b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6 on luonnonilmi\xc3\xb6, joka liittyy s\xc3\xa4hk\xc3\xb6varaukseen, eli siihen, miten aine tai hiukkanen vuorovaikuttaa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kent\xc3\xa4n kanssa. Se syntyy varattujen hiukkasten, yleens\xc3\xa4 elektronien, liikkeest\xc3\xa4. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 liittyy yhteen perusvuorovaikutusmekanismeista, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneettiseen vuorovaikutukseen._NEWLINE_S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 on my\xc3\xb6s monin eri tavoin tuotettavissa oleva energian muoto. Se on keino siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 energiaa pitki\xc3\xa4 matkoja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkon avulla, mutta sen varastoiminen on hankalaa._NEWLINE_S\xc3\xa4hk\xc3\xb6n vanha nimi elektrisiteetti tulee kreikan meripihkaa tarkoittavasta sanasta \xe1\xbc\xa4\xce\xbb\xce\xb5\xce\xba\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd (\xe1\xb8\x97lektron). Sanan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6 keksi 1840-luvulla suomen kielen kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4, l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen ja kirurgian tohtori Samuel Roos. H\xc3\xa4n sanoi, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 on "s\xc3\xa4h\xc3\xa4ht\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 s\xc3\xa4ken\xc3\xb6iminen." Samoihin aikoihin Elias L\xc3\xb6nnrot ehdotti elektrisiteetin suomenkieliseksi vastineeksi sanaa lieke, joka ei kuitenkaan vakiintunut k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nEnnen 1800-lukua\n_START_PARAGRAPH_\nHankauss\xc3\xa4hk\xc3\xb6 tunnettiin jo vanhalla ajalla. Sen mainitsi jo Thales. Tiedettiin, ett\xc3\xa4 varsinkin meripihka saa hangattaessa kyvyn vet\xc3\xa4\xc3\xa4 puoleensa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olevia kevyit\xc3\xa4 esineit\xc3\xa4 ja saattaa lis\xc3\xa4ksi kipin\xc3\xb6id\xc3\xa4. Useissa nykyisiss\xc3\xa4kin kieliss\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 tarkoittavat sanat johtuvat kreikan meripihkaa tarkoittavasta sanasta \xce\xb5\xce\xbb\xce\xb5\xce\xba\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd, elektron._NEWLINE_S\xc3\xa4hk\xc3\xb6oppi alkoi tieteenhaarana kuitenkin kehitty\xc3\xa4 vasta 1700-luvulla. Silloin havaittiin, ett\xc3\xa4 on olemassa kaksi vastakkaista s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4 tilaa, joita alkujaan nimitettiin lasi- ja hartsis\xc3\xa4hk\xc3\xb6ksi, my\xc3\xb6hemmin positiiviseksi ja negatiiviseksi varaukseksi. Havaittiin, ett\xc3\xa4 samanmerkkiset varaukset hylkiv\xc3\xa4t toisiaan, erimerkkiset vet\xc3\xa4v\xc3\xa4t toisiaan puoleensa. My\xc3\xb6hemmin Charles Augustin de Coulomb todensi nime\xc3\xa4\xc3\xa4n kantavan lain, jonka mukaan niiden v\xc3\xa4linen voima on suoraan verrannollinen varausten tuloon ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4en verrannollinen niiden et\xc3\xa4isyyden neli\xc3\xb6\xc3\xb6n. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6opin huomattavimpiin tutkijoihin kuului my\xc3\xb6s Benjamin Franklin, joka muun muassa todisti salaman olevan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6purkaus.\n_START_SECTION_\n1800-luku\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1800 Alessandro Volta keksi s\xc3\xa4hk\xc3\xb6parin, ensimm\xc3\xa4isen laitteen, jolla voitiin tuottaa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6virtaa. 1800-luvun aikana s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n luonnetta opittiin ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n monipuolisesti ja luotiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isiin ilmi\xc3\xb6ihin liittyen jo laajasti s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneettinen teoria. My\xc3\xb6hemmin Michael Faraday havaitsi, ett\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6virtaa voitiin tuottaa my\xc3\xb6s s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneettisen induktion avulla, mihin perustuvat kaikki nykyiset s\xc3\xa4hk\xc3\xb6generaattorit. Vuosisadan loppupuolella s\xc3\xa4hk\xc3\xb6virta sai jo suuren k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen merkityksen, kun kehitettiin toimivalle tasolle muun muassa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6moottori, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6valaistus, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6lenn\xc3\xa4tin ja puhelin. Ensin suurimmissa kaupungeissa, v\xc3\xa4hitellen muuallakin alettiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6energiaa tuottaa ja jaella sek\xc3\xa4 teollisuuteen ett\xc3\xa4 yksityiskoteihin.\n_START_SECTION_\n1900-luku\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvulla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tekniikan merkitys kasvoi jatkuvasti, kun moninaiset s\xc3\xa4hk\xc3\xb6moottorik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6iset koneet otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6tekniikan pohjalta kehittyi nopeasti my\xc3\xb6s elektroniikka, ja vuosisadan kuluessa kehitettiin ja otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n monet elektroniset laitteet: esimerkiksi radio, televisio, tietokoneet ja matkapuhelimet. Elektroniikka sai monia sovellutuksia teollisuudessa, l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisess\xc3\xa4 tekniikassa, tieteellisess\xc3\xa4 tutkimuksessa, ajoneuvoissa ja viihde-elektroniikkalaitteissa. 1900-luvun lopulla l\xc3\xa4hes kaikki tekniikan alat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t jo s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tekniikkaa ja elektroniikkaa avuksi.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nUseat teollisuuden ja kotien koneista ja laitteista toimivat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ll\xc3\xa4. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6l\xc3\xa4mmitys toimii muuttamalla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isiss\xc3\xa4 vastuksissa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6virta l\xc3\xa4mp\xc3\xb6energiaksi. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6moottorit k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t monia kodinkoneita, kuten kylm\xc3\xa4koneita, vatkaimia, p\xc3\xb6lynimureita, astianpesukoneita ja pyykinpesukoneita, sek\xc3\xa4 py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4v\xc3\xa4t teollisuuden ja maatalouden tuotantorakennuksissa sijaitsevia koneita. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6moottoreissa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6inen energia muuttuu mekaaniseksi energiaksi. Radio, televisio ja puhelin ovat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ll\xc3\xa4 toimivia elektronisia laitteita. Valaistus on maailman suurin yksitt\xc3\xa4inen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nkuluttaja.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6iset suureet ja niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4nnite (s\xc3\xa4hk\xc3\xb6inen potentiaaliero) on volteissa (V) mitattava er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n "voimakkuuden" yksikk\xc3\xb6, jota voidaan verrata vesivoimalan putouskorkeuteen tai hydraulisen laitteen paineeseen. Verkkoj\xc3\xa4nnite Suomessa on 230 volttia nollajohtimen ja vaihejohtimen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 (kahden vaihejohtimen v\xc3\xa4linen j\xc3\xa4nnite on 400\xc2\xa0V). Pienen pariston j\xc3\xa4nnite voi olla 1,5 volttia._NEWLINE_S\xc3\xa4hk\xc3\xb6virtaa mitataan ampeereissa (A). S\xc3\xa4hk\xc3\xb6virta rinnastetaan usein nesteen virtaukseen vesiputouksessa tai hydraulisessa j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Tyypillinen kodin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6taulun sulake rajoittaa virran 10 tai 16 ampeeriin._NEWLINE_S\xc3\xa4hk\xc3\xb6n tuottamaa tehoa mitataan wateissa (W) tai kilowateissa (kW). Esimerkiksi s\xc3\xa4hk\xc3\xb6l\xc3\xa4mmittimen teho saattaa olla 2\xc2\xa0000\xc2\xa0W. Yleisesti teho on virran ja j\xc3\xa4nnitteen tulo, kun kyseess\xc3\xa4 on puhtaasti resistiivinen kuorma. 230\xc2\xa0V s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkossa 2\xc2\xa0000\xc2\xa0W l\xc3\xa4mmittimen virta on noin 9\xc2\xa0A._NEWLINE_Energiaa mitataan yleens\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isiss\xc3\xa4 yhteyksiss\xc3\xa4 kilowattitunteina (kWh), vaikka joule onkin yleinen energian ja tehdyn ty\xc3\xb6n yksikk\xc3\xb6. Jos esimerkiksi kahden kilowatin tehoista laitetta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmen tunnin ajan, energiaa kuluu 6\xc2\xa0kWh.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6n tutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 ja siihen liittyvi\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4 tutkii s\xc3\xa4hk\xc3\xb6oppi ja sen alaisina s\xc3\xa4hk\xc3\xb6dynamiikka, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magnetismi ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6statiikka. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6energian tuottamista ja siirt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 tutkii s\xc3\xa4hk\xc3\xb6voimatekniikka. Elektroniikka on taas ala, joka tutkii ja kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 elektronisista komponenteista tehtyj\xc3\xa4 laitteita kuten vaikkapa radioita ja laskimia. Automaatio _NEWLINE_k\xc3\xa4sittelee esimerkiksi tehtaiden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isi\xc3\xa4 tuotantolinjoja. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6voimatekniikka, automaatio ja elektroniikka ovat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tekniikan eri alueita.'