b'\n_START_ARTICLE_\nSigurd Wettenhovi-Aspa\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nWettenhovi-Aspan vanhemmat olivat Helsingin yliopiston anatomian professori Georg Asp (1834\xe2\x80\x931901) ja naisvoimistelun kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Mathilda Sofia Wetterhoff (1840\xe2\x80\x931920). Vanhemmat erosivat vuonna 1890, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Mathilda Asp muutti nuorimpien lasten kanssa Ruotsiin._NEWLINE_Wettenhovi-Aspa opiskeli taidetta K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminassa Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa ja Kr\xc3\xb6yerin taideakatemiassa 1888\xe2\x80\x931891. Taiteilijan uransa h\xc3\xa4n aloitti 1892 ja osallistui Suomen Taiteilijain n\xc3\xa4yttelyihin 1895 ja 1896. H\xc3\xa4n sai II palkinnon valtion taidekilpailussa 1898, sek\xc3\xa4 ulkomaisina palkintoina kultamitalin kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 taiden\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 Saint-\xc3\x89tienness\xc3\xa4 1895 ja hopeamitalin kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 taiden\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 Arcachonissa, Ranskassa 1895._NEWLINE_Wettenhovi-Aspa joutui mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n virallisen taidemaailman syrjim\xc3\xa4ksi, niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4n asetti teoksiaan n\xc3\xa4ytteille Helsingiss\xc3\xa4 1896\xe2\x80\x931903 pit\xc3\xa4miss\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dvapaissa taiden\xc3\xa4yttelyiss\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Wettenhovi-Aspan maalaukset olivat usein valtavan kokoisia, ja h\xc3\xa4n oli liitt\xc3\xa4nyt niihin mukaan esitteit\xc3\xa4, joissa lueteltiin teosten ulkomailla saamia kiitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 arvosteluja sek\xc3\xa4 lainattiin Wettenhovi-Aspan omia ajatuksia taiteesta. Wettenhovi-Aspa teki my\xc3\xb6s paljon muotokuvia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en usein mallina pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4 valokuvaa kyseisest\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6st\xc3\xa4. Monet aikalaiset pitiv\xc3\xa4t Wettenhovi-Aspaa symbolismin rappeutumisilmi\xc3\xb6n\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen suurikokoisia taulujaan pidettiin latteina ja plakaattimaisina, ja h\xc3\xa4nen omahyv\xc3\xa4inen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 \xc3\xa4rsytti ihmisi\xc3\xa4._NEWLINE_Politiikan alalla Wettenhovi-Aspa kannatti aktivistien ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isvastaista linjaa ja suhtautui ihailevasti Saksaan ja saksalaiseen kulttuuriin. Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ajoi \xe2\x80\x9dKaarle Kustaa Mannerheimon\xe2\x80\x9d (kuten h\xc3\xa4n ja er\xc3\xa4\xc3\xa4t muut Carl Gustav Mannerheimin nimen halusivat suomentaa) valintaa Suomen kuninkaaksi. Vaikka Wettenhovi-Aspan oma suomen kielen taito oli heikko, h\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s kiihke\xc3\xa4 suomalaisuusaatteen kannattaja, mik\xc3\xa4 ilmeni my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nen kielitieteellisiss\xc3\xa4 teorioissaan._NEWLINE_Er\xc3\xa4s Wettenhovi-Aspan erikoisuus olivat erilaiset suurisuuntaiset hankkeet, joihin h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti varojaan ja aikaansa, mutta jotka eiv\xc3\xa4t johtaneet koskaan mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n konkreettiseen tulokseen. T\xc3\xa4llaisia hankkeita olivat esimerkiksi Euraasian ja Amerikan rautatieverkkojen yhdist\xc3\xa4minen Beringinsalmen yli rakennettavalla sillalla, timanttien kaivaminen Saharasta, kullanhuuhdonta Lapissa ja Kuurmanpohjan vesivoimalaitoksen suunnittelu. _NEWLINE_Wettenhovi-Aspa rakennutti 1900-luvun alussa itse suunnittelemansa pyramidikattoisen Vilniemen huvilan Karjalohjalle ja asui siell\xc3\xa4 aika ajoin. Huvilan yl\xc3\xa4kerros oli 10 metri\xc3\xa4 korkea ateljee ja varsinaiset asuintilat olivat alakerrassa. Wettenhovi-Aspa oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimm\xc3\xa4inen puoliso oli 1895 pariisilainen n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t\xc3\xa4r Marie Sophie (Divina) Paillard (k. 1915) ja toinen puoliso saksalainen viulutaiteilija Gertrud Gerty Jendritzky (1888\xe2\x80\x931945 j\xc3\xa4lkeen) vuosina 1915-1934. Wettenhovi-Aspa l\xc3\xa4hti 1904 pitk\xc3\xa4lle Euroopan kiertomatkalla j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en puolisonsa Divinan Vilniemeen. Eristyksiss\xc3\xa4 ja puutteessa el\xc3\xa4nyt Divina joutui 1908 Lapinlahden mielisairaalaan, jossa h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kuoli._NEWLINE_Vuonna 1934 Wettenhovi-Aspa sai eron toisesta vaimostaan, viulutaiteilija Gertrud (Gerty) Jendritzkyst\xc3\xa4. Wettenhovi-Aspa oli myynyt Vilniemen jo 1928 valekaupalla Mandi Autiolle v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen tilan jaon avioeron yhteydess\xc3\xa4. Wettenhovi-Aspa joutui kuitenkin k\xc3\xa4ym\xc3\xa4\xc3\xa4n pitk\xc3\xa4n oikeustaistelun ennen kuin kauppa julistettiin 1937 mit\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi ja h\xc3\xa4n sai taas huvilan haltuunsa. Wettenhovi-Aspa muutti 1930-luvulla asumaan apteekkari Hanna Lappalaisen (1881\xe2\x80\x931966) luokse Helsinkiin, ensin Aurorankadulle ja sitten 1937 Arkadiankatu 21:een, josta Lappalainen oli ostanut kokonaisen kivitalon. Wettenhovi-Aspa oli tutustunut Lappalaiseen 1930-luvun alussa, ja h\xc3\xa4n oli muun muassa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n seuralaisena ulkomaanmatkoilla._NEWLINE_Varakas Hanna Lappalainen toimi Wettenhovi-Aspan mesenaattina. H\xc3\xa4n kunnostutti muun muassa vuonna 1938 Vilniemen huvilan sek\xc3\xa4 kustansi h\xc3\xa4nen kirjojensa julkaisun. Vaikka heid\xc3\xa4n suhteensa katkesi 1945 Wettenhovi-Aspan uskottomuuteen, Lappalainen jatkoi taloudellista tukeaan Wettenhovi-Aspan kuolemaan saakka ja kustansi viel\xc3\xa4 muistomerkin Wettenhovi-Aspan haudalle._NEWLINE_Viimeiset vuotensa Wettenhovi-Aspa vietti Vilniemen huvilassa. H\xc3\xa4n testamenttasi huvilan Suomen Kuvataidej\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen liitolle, jonka hallussa huvilan tontti on edelleen, vaikka alkuper\xc3\xa4inen huvilarakennus purettiin jo vuonna 1981. Tontilla sijaitsee vuonna 1994 valmistunut Aspan ty\xc3\xb6tupa, jota vuokrataan Wettenhovi-Aspan tahdon mukaisesti kuvataiteilijoille virkistysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Wettenhovi-Aspan kirjasto, paperit ja muu irtaimisto ovat kuitenkin h\xc3\xa4vinneet suurimmaksi osaksi vuosien varrella._NEWLINE_Wettenhovi-Aspan maalaus Psykosynteesi p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Iho- ja sukupuolitautien klinikan omistukseen ja on kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2010 Iho- ja allergiasairaalassa toisen kerroksen aulan sein\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPseudokielitieteelliset teoriat\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvun alussa Wettenhovi-Aspasta tuli innokas fennomaani, ja h\xc3\xa4n alkoi kehitell\xc3\xa4 omia kvasikielitieteellisi\xc3\xa4 teorioitaan, joiden mukaan kaikki sivistys oli l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin Suomesta. Mielikuvituksellisilla etymologioillaan Wettenhovi-Aspa halusi osoittaa, ett\xc3\xa4 monet ulkomaiset paikannimet ja vieraiden kielten sanat olivat johdettavissa suomenkielisest\xc3\xa4 alkumuodosta._NEWLINE_N\xc3\xa4it\xc3\xa4 teorioitaan Wettenhovi-Aspa esitteli useissa julkaisemissaan kirjoissa, joista kuuluisimmaksi tuli vuonna 1935 ilmestynyt Kalevala ja Egypti, Suomen Kultainen Kirja II. Kirjassa Wettenhovi-Aspa v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 muinaisen Egyptin kulttuurin olivat kehitt\xc3\xa4neet sinne Jaavalta Intian kautta vaeltaneet suomalaiset ja ett\xc3\xa4 indoeurooppalaiset kielet polveutuisivat suomalais-egyptil\xc3\xa4isest\xc3\xa4 alkukielest\xc3\xa4, joka on samalla ihmiskunnan alkukieli. Teoriaansa Wettenhovi-Aspa kutsui \xe2\x80\x9dfennoegyptologiaksi\xe2\x80\x9d. Wettenhovi-Aspa v\xc3\xa4itti my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 saksalaiset olivat alun perin suomalais-ugrilaista kansaa, joka oli vuosisatojen kuluessa siirtynyt k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n germaanista kielt\xc3\xa4. _NEWLINE_Wettenhov-Aspa v\xc3\xa4itti muun muassa, ett\xc3\xa4 pyramidi tulee sanasta \xe2\x80\x9dpyh\xc3\xa4t raamit\xe2\x80\x9d, seepra sanasta \xe2\x80\x9dseurahepo\xe2\x80\x9d, Espanja eli Hispanja sanasta \xe2\x80\x9dHiisipainijaisenmaa\xe2\x80\x9d, Berkeley sanasta \xe2\x80\x9dperkele\xe2\x80\x9d, ruotsin kielen sana m\xc3\xa4nniska sanasta \xe2\x80\x9dmaannussija\xe2\x80\x9d ja niin edelleen. Saksassa teoria ihastutti Heinrich Himmleri\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen salaseuraansa.\n_START_SECTION_\nWettenhovi-Aspan k\xc3\xa4sitysten taustat\n_START_PARAGRAPH_\nWettenhovi-Aspan tutkimuksia voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 g\xc3\xb6\xc3\xb6ttil\xc3\xa4isen historiankirjoituksen my\xc3\xb6h\xc3\xa4isen\xc3\xa4 seuraajana. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 suuntaus sai alkunsa Ruotsissa 1500- ja 1600-luvuilla. Senaikaiset historiantutkijat Johannes Magnus, Johannes Messenius, Georg Stiernhielm ja Olof Rudbeck vanhempi osoittivat tutkimuksissaan, ett\xc3\xa4 Ruotsi oli maailman vanhin valtakunta (perustettu sata vuotta vedenpaisumuksen j\xc3\xa4lkeen) ja ett\xc3\xa4 ruotsalaiset olivat aikoinaan hallinneet koko Eurooppaa ja luoneet sen sivistyskulttuurit. N\xc3\xa4iden v\xc3\xa4itteiden l\xc3\xa4hdeaineistoa saatiin Raamatusta, antiikin kertomuksista ja muinaisislantilaisista saagoista._NEWLINE_Wettenhovi-Aspan edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 1700-luvulla el\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 Daniel Jusleniusta joka uskoi suomalaisten olevan yksi Israelin kadonneista heimoista._NEWLINE_Wettenhovi-Aspa perusti teoriansa my\xc3\xb6s er\xc3\xa4iden Egyptin vanhan kielen ja suomen kielen sanojen samankaltaisuuteen. Suomen kielen yhteys Egyptiin sek\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitys samaan alkurotuun kuulumisesta kuten my\xc3\xb6s Kalevalan erityinen merkitys pohjaavat 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun teosofiseen keskusteluun.\n_START_SECTION_\nAjatusten vastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nAikalaiset pitiv\xc3\xa4t etenkin Wettenhovi-Aspan kielitieteellisi\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4telmi\xc3\xa4 perustelemattomina, ja ne otettiin vastaan ivallisesti. My\xc3\xb6nteist\xc3\xa4 suhtautumista n\xc3\xa4kemykseen edusti l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 teosofi Pekka Ervast, joka totesi, ett\xc3\xa4 se tulee l\xc3\xa4helle salatieteellisi\xc3\xa4 seikkoja. Wettenhovi-Aspan l\xc3\xa4hestymistapa aiheeseen oli pitk\xc3\xa4lti sama kuin yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n August Strindbergill\xc3\xa4. Strindbergin kohdalla my\xc3\xb6s vaihetta on ep\xc3\xa4ilty mielenh\xc3\xa4iri\xc3\xb6st\xc3\xa4 johtuvaksi, kun ei ole tunnistettu samankaltaisuuksiin perustuvan uskomuksen swedenborgilaista luonnetta, joka aikanaan oli melko yleinen. On esitetty my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Wettenhovi-Aspa ei olisi ollut tosissaan, vaan kyseess\xc3\xa4 olisi ollut vain parodia ajan kielitieteellisist\xc3\xa4 teorioista ja provokaatio ruotsalaisuusmielisi\xc3\xa4 vastaan. Toisaalta monet aikalaiset ja samanmieliset ottivat h\xc3\xa4net todesta, sill\xc3\xa4 uskomus ei ollut salatiedepiireiss\xc3\xa4 poikkeuksellinen. Wettenhovi-Aspa piti siit\xc3\xa4 kiinni el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 loppuun, kun v\xc3\xa4ittelykumppanit eli l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Strindberg olivat jo kuolleet.'