b'\n_START_ARTICLE_\nMalmi (Helsinki)\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nMalmi kuului Helsingin maalaiskunnan suurimpiin ja vanhimpiin kyliin ja se oli kunnan hallinnollinen keskus. Kyl\xc3\xa4n liepeill\xc3\xa4 on sijainnut suuri, Ruotsin vallan ajalta periytynyt sotav\xc3\xa4en leirialue. Kyl\xc3\xa4n maat jakaantuivat jo 1500-luvulla usean talonpoikaistalon kesken, ja isonjaon aikana 1770-luvulla kyl\xc3\xa4 jaettiin kaikkiaan kahdeksaan maakirjataloon, jotka tulivat my\xc3\xb6hemmin pirstotuiksi moniin pikkutiloihin. Malminkyl\xc3\xa4n kautta kulkeva Helsingin ja H\xc3\xa4meenlinnan v\xc3\xa4linen rautatie valmistui vuonna 1862. Aluksi sotilask\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitettu Malmin pys\xc3\xa4kki perustettiin rautatien ja Helsingist\xc3\xa4 Tuusulaan kulkevan maantien risteykseen vuonna 1871, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n alkoi muodostua pient\xc3\xa4 esikaupunkiasutusta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 asutus lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi v\xc3\xa4hitellen palstoituksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4, ensin hitaasti 1900-luvun alkuun saakka ja siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien nopeammin. 1910-luvulla perustettiin Malminkyl\xc3\xa4n keskiosaan Malmin Sunnuntaipalstat -niminen alueen muusta asutuksesta erillinen asutusryhm\xc3\xa4.  _NEWLINE_Malminkyl\xc3\xa4 julistettiin taajav\xc3\xa4kiseksi yhdyskunnaksi vuonna 1908 ja yhdistettiin Tapaninkyl\xc3\xa4n taajav\xc3\xa4kisen yhdyskunnan kanssa Malmi-Tapanilan yhdyskunnaksi vuonna 1915. Asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvu jatkui 1920- ja 1930-luvuilla uusien asuntotonttien lohkomisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Yhdyskunnalle kehittyi jo varhain oma tieverkosto ja eri teill\xc3\xa4 oli jo 1930-luvulla omat nimens\xc3\xa4 paikallista osoitetarvetta varten. _NEWLINE_Malmi liitettiin osaksi Helsinki\xc3\xa4 vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa. Kaupunginosa jaettiin Ala-Malmin, Yl\xc3\xa4-Malmin, Malmin lentokent\xc3\xa4n, Kivikon ja Pihlajam\xc3\xa4en osa-alueisiin vuonna 1959. Asemakaavoja vahvistettiin alueittain vuodesta 1960 l\xc3\xa4htien. Pihlajam\xc3\xa4est\xc3\xa4 erotettiin uudeksi osa-alueeksi Pihlajisto vuonna 1969. Malmin kirkko on rakennettu pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n entisen kunnantalon paikalle, siksi kadunnimi Kunnantie._NEWLINE_Malmin ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n maastossa on monin paikoin n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana Helsingin suojaksi rakennettuja linnoitteita (Krepost Sveaborg). Linnoitteita l\xc3\xb6ytyy Pihlajam\xc3\xa4est\xc3\xa4, Kivikosta, Sep\xc3\xa4nm\xc3\xa4est\xc3\xa4, Nallenm\xc3\xa4est\xc3\xa4, Kotitienm\xc3\xa4est\xc3\xa4 ja Ormusm\xc3\xa4est\xc3\xa4, jonka varustukset ovat suojeluarvoltaan merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nMalmin nimest\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMalmin nimi esiintyy vanhoissa asiakirjoissa muodoissa Malm (1543), Malmby (1551), Malme (1589), Malmsby (1590) ja Malmn (1592). Nimi on sama kuin Uudenmaan ruotsalaismurteissa esiintyv\xc3\xa4, tasaista ja hiekkaista mets\xc3\xa4maata tarkoittava sana malm. Sanalla on tarkoitettu etenkin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeammalla olevaa mets\xc3\xa4ist\xc3\xa4 somerikkoa, kuten soraharjua. Sana on ollut Helsingin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueella yleinen p\xc3\xa4\xc3\xa4tellen 1700-luvun nimist\xc3\xa4, kuten Keimolan Tappermalmen, Voutilan\xe2\x80\x93Viinikkalan Mottmalmen, Tikkurilan\xe2\x80\x93Hakkilan Haxmalm ja L\xc3\xa4nsisalmen Br\xc3\xa4ndmalm ja Sandmalm. Suomalaiset vastineet Malmi ja Malminkyl\xc3\xa4 tulivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1800-luvun lopulla. Malminkyl\xc3\xa4n vanhoista maatiloista ovat kadunnimist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyneet Paavolantie (P\xc3\xa5vals), Pietil\xc3\xa4ntie (Pehrs), Vilppulantie (Filpus), Yrj\xc3\xb6l\xc3\xa4nkuja (\xc3\x96rjans) ja \xc3\x96rskinkuja (\xc3\x96rskis). Ormusm\xc3\xa4ki (ruots. Ormusbacka) -nimen alkuper\xc3\xa4inen muoto on Orrmossebacken (suom. Teerisuonm\xc3\xa4ki).\n_START_SECTION_\nLiikenneyhteydet ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nMalmi on Koillis-Helsingin aluekeskuksena t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 liikenteellinen solmukohta. Malmin rautatieasema sijaitsee Keravan kaupunkiradan varressa, ja asemalle on tihe\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hijunaliikennett\xc3\xa4 Helsingin keskustasta. Malmilla pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t junat K, N ja T, sek\xc3\xa4 keh\xc3\xa4radan junat I ja P. I-juna tarjoaa Malmilta yhteyden Helsinki-Vantaan lentoasemalle ja P-juna tarjoaa vastaavan yhteyden keskustaan._NEWLINE_Malmi on my\xc3\xb6s useiden bussilinjojen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 solmukohta. Malmin terminaalialueilta on bussiyhteydet mm. T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\xc3\xb6n, Alppilaan, It\xc3\xa4keskukseen, Kontulaan, Vuosaareen sek\xc3\xa4 Herttoniemeen ja seutuliikenteen linjoilla Runkolinja 560:lla Palohein\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Myyrm\xc3\xa4keen sek\xc3\xa4 Aviapoliksen asemalle linjalla 561. Linja 552 tarjoaa poikittaisyhteyden Maunulan, Haagan ja Munkkiniemen kautta Otaniemeen. Lis\xc3\xa4ksi Malmia palvelevat pienkalustolla liikenn\xc3\xb6it\xc3\xa4v\xc3\xa4t paikallislinjat 603, 701, 702, 703, 705.  _NEWLINE_Juna-aseman molemmin puolin sijaitsee liikkeit\xc3\xa4 ja kauppoja. Yl\xc3\xa4-Malmin puolella sijaitseva Kauppakeskus Malmintori on yhdess\xc3\xa4 Kauppakeskus Malmin Novan ja l\xc3\xa4hiliikenneterminaalin kanssa koko Koillis-Helsingin aluekeskus._NEWLINE_Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Malmin seurakunta on yli 60\xc2\xa0000 j\xc3\xa4senineen Helsingin suurin ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n seurakunnan j\xc3\xa4lkeen koko Suomen toiseksi suurin seurakunta, ja sen alue kattaa koko Koillis-Helsingin. Malmilla on ollut vuodesta 1894 l\xc3\xa4htien Helsingin seurakuntien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Malmin hautausmaa. Malmin alueella sijaitsevat my\xc3\xb6s Malmin sairaala ja Kehitysvammaliiton toimitilat.'