b'\n_START_ARTICLE_\nTilamusiikki\n_START_PARAGRAPH_\nTilamusiikki (saks. Raummusik) tarkoittaa s\xc3\xa4vellysteoksia ja musiikkiesityksi\xc3\xa4, joissa tilaa hy\xc3\xb6dynnet\xc3\xa4\xc3\xa4n toisin kuin tavanomaisessa konserttitilanteessa. Tilamusiikin k\xc3\xa4site esiintyi ensimm\xc3\xa4isen kerran saksan kieless\xc3\xa4 vuonna 1928._NEWLINE_Ilmi\xc3\xb6n\xc3\xa4 tilamusiikki lienee yht\xc3\xa4 vanha kuin s\xc3\xa4veltaide. Varhaisia esimerkkej\xc3\xa4 tilan hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 ovat antifonit ja kulkueet sek\xc3\xa4 renessanssin monikuoroisuus (mm. Giovanni Gabrieli). Tilank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n merkitys v\xc3\xa4heni varhaisbarokin j\xc3\xa4lkeen, mutta 1800-luvun musiikissa tilaa alettiin hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 dramaattisiin tarkoituksiin. Esiintyji\xc3\xa4 sijoitettiin konsertti- tai oopperasalin ulkopuolelle muiden muassa Hector Berliozin ja Gustav Mahlerin s\xc3\xa4vellyksiss\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena 1800-luvun huipentumana voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Richard Wagnerin Parsifalia, jossa esiintyji\xc3\xa4 on sijoitettu eri tasoille. Silti n\xc3\xa4iss\xc3\xa4kin teoksissa orkesteri soittaa yhten\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4n\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6n edess\xc3\xa4._NEWLINE_Yhdysvaltalainen Charles Ives oli ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4, jotka hajottivat koko esitt\xc3\xa4jist\xc3\xb6n: teoksessa The Unanswered Question (1908) kolme soittajaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 on sijoitettu niin etteiv\xc3\xa4t ne n\xc3\xa4e toisiaan, ja jouset soittavat lavasteiden tai lavan takana. Ivesin kokeiluja jatkoi Henry Brant._NEWLINE_Euroopassa tilakokeiluja alettiin harrastaa erityisesti elektronisessa musiikissa. Karlheinz Stockhausenin nauhateos Nuorukaisten laulu (1955\xe2\x80\x931956) hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 5-kanavaista tila\xc3\xa4\xc3\xa4nentoistoa, ja orkesteriteoksessa Ryhmi\xc3\xa4 (1955\xe2\x80\x931957) on kolme orkesteria ja kolme kapellimestaria. \xc3\x84\xc3\xa4rimmilleen Stockhausen vei tilank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n Helikopterijousikvartetossaan vuonna 1995._NEWLINE_Muista elektronimusiikkiteoksista voidaan mainita Edgard Var\xc3\xa8sen Elektroninen runoelma (Po\xc3\xa8me \xc3\xa9lectronique) vuoden 1958 maailmann\xc3\xa4yttelyn Philips-paviljonkiin._NEWLINE_Varhaisiin suomalaisiin tilamusiikkiteoksiin kuuluu Henrik Otto Donnerin Ideogramme II (1963), joka luotiin \xe2\x80\x9dSuomi rakentaa\xe2\x80\x9d -n\xc3\xa4yttely\xc3\xa4 varten Helsingin Taidehalliin. Soittajat oli sijoitettu viiteen saliin, joissa yleis\xc3\xb6 saattoi liikkua vapaasti musiikin aikana. Esimerkkej\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s Kalevi Ahon tuotannosta: Pergamon (1990) on s\xc3\xa4velletty Helsingin yliopiston p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen suureen juhlasaliin nelj\xc3\xa4lle orkesteriryhm\xc3\xa4lle, nelj\xc3\xa4lle kertojalle ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6uruille, ja teoksen keskeisen\xc3\xa4 l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana oli salin muoto ja akustiikka; Ahon 12. sinfonia Luosto (2003) on s\xc3\xa4velletty ulkoilmaesityst\xc3\xa4 varten Luostotunturin luonnonakustiikkaan.'