\xa4n muulla el\xc3\xa4imell\xc3\xa4. Turkki on kevyt, l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 erist\xc3\xa4v\xc3\xa4 10\xe2\x80\x9316 cm paksu, pohjaosastaan hyvin tuuhea karvakerros. Sivulla olevat karvat ulottuvat helmamaisesti melkein maan pintaan asti suojaten el\xc3\xa4int\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 viimalta. Turkin v\xc3\xa4ri vaihtelee mustan, ruskean ja harmaan tienoilla. Talviturkki on mustempi, kes\xc3\xa4turkki ruskeampi. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 vaihtaa turkkinsa hitaasti ja pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kes\xc3\xa4turkkia vain pari kuukautta. Turkinvaihdon aikana el\xc3\xa4in n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin puoliksi keritylt\xc3\xa4 tai silt\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 jokin el\xc3\xa4in olisi purrut turkista osan._NEWLINE_Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n paksu talviturkki suojaa sit\xc3\xa4 lumimyrskyilt\xc3\xa4kin.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nMyskih\xc3\xa4r\xc3\xa4t el\xc3\xa4v\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 suunnilleen samoilla seuduilla ymp\xc3\xa4ri vuoden eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 vaella monien muiden arktisten el\xc3\xa4inten, esimerkiksi peurojen tavoin. Yleens\xc3\xa4 myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4t liikkuvat pienin\xc3\xa4 10\xe2\x80\x9330 el\xc3\xa4imen laumoina, mutta joskus laumassa voi olla jopa 400 el\xc3\xa4int\xc3\xa4. Tyypillisess\xc3\xa4 myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4laumassa voi olla esimerkiksi koiras, 2\xe2\x80\x934 naarasta ja yleens\xc3\xa4 8, jopa 20 kili\xc3\xa4. Vanha myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4uros saattaa liikuskella yksin. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 luonnossa korkeintaan 20-vuotiaaksi. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 laumat ovat pienempi\xc3\xa4 muun muassa sen takia, ett\xc3\xa4 silloin parittelukumppaneista raivokkaasti kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n taistelevat urokset ajavat kilpailevat myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4t laumasta pois. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4urosten tappelut naaraista ovat el\xc3\xa4inmaailman rajuimpia ja voivat joskus johtaa toisen osapuolen kuolemaan._NEWLINE_Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4t puolustautuvat susia vastaan asettumalla keh\xc3\xa4\xc3\xa4n sarvet tanassa ulosp\xc3\xa4in. ja voivat talloa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t sorkillaan kuoliaaksi._NEWLINE_Todella vaarallisia myskih\xc3\xa4rille ovat napasusi, ruskeakarhu, j\xc3\xa4\xc3\xa4karhu ja ihminen. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 itse voi olla ihmiselle vaarallinen.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nMyskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 pyrkii laiduntamaan aina siell\xc3\xa4 mist\xc3\xa4 ravinnon parhaiten saa, ja el\xc3\xa4in k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 saamansa ravinnon s\xc3\xa4\xc3\xa4steli\xc3\xa4\xc3\xa4sti liikkumalla talvella vain tarpeen mukaan sek\xc3\xa4 polttamalla rasvakerrokseen varastoitunutta ravintoa. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n suuri massa pituuteen n\xc3\xa4hden s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 el\xc3\xa4int\xc3\xa4 energiahukalta ja liialta veden haihdutukseltakin._NEWLINE_Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 sy\xc3\xb6 molempina vuodenaikoina eniten saroja, ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sen lis\xc3\xa4ksi l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 pajun lehti\xc3\xa4. Talvella myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 sy\xc3\xb6 usein pajua. El\xc3\xa4in laihtuu talvella huomattavasti. Se kaivaa talvella ravintonsa lumen alta. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 tarvitsee ravintoa noin kilon veran jokaista 45 painokiloaan kohden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_P\xc3\xa4in vastoin kuin peura, myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 talvella kylm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tuulisella alueella ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mahdollisuuksien mukaan l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jokilaaksossa. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4t laiduntavat talvella tuulenpieks\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4lumisella alueella puurajan yll\xc3\xa4, ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 koivumets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja kylmemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ylemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 havumets\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_El\xc3\xa4in karttaa lumisina aikoina alueita, joilla lumen syvyys on yli 30 cm. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4t voivat kaivaa ravintoa etsiess\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvinkin suuria alueita sorkillaan ja sarvillaan lumettomiksi, ja puolustaa vihaisesti n\xc3\xa4it\xc3\xa4 lumettomia ravintoalueitaan._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 sy\xc3\xb6 laaksoissa hein\xc3\xa4\xc3\xa4, ruohoa, saraa, sammalta, lehti\xc3\xa4 ja pieni\xc3\xa4 pensaita. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n ravintoa on mm. kivirikko, v\xc3\xa4in\xc3\xb6nputki ja pohjansinivalvatti sek\xc3\xa4 koivun, vaivaiskoivun ja pajun oksat ja lehdet. Talvella ravintoon kuuluu j\xc3\xa4\xc3\xa4tynytt\xc3\xa4 ja kuivunutta kes\xc3\xa4n kasvillisuutta, sammalia, j\xc3\xa4k\xc3\xa4li\xc3\xa4, varpuja, vaivaiskoivua, pajua, juuria sek\xc3\xa4 heini\xc3\xa4 ja saroja. Runsasravintoisilla paikoilla myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 suosii runsasravinteisia mehikasveja. Erityisen rehev\xc3\xa4 kasvillisuus on kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 puronvarsien pajukoissa. Varsinkin kasvukauden alun kasvillisuus on hyvin ravinteikasta.\n_START_SECTION_\nLuokittelu\n_START_PARAGRAPH_\nMyskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 on Ovibos-sukunsa ainoa laji. Se ei ole sukua varsinaisille "h\xc3\xa4rk\xc3\xa4el\xc3\xa4imille" eli nautael\xc3\xa4imille (Bovinae), kuten jakille, naudalle, visentille ja biisonille. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n l\xc3\xa4himpi\xc3\xa4 sukulaisia lienev\xc3\xa4t vuohiel\xc3\xa4imiin (Caprinae) kuuluvista el\xc3\xa4imist\xc3\xa4 sumatranserovi (Capricornis sumatraensis) ja goraalit (Nemorhaedus goral), paksusarvilampaat, lumivuohet ja h\xc3\xa4rk\xc3\xa4gemssit eli takinit (Budorcas taxicolor).\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja levinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nEl\xc3\xa4in on sopeutunut hyvin kylmiin oloihin eik\xc3\xa4 viihdy l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Runsaslumisessa maastossa myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on vaikeuksia kaivaa ravintonsa lumen alta, ja liian l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 el\xc3\xa4in sairastuu helposti. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n sied\xc3\xa4 kosteaa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ja kilej\xc3\xa4 kuolee suojas\xc3\xa4ill\xc3\xa4. Myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n kannalta on my\xc3\xb6s huonoa, jos lauhan ja pakkasen vuorottelu synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 maahan j\xc3\xa4isen kuoren, niin ettei el\xc3\xa4in kykene kaivamaan esimerkiksi juurakoita. Niinp\xc3\xa4 myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 ei viihdy Arktiksessa alueella, jossa lumen paksuus on yli 100 cm ja/tai on usein suojas\xc3\xa4it\xc3\xa4._NEWLINE_Lajin levinneisyyden etel\xc3\xa4rajana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n tundravy\xc3\xb6hykkeen etel\xc3\xa4rajaa eli hein\xc3\xa4kuun 10 \xc2\xb0C keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6rajaa. Myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 luonnonvaraisena Kanadan tundran pohjoisosissa muun muassa Ellesmerensaarella ja Gr\xc3\xb6nlannissa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 saaren pohjois- ja it\xc3\xa4osassa. Er\xc3\xa4s myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4populaatio on Gr\xc3\xb6nlannin pohjoisk\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 Pearynmaalla, jossa hein\xc3\xa4kuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6 ei nouse yli +5 \xc2\xb0C. Siell\xc3\xa4 myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 tavataan Bansenin, Jonannes V Jansenin, Werluf Trollen ja Adam Bieringin mailla. Myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Mylius Erichsenin maalla Danmark- ja Independence-vuonojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Viereisell\xc3\xa4 Kruununprinssi Christianin maalla Danmark-vuonon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 ei juuri ole paitsi aivan etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Muita populaatioita on muun muassa Ingefieldin maalla ja Thulen l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Gr\xc3\xb6nlannin j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6n it\xc3\xa4rannikko Germanianmaalta Jamesoninmaalle noin 70\xe2\x80\x9380 leveyspiirien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4aluetta. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n hein\xc3\xa4kuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6 ei nouse yli 5 \xc2\xb0C:n. Gr\xc3\xb6nlannin pohjoisilla myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4alueilla tammikuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6 on -25\xe2\x80\x9335 \xc2\xb0C luokkaa. Gr\xc3\xb6nlannin myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s l\xc3\xa4nsiosassa Diskon saaren l\xc3\xa4hell\xc3\xa4. Gr\xc3\xb6nlannin myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin eniten l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 pohjoisessa Pearyn maalla ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Scoresbysundin pohjoispuolella. Myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 jopa eritt\xc3\xa4in kylm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Pohjois-Gr\xc3\xb6nlannissa laaksoissa, tosin t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kanta ei ole vakaa. Baffininsaarella on vain joskus n\xc3\xa4hty myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 ja muutamia luita l\xc3\xb6ydetty, laji ei el\xc3\xa4 saarella ehk\xc3\xa4 syv\xc3\xa4n lumipeitteen ja kosteiden talvien takia._NEWLINE_Alaskan myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4kanta mets\xc3\xa4stettiin sukupuuttoon 1800-luvulla. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4\xc3\xa4 on onnistuneesti istutettu 1900-luvulla muun muassa kivikkoiselle ja lyhytkasvuiselle Dovren yl\xc3\xa4ng\xc3\xb6lle Norjaan, mist\xc3\xa4 el\xc3\xa4imet vaelsivat Ruotsin puolelle T\xc3\xa4nn\xc3\xa4siin H\xc3\xa4rjedaleniin. Vuonna 1986 julkaistussa Dovren kunnan vaakunassa on myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n kuva. Myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 istutettuina jonkin verran my\xc3\xb6s Siperian tundralla Taimyrin niemimaalla, miss\xc3\xa4 laji viihtyy hyvin. Niit\xc3\xa4 on viety my\xc3\xb6s it\xc3\xa4isen Siperian edustalla olevalle Wrangelinsaarelle. Gr\xc3\xb6nlannissa siirrettiin 1960-luvulla 27 myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4\xc3\xa4 Kangerlussuarqiin eli S\xc3\xb6ndre Str\xc3\xb6mfjordiin, miss\xc3\xa4 alkujaan 27 el\xc3\xa4imen kanta oli 90-luvun puoliv\xc3\xa4liin tultaessa kasvanut jo 3\xc2\xa0500 yksil\xc3\xb6n joukoksi. Laidun on siell\xc3\xa4 parempaa kuin it\xc3\xa4rannikolla. Myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 on istutettu my\xc3\xb6s Alaskaan ja Arktisille saarille, esimerkiksi Banksin saarelle, jossa el\xc3\xa4\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n suurin myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4joukko, noin 68\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Islannin, Pohjois-Ruotsin ja Huippuvuorten istutukset ep\xc3\xa4onnistuivat ehk\xc3\xa4 liiallisen l\xc3\xa4mm\xc3\xb6n ja kosteuden takia, osin kannan pienuuden takia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMyskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n arvellaan muistuttavan jollain tavoin j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikaisen villamammutin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4. Myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n peuran lis\xc3\xa4ksi toisena s\xc3\xa4ilyneen\xc3\xa4 lajina j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikaisesta suurel\xc3\xa4imist\xc3\xb6st\xc3\xa4, pleistoseenin megafaunasta. Myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 eli j\xc3\xa4\xc3\xa4kaudella muun muassa L\xc3\xa4nsi- ja Keski-Euroopassa. Lajin levinneisyyden etel\xc3\xa4raja lienee ulottunut Keski-Ranskasta Puolan ja Pohjois-Ukrainan kautta l\xc3\xa4ntiseen Etel\xc3\xa4-Siperiaan ja idemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Jakutskin l\xc3\xa4helle. Lajia ei tavattu esim. Baikalin seuduilla._NEWLINE_Beringiassa myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 lienee el\xc3\xa4nyt vain napapiirin pohjoisosissa. Idemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Pohjois-Amerikassa laji eli havumets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hykkeen l\xc3\xa4nsiosissa, Suurilla tasangoilla ja Mississippin laaksossa. Tuolloin ilmasto oli siell\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 kylmempi. Laji kehittyi alun perin Euraasiassa ja kulkeutui Amerikkaan ehk\xc3\xa4 jo 200\xc2\xa0000\xe2\x80\x9390\xc2\xa0000 vuotta sitten, ja Gr\xc3\xb6nlantiin luultavasti vasta viime j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen. On arveltu, ett\xc3\xa4 myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4 olisi h\xc3\xa4vinnyt Siperiasta Taimyrin niemimaalta vasta parituhatta vuotta sitten, mahdollisesti ihmisen mets\xc3\xa4stetty\xc3\xa4 sen sukupuuttoon. Ainakin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vieraslajin istutuksia onkin puolusteltu h\xc3\xa4vinneen lajin palautusistutuksina.'