b'\n_START_ARTICLE_\nHallituskatu (Pori)\n_START_PARAGRAPH_\nHallituskatu on Porin keskustan ruutukaava-alueen pohjoisosassa it\xc3\xa4\xe2\x80\x93l\xc3\xa4nsi-suuntaisena kulkeva katu. Noin kilometrin mittainen katu alkaa id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Linnansillan edustalla olevasta kiertoliittym\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja kulkee halki historiallisten Kivi-Porin kortteleiden. Kokem\xc3\xa4enjoen rannassa se kohtaa Etel\xc3\xa4rantakadun kaartuen loivasti kohti etel\xc3\xa4\xc3\xa4 ja ruutukaava-aluetta l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 rajaavaa Vapaudenkatua.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHallituskatu on yksi Porin vanhimmista kaduista. Samalla paikalla on ollut Porin kahdelle ensimm\xc3\xa4iselle kirkolle johtanut katu jo ilmeisesti kaupungin perustamisesta l\xc3\xa4htien. Nykyisen katualueen pohjoisreunassa kulkeva kapea katu esiintyy my\xc3\xb6s vanhimmassa paikalla tehtyihin mittauksiin perustuvassa kaupunkikartassa, jonka piirsi maanmittari Olof M\xc3\xb6rt vuonna 1696. T\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen nykyiselle paikalleen katu siirtyi vuoden 1801 kes\xc3\xa4kuussa roihunneen kaupunkipalon j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nKadun entiset nimet\n_START_PARAGRAPH_\nVanhimmissa kartoissa Porin kaduilla ei ole lainkaan nimi\xc3\xa4. Hallituskadun paikkeilla kulkeva katu on ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa nimetty Isaac Tillbergin vuonna 1799 piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n karttaan, jonne se on merkitty nimell\xc3\xa4 \xc3\x96fre Slotts gatan eli Ylempi Linnankatu. Kaupungin tuhonneen palon j\xc3\xa4lkeen vuonna 1801 valmistuneessa kartassa kadun nimeksi on vaihtunut Drottnings gatan eli Kuningattarenkatu._NEWLINE_Vuoden 1852 suurpalon my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Georg Theodor von Chiewitz laati uuden asemakaavan, jossa kaikkien katujen nimet oli vaihdettu Ruotsin vallan aikaisista ven\xc3\xa4l\xc3\xa4istyylisiksi. Kuningattarenkadusta oli tullut Alexandran katu Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarinnan Aleksandra Fjodorovnan mukaan. Nykyisen nimens\xc3\xa4 Hallituskatu sai vuonna 1928, kun Porin vanhoja kadunnimi\xc3\xa4 suomalaistettiin. Nimi annettiin kadun varrella sijainneiden kaupungin t\xc3\xa4rkeimpien hallintorakennusten johdosta.\n_START_SECTION_\nRakennuskanta\n_START_PARAGRAPH_\nHallituskadun varrella sijaitsee suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 historiallisesti ja kaupunkikuvallisesti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 rakennuksia. Aivan kadun alkup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on vuonna 1863 valmistunut Keski-Porin kirkko puistoineen. Kirkkopuistoa vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 Isolinnankadun ja hallituskadun kulmassa on 1892 rakennettu ns. Newanderin talo, joka on Euroopan ensimm\xc3\xa4isen naisarkkitehdin Signe Hornborgin suunnittelema._NEWLINE_Kadun keskivaiheilla sijaitsee vuonna 1841 valmistunut Porin raatihuone, joka on yksi harvoista vuoden 1852 kaupunkipalosta s\xc3\xa4\xc3\xa4styneist\xc3\xa4 rakennuksista. Sen edustalla kadun etel\xc3\xa4puolella on Raatihuoneenpuisto, joka on entinen kauppatori. Puistona se on ollut 1870-luvulta saakka. Raatihuoneenpuiston laidoilla sijaitsee kaksi arvorakennusta, vuonna 1895 valmistunut Junneliuksen palatsi, joka nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n toimii Porin kaupungintalona sek\xc3\xa4 1884 rakennettu Porin Teatteri._NEWLINE_Hallituskadun ja Raatihuoneenpuiston v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 kivikaiteella on kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Emil Cedercreutzin vuonna 1938 paljastettu Karhuveistos ja raatihuoneen vieress\xc3\xa4 puolestaan Sofia Saaren suunnittelema Juhana Herttuan patsas vuodelta 2008._NEWLINE_Teatterin vieress\xc3\xa4 Hallituskadun etel\xc3\xa4puolella on entinen Porin Oluttehtaan panimokompleksi, joka lopetti toimintansa vuonna 2009. Sen paikalle nousevaan ns. Karhukortteliin on suunniteltu asuntorakentamisen lis\xc3\xa4ksi erilaisia kulttuuripalveluja.  Alueen uudisrakentaminen alkaa todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti l\xc3\xa4hivuosina. Panimoalueen yhteydess\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s vuonna 1898 valmistunut Porin kaupungin vanha s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos, joka on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ravintolak\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oleva suojeltu rakennus._NEWLINE_Oluttehdasta vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 on 1970-luvun alussa valmistunut Satakunnan Museo. Sen edustalla keskell\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 katua sijaitsivat Porin kaksi ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kirkkoa hautausmaineen. Kirkoista uudempi tuhoutui vuoden 1852 palossa.'