b'\n_START_ARTICLE_\nAfrikanvilliaasi\n_START_SECTION_\nKuvaus\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikanvilliaasi on 2 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Sen s\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeus on 1,25 \xe2\x80\x93 1,45 metri\xc3\xa4, ja sen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on 30 \xe2\x80\x93 50 cm pitk\xc3\xa4. Sen paino vaihtelee 230 ja 275 kg v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Sen karvapeite on lyhyt ja ohut, enimm\xc3\xa4kseen vaaleanharmaa mutta alapuolella ja jaloissa valkoinen. Yhdell\xc3\xa4 afrikanvilliaasin alalajilla, somalianvilliaasilla on valkoisia ja muistia raitoja hieman samaan tapaan kuin seepralla. Korvat ovat suuret, reunoista mustat. H\xc3\xa4nn\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on musta tupsu.\n_START_SECTION_\nNubianvilliaasi\n_START_PARAGRAPH_\nNubianvilliaasi (E. a. africanus) on v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4nharmaa ja el\xc3\xa4\xc3\xa4 Nubian vuoristoisilla aavikkoaroilla Sudanin it\xc3\xa4osissa. Hartioiden tumma ristikuvio on eritt\xc3\xa4in selv\xc3\xa4, mutta jalkojen raidat puuttuvat usein kokonaan. Vuonna 1970 sen kannaksi arvioitiin vain 1\xc2\xa0500 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSomalianvilliaasi\n_START_PARAGRAPH_\nSomalianvilliaasia (Equus africanus somalicus) tavataan ainoastaan Somaliassa, jossa se on kokonaan rauhoitettu. Sen turkki on yleens\xc3\xa4 harmaa ja jaloissa on selv\xc3\xa4t poikkijuovat. Hartioiden risti on heikko, tai puuttuu kokonaan.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikanvilliaasi on hyvin sopeutunut autiomaan tai kuivan aron olosuhteisiin. Se kykee k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ravinnokseen aavikon niukkaa kasvillisuutta ja tulee muutaman p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n toimeen ilman juomavett\xc3\xa4. Suurten korviensa ansioista sill\xc3\xa4 on eritt\xc3\xa4in tarkka kuuloaisti, ja korvalehti\xc3\xa4 se k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s viilent\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Koska afrikanvilliaasin asuinalueilla on niukasti kasvillisuutta, ne el\xc3\xa4v\xc3\xa4t emoa ja poikasta lukuun ottamatta toisistaan erill\xc3\xa4\xc3\xa4n, eiv\xc3\xa4t laumoina niin kuin villihevoset. Niill\xc3\xa4 on kova \xc3\xa4\xc3\xa4ni, joka voi kuulua kolmen kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n, mink\xc3\xa4 ansioista kaukana toisistaan olevat aasitkin voivat olla kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteydess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikanvilliaasi on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa y\xc3\xb6el\xc3\xa4in, joka liikkuu viile\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana my\xc3\xb6h\xc3\xa4isest\xc3\xa4 iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 varhaiseen aamuun. P\xc3\xa4ivisin se lep\xc3\xa4\xc3\xa4 kallioiden varjoisissa laaksoissa. Ketter\xc3\xa4jalkaisena afrikanvilliaasi voi juosta jopa nopeudella 50 km/h. Aikuiset urokset pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t hallussaan noin 23 neli\xc3\xb6kilometrin laajuista reviiri\xc3\xa4, jonka ne merkitsev\xc3\xa4t lantakasoilla. N\xc3\xa4in laajalta alueelta se ei kuitenkaan voi karkottaa muita sinne mahdollisesti tulleita uroksia, jotka kuitenkin joutuvat alistettuun asemaan eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4stet\xc3\xa4 l\xc3\xa4helle naaraita._NEWLINE_Villiaasi voi juosta l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 nopeasti kuin hevonen. Muista kavioel\xc3\xa4imist\xc3\xa4 poiketen se ei vaaratilanteissa kuitenkaan juokse suoraan pakoon vaan tutkii tilanteen ennen kuin p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hte\xc3\xa4. Tarvittaessa se voi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 puolustusaseena sek\xc3\xa4 etu- ett\xc3\xa4 takajalkojaan.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikanvilliaasi sy\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ruohoa, hein\xc3\xa4\xc3\xa4 ja lehti\xc3\xa4. Aavikkoel\xc3\xa4imen\xc3\xa4 se tarvitsee melko niukasti juomavett\xc3\xa4, jota sen on kuitenkin saatava v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n joka kolmas p\xc3\xa4iv\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUhanalaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikanvilliaasi lajina ei ole uhanalainen, mik\xc3\xa4li samaan lajiin kuuluvaksi lasketaan my\xc3\xb6s kesyaasit, joita maailmassa on runsaasti. Kaikki nykyisin el\xc3\xa4v\xc3\xa4t villit alalajit ovat vakavasti uhanalaisia._NEWLINE_Afrikanvilliaaseja on vangittu kesytett\xc3\xa4viksi jo vuosisatojen ajan ja risteytetty kesyaasien kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4kin on osaltaan v\xc3\xa4hent\xc3\xa4nyt villi\xc3\xa4 populaatiota. Nykyisin niit\xc3\xa4 on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 vain muutamia satoja. Niit\xc3\xa4 my\xc3\xb6s mets\xc3\xa4stet\xc3\xa4\xc3\xa4n ravinnoksi ja kansanparannuksen tarpeisiin sek\xc3\xa4 Etiopiassa ett\xc3\xa4 Somaliassa, joissa viimeaikaisten levottomuuksien j\xc3\xa4ljilt\xc3\xa4 ampuma-aseita on helposti saatavissa. Nykyisin se on lailla rauhoitettu kaikissa maissa, joissa sit\xc3\xa4 esiintyy, mutta kieltojen valvonta on tehotonta. Paremmin turvassa on Israeliin, Yotvata Hai Barin kansallispuistoon Eilatin pohjoispuolelle siirretty pieni somalianvilliaasipopulaatio. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1968 er\xc3\xa4iden uhanalaisten aavikkoel\xc3\xa4inten suojelemiseksi.'