b'\n_START_ARTICLE_\nLaatokanlinna\n_START_SECTION_\nVanhan-Laatokan maalaiskunta\n_START_PARAGRAPH_\nVanhan-Laatokan maalaiskunta on kooltaan 139 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Vuonna 2016 siell\xc3\xa4 oli 2\xc2\xa0508 asukasta. Maalaiskunnan hallinnollisessa keskuksessa eli Vanhan-Laatokan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 2\xc2\xa0012 asukasta vuonna 2010. Kuntaan kuuluu lis\xc3\xa4ksi 16 muuta kyl\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Vanhan-Laatokan vaakunassa on alassy\xc3\xb6ksyv\xc3\xa4 haukka, joka on Rurikin vaakuna.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVarjagit nimittiv\xc3\xa4t kaupunkia Aldeigjuborgiksi eli Aldeigjun linnaksi. Aldeigju on er\xc3\xa4\xc3\xa4n teorian mukaan skandinaavinen v\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s it\xc3\xa4merensuomalaisesta nimest\xc3\xa4. Sen oletetaan tarkoittaneen Laatokanlinnan kohdalla Olhavanjokeen laskevaa sivujokea, jonka ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen nimi on Lado\xc5\xbaka. Novgorodin ruhtinaskunnan aikana se oli koko valtakunnassa ainoa satama, johon merikelpoiset alukset p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t. Siit\xc3\xa4 yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in oli koskia, joista p\xc3\xa4\xc3\xa4si yl\xc3\xa4virtaan kohti Ilmaj\xc3\xa4rve\xc3\xa4 vain jokiveneill\xc3\xa4. Kev\xc3\xa4tulvien my\xc3\xb6t\xc3\xa4 varjagit laskivat veneill\xc3\xa4\xc3\xa4n Holmgardista Aldeigjuborgiin, jossa laivat varustettiin merimatkalle kohti Svitjodia  (eli Novgorodista Staraja Ladogaan ja sielt\xc3\xa4 Ruotsiin.)._NEWLINE_Laatokanlinnan sijainti oli strategisesti eritt\xc3\xa4in t\xc3\xa4rke\xc3\xa4, koska siit\xc3\xa4 pystyi valvomaan jokireitti\xc3\xa4, jota pitkin kauppa-alukset ja soturijoukkiot matkasivat It\xc3\xa4merelt\xc3\xa4 Konstantinopoliin ja Volgalle. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsi my\xc3\xb6s toinen linnoitus Ljub\xc5\xa1a, joka aiemmin hallitsi jokireitti\xc3\xa4._NEWLINE_Viikinkiaikainen Aldeigjuborg perustettiin jo 700-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Sen synty on ajoitettu dendrokronologian avulla vuoteen 753. Kaupungissa asui alkuvaiheessa ainakin skandinaaveja ja it\xc3\xa4merensuomalaisia. 760-luvulla Ilmaj\xc3\xa4rven sloveenit hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t sinne ja valloittivat linnoituksen. 830-luvulla varjagit valloittivat linnoituksen uudelleen. Jatkuvien heimokahakoiden seurauksena Nestorin kronikan mukaan vuonna 862 rusit eli varjagit kutsuttiin saattamaan maahan j\xc3\xa4rjestys ja hallitsemaan heit\xc3\xa4. Varjagiruhtinas Rurik otti ensin Laatokanlinnan hallituskaupungikseen._NEWLINE_Laatokanlinnan oli 950-luvulle asti yksi t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Euroopan kauppapaikoista. Vuonna 997 norjalainen viikinki Eerik Haakoninpoika hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Laatokanlinnaan ja tuhosi sen. Eymundin saagassa (Eymundar \xc3\xbe\xc3\xa1ttr hrings) kerrotaan, ett\xc3\xa4 Ruotsin kuninkaan Olavi Sylikuninkaan tyt\xc3\xa4r Ingegerd meni naimisiin Novgorodin ja Kiovan suuriruhtinaan Jaroslav I Viisaan kanssa vuonna 1019. Ingegerd sai Jaroslavilta h\xc3\xa4\xc3\xa4lahjaksi Laatokanlinnan ja siihen liittyv\xc3\xa4t maat (Aldeigjuborg ok \xc3\xbeat jarlsr\xc3\xadki, er \xc3\xbear fylg\xc3\xb0i). Siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien aluetta on kutsuttu nimell\xc3\xa4 Inkeri (eli Ingegerdin maat). Maita kutsuttiin hallitsemaan L\xc3\xa4nsi-G\xc3\xb6tanmaan jaarli Ragnvald Ulfsson, joka oli Ingegerdin sukulainen \xc3\xa4idin puolelta sek\xc3\xa4 Norjan kuninkaan liittolainen. Ragnvaldin j\xc3\xa4lkeen jaarliksi tuli h\xc3\xa4nen poikansa Uleb Ragnvaldsson._NEWLINE_Inkerinmaa j\xc3\xa4i tavallaan puolueettomaksi alueeksi Ruotsin ja Novgorodin v\xc3\xa4liin. N\xc3\xa4in Novgorodin ruhtinas pystyi paremmin keskittym\xc3\xa4\xc3\xa4n paremmin taisteluun Kiovan ruhtinaskunnan hallinnasta, johon my\xc3\xb6s Puolan kuningas pyrki._NEWLINE_V\xc3\xa4hitellen Ladogasta tuli Novgorodin prigorod eli aluskaupunki. Vuonna 1116 ruhtinaan k\xc3\xa4skynhaltija (posadnik) Pavel rakennutti kivisen linnoituksen. Linnoitus on monissa Ruotsin ja Novgorodin v\xc3\xa4lisiss\xc3\xa4 sodissa tuhottu ja rakennettu aina uudelleen samaan paikkaan._NEWLINE_Vuonna 1545 Laatokassa oli 103 asuttua taloa ja 32 autiota. Asukkaista vajaa 40 prosenttia oli sotilaita ja loput siviilej\xc3\xa4. Ladoga menetti kaupunkioikeutensa vuonna 1703, kun Pietari Suuri perusti Uuden-Laatokan Olhavanjoen suulle heikent\xc3\xa4\xc3\xa4kseen alueen voimakkaimman kaupungin eli Ladogan asemaa. H\xc3\xa4n siirr\xc3\xa4tti koko v\xc3\xa4est\xc3\xb6n uuteen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. N\xc3\xa4in aikaisempi Ladoga sai nimen Staraja Ladoga eli Vanha Laatokka. Siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien se on ollut kyl\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nArkeologiset l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen linnoituksen dendroknologisten tutkimusten mukaan rakentamisessa k\xc3\xa4ytetyt puut ovat vuodelta 753. Vanhimmat esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ovat 600-luvulta oleva merovingiaikainen kampa (2013 l\xc3\xb6ydetty) ja arabialaisia rahoja eli dirhameja vuodelta 786._NEWLINE_Olhavajoen rannalla on hautakumpuja, jotka on dendrokronologian avulla m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty vuosille 850\xe2\x80\x93925. Ne ovat tyypilt\xc3\xa4\xc3\xa4n viikinkien tekemi\xc3\xa4. Haudoista on l\xc3\xb6ydetty sek\xc3\xa4 miesten ett\xc3\xa4 naisten j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNykyaika\n_START_PARAGRAPH_\nPaikkakunnan historian ja kulttuurin muistomerkkien suojelemiseksi on alueelle perustettu laaja museokokonaisuus. Museohankkeesta huolimatta kyl\xc3\xa4keskus on saanut kyseenalaista julkisuutta, sill\xc3\xa4 alueen johtohenkil\xc3\xb6t haluavat purkaa 1800-luvulla rakennetut talot ja asfaltoida katuja. Pel\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 asfaltointity\xc3\xb6 tuhoaa arvokkaan kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n sek\xc3\xa4 arkeologisessa kulttuurikerrostumassa olevat puusta, nahasta ja luusta valmistetut esineet. _NEWLINE_Vuonna 2003 Laatokanlinnassa vietettiin 1250-vuotisjuhlia. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n presidentti Putin nimitti sen Pohjois-Rusin vanhimmaksi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi (Drevnjaja stolitsa Severnoi Rusi).'