b'\n_START_ARTICLE_\nCarin G\xc3\xb6ring\n_START_PARAGRAPH_\nCarin Axeline Hulda G\xc3\xb6ring (synt. Fock, my\xc3\xb6h. von Kantzow; 21. lokakuuta 1888 Tukholma, Ruotsi \xe2\x80\x93 17. lokakuuta 1931 Tukholma, Ruotsi) oli natsijohtaja Hermann G\xc3\xb6ringin ruotsalaissyntyinen ensimm\xc3\xa4inen vaimo.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nCarin G\xc3\xb6ringin vanhemmat olivat ruotsalainen eversti ja vapaaherra Carl Alexander Fock sek\xc3\xa4 irlantilaissyntyinen Huldine Beamish. H\xc3\xa4n nai vuonna 1910 ruotsalaisen kapteenin, vapaaherra Nils von Kantzowin, ja heille syntyi vuonna 1912 yksi poika, Thomas. Carinin sisko Mary oli naimisissa kreivi Eric von Rosenin kanssa. Carin tutustui vuonna 1920 Ruotsissa siviililent\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skennelleeseen saksalaiseen lent\xc3\xa4j\xc3\xa4-\xc3\xa4ss\xc3\xa4veteraani Hermann G\xc3\xb6ringiin ja he rakastuivat. Vuonna 1923 Carin otti eron miehest\xc3\xa4\xc3\xa4n ja meni naimisiin G\xc3\xb6ringin kanssa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen he asettuivat Saksaan. He asuivat vuoden 1923 oluttupavallankaappauksen j\xc3\xa4lkeen nelj\xc3\xa4 vuotta maanpaossa eri puolilla Eurooppaa G\xc3\xb6ringist\xc3\xa4 annetun pid\xc3\xa4tysm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen vuoksi. G\xc3\xb6ringin noustua yhdeksi kansallissosialistisen puolueen johtajista Carinia alettiin kutsua \xe2\x80\x9dkansallissosialismin maskotiksi\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4rsi syd\xc3\xa4men vajaatoiminnasta ja kuoli syd\xc3\xa4ninfarktiin Ruotsissa lokakuussa 1931 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 \xc3\xa4itins\xc3\xa4 hautajaisiin osallistumisen j\xc3\xa4lkeen. Carin ja Hermann eiv\xc3\xa4t saaneet yhteisi\xc3\xa4 lapsia.\n_START_SECTION_\nHauta ja j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nCarin G\xc3\xb6ring haudattiin alun perin perhehautaan Lov\xc3\xb6nin saarelle Eker\xc3\xb6n kuntaan l\xc3\xa4helle Tukholmaa. Noustuaan yhdeksi Saksan mahtavimmista miehist\xc3\xa4 Hermann G\xc3\xb6ring rakennutti Berliinin l\xc3\xa4helle Carinin mukaan nimetyn Carinhall-nimisen kartanon ja siirr\xc3\xa4tti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n haudan sinne vuonna 1934. Muun muassa Adolf Hitler osallistui uudelleenhautajaisiin Carinhallissa. Carinille rakennettiin hautamausoleumi, jossa h\xc3\xa4nen alkuper\xc3\xa4inen puuarkkunsa oli sis\xc3\xa4kk\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 sinkki- ja peltiarkuissa. Kartano tuhottiin G\xc3\xb6ringin omasta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 toisen maailmansodan lopussa vuonna 1945._NEWLINE_Vuonna 1951 Carinhallin alueelta kaivettiin yl\xc3\xb6s Carin G\xc3\xb6ringiksi oletetut j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset, jotka tuhkattiin Berliinin ruotsalaisessa kirkossa ja haudattiin perhehautaan Lov\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Vuonna 1991 metallinetsij\xc3\xa4t l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t Carinhallin l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 toisen, sinkkiarkkuun haudatun naisen luurangon, joka my\xc3\xb6s toimitettiin Ruotsiin. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 luurankoa tutkittiin vuosina 2009\xe2\x80\x932012 Uppsalan yliopiston Rudbeck-laboratoriossa. Luista otetut DNA-n\xc3\xa4ytteet tukivat 99,5 prosentin varmuudella oletusta, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 on Carin G\xc3\xb6ring. H\xc3\xa4net haudattiin uudelleen alkuper\xc3\xa4iseen hautapaikkaansa Lov\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Vuonna 1951 virheellisesti Carinina tuhkatun vainajan henkil\xc3\xb6llisyys on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt arvoitukseksi.'