b'\n_START_ARTICLE_\nSonkaj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nRautakausi\n_START_PARAGRAPH_\nRutakon hautausmaasta 1800-luvulla l\xc3\xb6ydetty "v\xc3\xa4k\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi v\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt" keih\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4rki.\n_START_SECTION_\nSaamelaiskausi\n_START_PARAGRAPH_\nRunsaasti paikannimist\xc3\xb6\xc3\xb6n liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 aineistoa ja my\xc3\xb6s kirjallisia tietoja. Koko Yl\xc3\xa4-Savoa nimitetty v. 1551 ja 1554 verokirjoissa Lapinkorveksi. Viimeiset saamelaiset muuttivat pois Yl\xc3\xa4-Savosta noin 1650.\n_START_SECTION_\nNimist\xc3\xb6\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSukevalla Lapin-Eskelil\xc3\xa4, V\xc3\xa4nninm\xc3\xa4ess\xc3\xa4 Lapinjoki ja Lapinj\xc3\xa4rvet. Rutakolla Lapinkoski ja Lapinm\xc3\xa4ki. (Nykyisen vesitornin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on Lapinm\xc3\xa4en luoteisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4.) Uurassa Petralampi, Vehmasj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 Kouta-Keino pikkuj\xc3\xa4rvet. Asuinpaikkoja todettu Rutakolla, Kiltuanj\xc3\xa4rven rannalla ja Sukevan Lapinkyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEr\xc3\xa4ilykausi\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4meenm\xc3\xa4ki paikannimen\xc3\xa4 lienee merkkin\xc3\xa4 h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4istenkin er\xc3\xa4retkist\xc3\xa4. Eri rajank\xc3\xa4ynneiss\xc3\xa4 1400 - 1700-luvuilla j\xc3\xa4i Sonkaj\xc3\xa4rvi savolaisten er\xc3\xa4alueeksi. Er\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti tapahtui S\xc3\xa4\xc3\xa4mingin seuduilta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtakunnan alueelle, sill\xc3\xa4 vasta 1595 T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhassa alue liitettiin Ruotsiin. Tuolloin oli t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 jo pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 asutusta mm. anekkikirjojen ansiosta. Er\xc3\xa4ilykauden paikannimist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat Savonvirta ja Savonlampi.\n_START_SECTION_\nUudisasutus\n_START_PARAGRAPH_\n1525 Iisalmen kymmenyskunnan hein\xc3\xa4- ja viljaluettelossa mainitaan ensi kerran mm. Sw\xc3\xa4nninm\xc3\xa4kij, Songajerffwij, Ven\xc3\xa4ijrff ja S\xc3\xa4l\xc3\xb6is. Vanhimpia sukuja Huttuset, Hyv\xc3\xb6set, Tuoviset ja R\xc3\xa4s\xc3\xa4set. Jo varhain veroluettelossa n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t Sv\xc3\xa4nniset, Juntuset, Eskeliset ja Komulaiset. R\xc3\xb6nkk\xc3\xb6 on tullut aluksi Huttusten v\xc3\xa4vyksi ja perustanut Rutakolle Huttusten sukukunnan lis\xc3\xa4ksi R\xc3\xb6nkk\xc3\xb6jen sukukunnan. 1561 oli Huttusten sukukunnalla 2 taloa, mutta 1663 verokirjan mukaan Huttusten sukukunnalla olivat hallinnassaan Viitaan, Laa\'an, Kilpisaaren, Oinasj\xc3\xa4rven ja Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4t. Aluksi uudisasukas asui nykymittapuun mukaan omalla luvallaan, mutta 20. huhtikuuta 1542 Kustaa Vaasa antoi asetuksen, joilla ei asuttu, kuuluivat Jumalalle, Kuninkaalle ja Ruotsin Kruunulle ja vakinaiset asukkaat n\xc3\xa4in voitiin katsoa saaneen alueensa virallisestikin itselleen. Uusia tiloja syntyi sen j\xc3\xa4lkeen anekkikirjoilla. Hallinnollisesti kuuluttiin 1625 asti Tavinsalmen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Em. vuonna syntyi Iisalmen srk ja samalla pit\xc3\xa4j\xc3\xa4, johon tuolloin kuuluivat Iisalmi, Sonkaj\xc3\xa4rvi, Kiuruvesi, Pielavesi, Lapinlahti, Nilsi\xc3\xa4, Varpaisj\xc3\xa4rvi ja Vierem\xc3\xa4. Rutakolle tuli oma rukoushuonekunta 1854. Siihen kuuluivat Rutakon, Oinasj\xc3\xa4rven, Sonkaj\xc3\xa4rven, Kilpisaaren ja Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4t. Erohetkell\xc3\xa4 oli Rutakon rukoushuonekunnassa 556 asukasta, jotka pitiv\xc3\xa4t omia ep\xc3\xa4virallisia pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokouksiaan. Sonkaj\xc3\xa4rvi erosi vuonna 1922 Iisalmen maalaiskunnasta. Sonkaj\xc3\xa4rven seurakunta oli eronnut jo vuonna 1920.\n_START_SECTION_\nKeskusta\n_START_PARAGRAPH_\nSonkaj\xc3\xa4rven keskustassa on kirjasto, Osuuspankki, S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki, kunnantalo, K-Market, S-market, Posti, R-kioski, Liikuntahalli, J\xc3\xa4\xc3\xa4halli (omatalo-Ice), 3 ravintolaa, kukkakauppa ja hautaustoimisto ja muutama kampaamo.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nAittokoski, Haajaissyd\xc3\xa4nmaa, Haapaj\xc3\xa4rven Syd\xc3\xa4nmaa, Harva, Hernej\xc3\xa4rvi, Jyrkk\xc3\xa4, Kaarakkala, Kalliom\xc3\xa4ki, Kalliosuo, Kainuunm\xc3\xa4ki, Kauppilanm\xc3\xa4ki, Kilpisaari, Koirakoski, Kukkopuro, Laaka, Mansikkavirta, Muuraisj\xc3\xa4rvi, Oinasj\xc3\xa4rvi,  Paisua, Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, Pet\xc3\xa4ys, P\xc3\xa4sm\xc3\xa4ri, Rutakko, Ryh\xc3\xa4l\xc3\xa4nm\xc3\xa4ki, Savonvirta, Sonkaj\xc3\xa4rvi, Sonkakoski,  Sukeva, S\xc3\xa4lev\xc3\xa4, Toivakko, Ulmala, Uuraa, Vehmasj\xc3\xa4rvi, Viitaa, V\xc3\xa4nninm\xc3\xa4ki\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuria\n_START_PARAGRAPH_\n1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle \xc3\xa4\xc3\xa4nestettiin omat nimikkoruoat. Sonkaj\xc3\xa4rven perinneruoaksi valittiin tuuvinkivelli eli perunavelli.'