b'\n_START_ARTICLE_\nSeveri Savonen\n_START_PARAGRAPH_\nSeveri Sefanias Savonen (2. huhtikuuta 1886 Turku \xe2\x80\x93 4. tammikuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen tuberkuloosil\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri ja l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xb6neuvos, joka ansioitui ennalta ehk\xc3\xa4isev\xc3\xa4n terveydenhuollon sek\xc3\xa4 tuberkuloosinvastaisen ty\xc3\xb6n kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 1920-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 aina 1950-luvulle.\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6historia\n_START_PARAGRAPH_\nSavosen vanhemmat olivat maalarimestari Robert Savonen ja Johanna Ulriika Saarinen. H\xc3\xa4nen puolisonsa vuodesta 1911 oli G\xc3\xa4rd Ingeborg Ahlman (s. 1890). Heille syntyi viisi lasta, Kari (1912), Kirsti (1913), Kaisu (1917), Leena (1921) ja Eero (1926). My\xc3\xb6s Savosen pojat tekiv\xc3\xa4t merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n uran ennalta ehk\xc3\xa4isev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kansanterveysty\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Savonen tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassillisesta lyseosta 1904 ja valmistui l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen lisensiaatiksi 1913. L\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen ja kirurgian tohtoriksi h\xc3\xa4n v\xc3\xa4itteli 1937.\n_START_SECTION_\nAmmattiura\n_START_PARAGRAPH_\nSavonen aloitti etel\xc3\xa4pohjalaisen Teuvan kunnanl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 vuonna 1913. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli tuohon aikaan runsaasti tuberkuloosipotilaita, joten Savosen tuberkuloosiasiantuntemus kasvoi lyhyess\xc3\xa4 ajassa erinomaiseksi. H\xc3\xa4net nimitettiin vasta perustetun Teuvan tuberkuloosipiirin l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riksi 1918. Seitsem\xc3\xa4n vuotta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n aloitti Suomen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen sihteerin\xc3\xa4 ja asiamiehen\xc3\xa4. Vuonna 1931 Savonen vieraili Skandinavian maissa tutustumassa sik\xc3\xa4l\xc3\xa4isiin kokemuksiin tuberkuloosin vastustamisessa. Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen johtokunta perusti Savosen esityksest\xc3\xa4 toimikunnan, jossa olivat mukana muun muassa lastentautien professori Arvo Ylpp\xc3\xb6 sek\xc3\xa4 naistentautien ja synnytysten professori Laimi Leidenius. _NEWLINE_Tuberkuloosin Vastustamisyhdistys teki yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 eritoten Mannerheimin Lastensuojeluliiton kanssa. He vaativat poliittisia p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 palkkaamaan kouluhoitajia ja terveydenhoitajia. Toisen maailmansodan aikana Savonen j\xc3\xa4rjesti Ruotsiin hoitopaikkoja suomalaisille tuberkuloosipotilaille. Savosen merkitt\xc3\xa4viin saavutuksiin kuuluu vuonna 1929 voimaan tulleen Kansanparantoloiden valtionapulain edist\xc3\xa4minen. Sen ansiosta Suomeen kehitettiin koko maan kattava parantolaverkosto vuoteen 1941 menness\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n edisti ty\xc3\xb6ll\xc3\xa4\xc3\xa4n calmetterokotteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottoa 1941. Savonen oli l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xb6hallituksen kansanterveysty\xc3\xb6n l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xb6neuvos  1943\xe2\x80\x931952 ja syyskuussa 1952 perustetun Alli Paasikiven S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n hallituksen j\xc3\xa4sen. Kansainv\xc3\xa4lisen tuberkuloosin vastustamisliiton kunniaj\xc3\xa4seneksi h\xc3\xa4net kutsuttiin 1959. El\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n Savonen sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon 1957 ja ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin my\xc3\xb6s professorin arvonimi vuonna 1946._NEWLINE_Ihmisen\xc3\xa4 Severi Savosta luonnehdittiin suoraksi ja mutkattomaksi. H\xc3\xa4n kunnostautui ennen kaikkea k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n valistusty\xc3\xb6ss\xc3\xa4, jota avittivat hyv\xc3\xa4t puhujanlahjat. Uransa aikana h\xc3\xa4nen arvioitiin pit\xc3\xa4neen yli  2000 esitelm\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli asiantuntijana ja  n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuonna 1933 valmistuneessa tuberkuloosin vaaroista valistavassa elokuvassa Ne 45000. Niin sanotut joulumerkkilapset olivat l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen syd\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n laati k\xc3\xa4sikirjoituksen Suomi-Filmin seitsenminuuttiseen lyhytelokuvaan Joulumerkki pienokaisten pelastajana (1954). Savonen julkaisi Woldemar Backmanin kanssa 1934 teoksen Keuhkotaudin kulku Suomessa vuosina 1771\xe2\x80\x931929. Siin\xc3\xa4 tuotiin kvantitatiivinen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohta suomalaiseen tautien historian tutkimusty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Vuonna 1951 h\xc3\xa4n julkaisi teoksen Keuhkotauti, sen ehk\xc3\xa4isy ja hoito.'