b'\n_START_ARTICLE_\nMujej\xc3\xa4rven piiri\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nAlueella on mets\xc3\xa4\xc3\xa4 17\xc2\xa0500 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 ja vuosikasvuksi arvioitiin 865\xc2\xa0200 m\xc2\xb3 vuonna 2002, josta mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6t k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t 668\xc2\xa0400 m\xc2\xb3 ja muut 67\xc2\xa0530 m\xc2\xb2. Alueella tuotettiin py\xc3\xb6re\xc3\xa4\xc3\xa4 puutavaraa 735\xc2\xa0920 m\xc2\xb3. Puusta 150\xc2\xa0000 m\xc2\xb3 vietiin Suomeen.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJo 1400-luvulla Mujej\xc3\xa4rven piirin alueella olivat suuret Rukaj\xc3\xa4rven pogosta ja Repolan pogosta, jotka kuuluivat Novgorodille kuuluviin Lapin pogostoihin. Ruotsalaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t alueelle 1591 ja 1611 Inkerin sodassa valloittaen Lentieran, Repolan, Kiimasj\xc3\xa4rven sek\xc3\xa4 muuta maaseutua. Tiiksiss\xc3\xa4 on ruotsalaisia vastaan talonpoikaisjoukkoja johtaneen Ivan Rokkat\xc5\xa1un hauta. My\xc3\xb6s suuren Pohjan sodan aikana ruotsalaisjoukkoja oli alueella._NEWLINE_1700-luvulla talonpojat tuottivat puuhiilt\xc3\xa4 Aleksandrovskin ja Kont\xc5\xa1ezeron ruukeille. Teollistumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 puuntarve lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ja puutavaraa vietiin Ruotsiin, Saksaan ja Englantiin._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnassa nykyisen Mujej\xc3\xa4rven piirin alueella sijaitsivat suunnilleen Aunuksen Karjalan entiset Repolan, Rukaj\xc3\xa4rven ja Kiimasj\xc3\xa4rven kunnat sek\xc3\xa4 Poraj\xc3\xa4rven kunnan pohjoisosa._NEWLINE_Neuvostovallankumouksen j\xc3\xa4lkeen Repolan kunta liittyi lyhyeksi aikaa itsen\xc3\xa4istyneeseen Suomeen 1918-1920 ja Poraj\xc3\xa4rvi 1919-1920, mutta Tarton rauhassa Suomi luopui n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 alueista, ja ne j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Karjalan ty\xc3\xb6kansan kommuuniin, sittemmin Karjalan ASNT:hen._NEWLINE_Vuonna 1927 Neuvostoliitossa nykyiselle Mujej\xc3\xa4rven piirin alueelle perustettiin Rukaj\xc3\xa4rven piiri ja Repolan piiri. Kymmenen vuoden aikana rakennettiin paljon, mm. 217 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 tie Repolasta Kot\xc5\xa1koman rautatieasemalle. Vuonna 1929 perustettiin Karjalaan 18 mets\xc3\xa4teollista yhti\xc3\xb6t\xc3\xa4, mm. Rukaj\xc3\xa4rvelle ja Repolaan. Vuonna 1932 alkoi kollektivisointi._NEWLINE_Alue joutui jatkosodan aikana sotatoimialueeksi ja Suomen miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ksi 1941-1944. Ontajoen rannalla on Neuvostoliiton sankari Nikolai Varlamovin muistomerkki. Sodan aikana tuhoutuivat Kiimasj\xc3\xa4rven, Nogeuksen, Lietmaj\xc3\xa4rven, Ontaj\xc3\xa4rven, Androvova Goran, Vanhan Tiiksin, Unusozeron, Mujej\xc3\xa4rven ja Repolan kyl\xc3\xa4t._NEWLINE_Vuonna 1946 aloitettiin Rukaj\xc3\xa4rven mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6n toiminta uudelleen ja 1954 Repolan. Sodan j\xc3\xa4lkeen rakennettiin L\xc3\xa4nsi\xe2\x80\x93Karjalan rautatie, joka yhdistyi L\xc3\xa4nsi-Karjalan teollisuuskeskuksiin. Alettiin perustaa uusia puunjalostustyriksi\xc3\xa4: Sukkaj\xc3\xa4rven, Uuden Lentieran, Voloman ja Lietmaj\xc3\xa4rven mets\xc3\xa4yhti\xc3\xb6t. Rukaj\xc3\xa4rven mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6n perustalle perustettiin mets\xc3\xa4sovhoosi "Rugozerski"._NEWLINE_Nykyinen Mujej\xc3\xa4rven piiri perustettiin 30. joulukuuta 1966 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n SFNT:n korkeimman neuvoston puhemiehist\xc3\xb6n ukaasilla, jolloin siit\xc3\xa4 tuli Karjalan autonomisen sosialistisen tasavallan uusin piiri.'