b'\n_START_ARTICLE_\nBa\xc5\xa1kortostan\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1kortostanin tasavalta rajoittuu l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Tatarstaniin, luoteessa Udmurtiaan, pohjoisessa Permin aluepiiriin ja Sverdlovskin alueeseen, id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 T\xc5\xa1eljabinskin alueeseen sek\xc3\xa4 etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja lounaassa Orenburgin alueeseen.\n_START_SECTION_\nPinnanmuodot\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1kortostan on enimm\xc3\xa4kseen matalaa mets\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vuoristoa. Maantieteellisesti maa voidaan jakaa kolmeen p\xc3\xa4\xc3\xa4alueeseen. L\xc3\xa4nsiosa maasta on kumpuilevaa yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6\xc3\xa4, maan keski- ja luoteisosat ovat Belaja-joen halkomaa tasankoa ja etel\xc3\xa4iset Uralvuoret hallitsevat maan it\xc3\xa4osaa. Ba\xc5\xa1kortostanin korkein vuori on Jaman tau (eli Jamantau), 1\xc2\xa0646 metri\xc3\xa4. Muita vuoria ovat: Suuri Iremel (1\xc2\xa0582 m), Pieni Iremel (1\xc2\xa0449 m), Arwjakrjaz (1\xc2\xa0068 m), Zilmerdaq (909 m), Alataw (845 m), Jurmataw (842 m).\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1kortostanissa vallitsee mannerilmasto. Keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila vaihtelee tammikuussa \xe2\x88\x9214 ja \xe2\x88\x9217,5\xc2\xa0\xc2\xb0C v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ja hein\xc3\xa4kuussa +16,5 ja +20,5\xc2\xa0\xc2\xb0C v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee maan eri osissa 250 ja 500\xc2\xa0millimetrin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKasvillisuus\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1kortostanin it\xc3\xa4- ja pohjoisosat kuuluvat havumets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hykkeeseen. Etel\xc3\xa4osissa on aroa tai mets\xc3\xa4aroa. N\xc3\xa4iden kahden vy\xc3\xb6hykkeen v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4 kapea lehtimets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hyke. Maan pinta-alasta noin 40 prosenttia on mets\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nKaikkiaan Ba\xc5\xa1kortostanissa on yli 13\xc2\xa0000 jokea ja noin 2\xc2\xa0700 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ja tekoj\xc3\xa4rve\xc3\xa4._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kortostanin merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t joet ovat Belaja ja sen lis\xc3\xa4joki Ufa. Belaja on 1\xc2\xa0067 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja virtaa kokonaan Ba\xc5\xa1kortostanin alueella. Se alkaa maan it\xc3\xa4osasta Uralilta ja virtaa maan etel\xc3\xa4osan kautta maan l\xc3\xa4nsirajalle, jossa se laskee Kama-jokeen. My\xc3\xb6s Ufa-joki alkaa Uralilta, tosin Ba\xc5\xa1kortostanin it\xc3\xa4puolelta. Ufa laskee kahtena suuhaarana Belajaan maan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Ufan pohjoispuolella. Ba\xc5\xa1kortostanin pinta-alasta noin nelj\xc3\xa4 viidennest\xc3\xa4 kuuluu Kaman vesist\xc3\xb6alueeseen. Lis\xc3\xa4ksi Uraljoki virtaa maan it\xc3\xa4isimm\xc3\xa4n osan l\xc3\xa4pi._NEWLINE_Suurimmat j\xc3\xa4rvet ja tekoj\xc3\xa4rvet ovat Asylyk\xc3\xbcl (23,5 km\xc2\xb2), Qandryk\xc3\xbcl (15,6 km\xc2\xb2), Urgun (12,0 km\xc2\xb2), Pavlovskojen tekoj\xc3\xa4rvi (120,0 km\xc2\xb2) ja  Nugu\xc5\xa1kojen tekoj\xc3\xa4rvi (25,2 km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nLuonnonsuojelualueet\n_START_PARAGRAPH_\nAlueen t\xc3\xa4rkeimpiin suojelualueisiin kuuluvat Etel\xc3\xa4-Uralin luonnonpuisto, Ba\xc5\xa1kirian luonnonpuisto ja \xc5\xa0ulgan-Ta\xc5\xa1in luonnonpuisto sek\xc3\xa4 heti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lounaispuolelta alkava Ba\xc5\xa1kirian kansallispuisto.\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset merkit ihmisasutuksesta Ba\xc5\xa1kortostanin alueella ovat varhaiselta kivikaudelta, mutta laajamittaisempi ihmisasutus syntyi vasta pronssikaudella. Aba\xc5\xa1evon kulttuurin ihmisten alkaessa asuttaa aluetta, he toivat mukanaan korkealle kehittyneen taidon valmistaa pronssity\xc3\xb6kaluja, aseita ja koruja ynn\xc3\xa4 muita taide-esineit\xc3\xa4. Aba\xc5\xa1evon kulttuurin ihmiset perustivat ensimm\xc3\xa4iset pysyv\xc3\xa4t asutuskeskukset Etel\xc3\xa4-Uralille.\n_START_SECTION_\nHistoriallisen ajan alku\n_START_PARAGRAPH_\nSana ba\xc5\xa1kiiri mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran arabialaisissa kirjallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 800-luvulla. Tuohon aikaan ba\xc5\xa1kiirit harjoittivat paimentolaisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ja asuttivat  Volgan ja Kaman v\xc3\xa4list\xc3\xa4 aluetta sek\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Uralia, Volgan bolgaarien naapureina. Islaminuskon levi\xc3\xa4minen ba\xc5\xa1kiirien keskuuteen alkoi 900-luvulla ja islamista tuli vallitseva uskonto 1300-luvulla._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen maininta ba\xc5\xa1kiireista eurooppalaisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 on Joannes de Plano Carpinin ja Vilhelm Rubrukin matkakertomuksessa. He mainitsevat Uraljoen yl\xc3\xa4juoksulla asuvan pascatir kansan, jonka he v\xc3\xa4ittiv\xc3\xa4t puhuvan samaa kielt\xc3\xa4 kuin unkarilaisten._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kiirien asuinalue muodosti itsen\xc3\xa4isen valtakunnan ja ba\xc5\xa1kiirit taistelivat aika ajoin naapurikansojen Volgan bolgaarien ja pet\xc5\xa1enegien kanssa. Mongolit valloittivat ba\xc5\xa1kiirien asuinalueet 1200-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Tosin viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin j\xc3\xa4lkeen ba\xc5\xa1kiirit olivat varsin itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja omien heimoruhtinaidensa johtamia._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kortostanin alue oli 1500-luvun puoliv\xc3\xa4liin asti jaettuna Kazanin kaanikunnan, Siperian kaanikunnan ja Nogaikaanin kesken.\n_START_SECTION_\nOsaksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKazanin kaanikunnan antauduttua Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tsaarille Iivana Julmalle vuosien 1554\xe2\x80\x931555 j\xc3\xa4lkeisen sodan j\xc3\xa4lkeen, l\xc3\xa4ntiset ja luoteiset ba\xc5\xa1kiiriheimot ruhtinaidensa johdolla tarjoutuivat vapaaehtoisesti liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n Moskovan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1556. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdosta perustettiin Ufan kaupunki, jonka tarkoituksena oli suojella ba\xc5\xa1kiireja kirgiiseilt\xc3\xa4._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kiirit kuitenkin nousivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen useasti kapinaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan. Syin\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n olivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ankara verotus, pakkok\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4minen kristinuskoon, ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten uudisasukkaitten asuttaminen alueelle ja ba\xc5\xa1kiirien maiden haltuunotto. Suuria kapinoita oli muun muassa vuosina 1676, jonka Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 vain vaivoin pystyi tukahduttamaan ja 1707. Viimeinen suuri kapina oli vuosina 1735\xe2\x80\x931741. Vuonna 1774 ba\xc5\xa1kiirit osallistuivat Pugat\xc5\xa1ovin kapinaan, jossa he taistelivat ba\xc5\xa1kiiri Salawat Julajevin johdolla._NEWLINE_Vuonna 1786 ba\xc5\xa1kiirit saavuttivat verovapauden ja vuonna 1798 ba\xc5\xa1kiireista muodostettiin oma ratsujoukoista koostuva armeijansa. Lis\xc3\xa4ksi vuonna 1798 perustettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n muslimien hengellinen kokous, mit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n merkkin\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 tsaarin hallinto tunnusti ba\xc5\xa1kiirien ja tataarien sek\xc3\xa4 muiden muslimikansallisuuksien oikeuden harjoittaa islaminuskoa. Huolimatta n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 my\xc3\xb6nnytyksist\xc3\xa4 riitaisuudet maiden omistusoikeudesta jatkuivat. Ufan kuvernementti perustettiin vuonna 1865, tarkoituksena sitoa alue tiukemmin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n osaksi.\n_START_SECTION_\nBa\xc5\xa1kiirien ASNT\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n vuoden 1917 vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen Ba\xc5\xa1kortostanin alue kuului lyhyen ajan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4iseksi julistautuneeseen Idel-Uralin valtioon, jonka bol\xc5\xa1evikit kuitenkin pian valloittivat. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen suunniteltiin Volgan tataareille ja ba\xc5\xa1kiireille yhteist\xc3\xa4 autonomista tasavaltaa, mutta se kaatui n\xc3\xa4iden kansojen keskin\xc3\xa4isiin erimielisyyksiin. Ba\xc5\xa1kiirien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta perustettiin vuonna 1919 ja se oli n\xc3\xa4in ollen ensimm\xc3\xa4inen autonominen muodostuma Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1932 alkoi Ba\xc5\xa1kortostanin alueen raaka\xc3\xb6ljyn hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4minen. Vuoden 1943 lopulla l\xc3\xb6ydettiin suuri Tujmazjin \xc3\xb6ljyesiintym\xc3\xa4._NEWLINE_Toisen maailmansodan aikana Ba\xc5\xa1kortostanista tuli yksi merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 alueista, jonne Neuvostoliiton l\xc3\xa4nsiosista siirrettiin tehtaita ja teollisuutta sek\xc3\xa4 suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4. Sodan aikana n\xc3\xa4m\xc3\xa4 teollisuuslaitokset tuottivat aseita, polttoaineita ja elintarvikkeita. Sodan j\xc3\xa4lkeen Ba\xc5\xa1kortostanin alueen teollisuus kehittyi ja monipuolistui edelleen, alueelle kehittyi kaivos-, koneenrakennus- ja \xc3\xb6ljynjalostusteollisuutta. Ba\xc5\xa1kortostanin teollisuus muodosti vankan perustan kaikkien Euroopan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n syrj\xc3\xa4seutujen talouden kasvulle.\n_START_SECTION_\nBa\xc5\xa1kortostanin tasavalta\n_START_PARAGRAPH_\nNeuvostoliiton hajoamisprosessin alettua antoi Ba\xc5\xa1kiirien ASNT:n korkein neuvosto suvereenisuusjulistuksen 11. lokakuuta 1990 ja korotti maan Ba\xc5\xa1kiirien sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtui vastoin Neuvostoliiton keskushallinnon tahtoa. Ba\xc5\xa1kiirien SNT:n nimi muutettiin Ba\xc5\xa1kortostanin tasavallaksi 25. helmikuuta 1992._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Ba\xc5\xa1kortostanin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittiin Federatiivinen sopimus Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation ja Ba\xc5\xa1kortostanin tasavallan viranomaisten, valtaoikeuksien ja valtiollisten toimielinten erottamisesta toisistaan 31. maaliskuuta 1992. Ba\xc5\xa1kortostanin perustuslaki hyv\xc3\xa4ksyttiin 24. joulukuuta 1993. Perustuslain ensimm\xc3\xa4isen artiklan mukaan Ba\xc5\xa1kortostan on suvereeni valtio Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation yhteydess\xc3\xa4. Valtiosopimus Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation ja Ba\xc5\xa1kortostanin tasavallan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittiin 3. elokuuta 1994.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1kortostanin v\xc3\xa4kiluku oli vuoden 2010 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennassa 4\xc2\xa0072\xc2\xa0292. Miehi\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli 46,9 prosenttia.\n_START_SECTION_\nEtniset ryhm\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2002 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennassa Ba\xc5\xa1kortostanin asukkaista 29,9 prosenttia oli kansallisuudeltaan ba\xc5\xa1kiireja, ja he olivat n\xc3\xa4in ollen tasavallan toiseksi suurin etninen ryhm\xc3\xa4. Ba\xc5\xa1kiireilla on tosin monia kulttuurillisia ja poliittisia erioikeuksia. Suurin etninen ryhm\xc3\xa4 on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset (36,3 prosenttia), ja kolmas p\xc3\xa4\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4 tataarit (24,1 prosenttia). Lis\xc3\xa4ksi maassa asuu t\xc5\xa1uvasseja (3 prosenttia), mareja (2,7 prosenttia), ukrainalaisia (1,9 prosenttia) ja lis\xc3\xa4ksi muun muassa udmurtteja, mordvalaisia ja saksalaisia. Ba\xc5\xa1kiirien ja tataarien kielet ovat turkkilaistataarilaisia kieli\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 sukua toisilleen. Ba\xc5\xa1kortostanin v\xc3\xa4est\xc3\xb6jakaumassa ei tapahtunut 1900-luvun aikana mit\xc3\xa4\xc3\xa4n merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 muutoksia, vain ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten suhteellinen osuus laski v\xc3\xa4hitellen.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6n sijoittuminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2010 kaupunkilaisia oli 2\xc2\xa0461\xc2\xa0652 henke\xc3\xa4 eli 60,4 prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Maaseutuv\xc3\xa4est\xc3\xb6n osuus oli 1\xc2\xa0610\xc2\xa0640 eli 39,6 prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Suurin kaupunki on p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Ufa (1\xc2\xa0062\xc2\xa0319 asukasta vuonna 2010), jossa asuu noin nelj\xc3\xa4nnes maan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Muita yli 30 tuhannen asukkaan kaupunkeja olivat (2010): Sterlitamak (273\xc2\xa0486 as.), Salavat (156\xc2\xa0095 as.), Neftekamsk (121\xc2\xa0733 as.), Oktjabrski (109\xc2\xa0474 as.), Beloretsk (68\xc2\xa0806 as.), Tuimazy (66\xc2\xa0836 as.), I\xc5\xa1imbai (66\xc2\xa0259 as.), Kumertau (62\xc2\xa0851 as.), Sibai (62\xc2\xa0763 as.), Meleuz (61\xc2\xa0390 as.), Belebei (60\xc2\xa0188 as.), Birsk (41\xc2\xa0635 as.), Ut\xc5\xa1aly (37\xc2\xa0788 as.), Blagove\xc5\xa1t\xc5\xa1ensk (34\xc2\xa0239 as.), Djurtjuli (31\xc2\xa0274 as.).\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1kortostanin korkein virka on presidentin virka. Presidentin virkakausi on nelj\xc3\xa4 vuotta. Ba\xc5\xa1kortostanin perustuslain mukaan presidentin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 on taata Ba\xc5\xa1kortostanin kansalaisten oikeudet ja vapaudet, turvata Ba\xc5\xa1kortostanin taloutta ja poliittisia etuja sek\xc3\xa4 turvata laillisuus, laki ja oikeus Ba\xc5\xa1kortostanissa. Presidentti johtaa my\xc3\xb6s hallitusta._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kortostanin ensimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 presidentinvaaleissa, 17. joulukuuta 1993, presidentiksi valittiin Mortaza R\xc3\xa4ximev. R\xc3\xa4ximev oli t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen toiminut tasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtajana, mik\xc3\xa4 oli ollut korkein virka-asema presidentin viran perustamiseen asti. R\xc3\xa4ximev valittiin uudelleen joulukuussa 2003 pidetyiss\xc3\xa4 vaaleissa, joita ETYJ:n vaalitarkkailijat pitiv\xc3\xa4t vilpillisin\xc3\xa4. R\xc3\xa4ximev pysyi tasavallan johdossa aina vuoteen 2010 asti, jolloin h\xc3\xa4nen seuraajakseen tuli Rustem Hamitov._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kostostanilla on yksikamarinen parlamentti, Kurultai, jonka 120 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 valitaan joka viides vuosi._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kortostanin perustuslaki hyv\xc3\xa4ksyttiin 24. joulukuuta 1993. Perustuslain ensimm\xc3\xa4isen artiklan mukaan Ba\xc5\xa1kortostan on suvereeni valtio Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation yhteydess\xc3\xa4._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kortostanin suhteita Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaatioon m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelev\xc3\xa4t Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation perustuslain artiklat, Ba\xc5\xa1kortostanin perustuslaki, Federatiivinen sopimus ja sopimus Ba\xc5\xa1kortostanin erillisist\xc3\xa4 virkamiehist\xc3\xa4, valtaoikeuksista ja Ba\xc5\xa1kortostanin valtiollisista toimielimist\xc3\xa4._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kortostan oli EVKY:n (UNPO) j\xc3\xa4sen vuosina 1996\xe2\x80\x931998.\n_START_SECTION_\nTalous ja elinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1kortostanin tasavalta tuotti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteens\xc3\xa4 757,6 miljardia ruplan osuuden eli 2,0\xc2\xa0% Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation BKT:st\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 osuudella alue kuuluu BKT:n kertymisess\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kymmenen suurimman federaatiosubjektin joukkoon. Jokaista tasavallan asukasta kohti BKT:t\xc3\xa4 kertyi 186,0 tuhatta ruplaa eli noin 4\xc2\xa0557 euroa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on vain 71\xc2\xa0% Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keskiarvotasosta eli tasavalta ei t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 BKT-mittareilla ole erityisen tuottava alue._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kortostan on luonnonvaroiltaan rikas maa, jonka alueelta saadaan \xc3\xb6ljy\xc3\xa4, kivihiilt\xc3\xa4 ja maakaasua sek\xc3\xa4 rautaa, kuparia, mangaania, lyijy\xc3\xa4, sinkki\xc3\xa4, kultaa ja bauksiittia. \xc3\x96ljyll\xc3\xa4 ja maakaasulla on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 asema maan energiantuotannossa. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t \xc3\xb6ljyntuotanto ja \xe2\x80\x93jalostusalueet sijaitsevat Sterlitamakin, I\xc5\xa1imbain ja Ufan l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Tasavalta on keskeisimpi\xc3\xa4 Transneftin \xc3\xb6ljyputkistojen solmupisteit\xc3\xa4._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t teollisuudenalat ovat \xc3\xb6ljynjalostus-, petrokemian-, kone-, ter\xc3\xa4s-, kemian- ja puunjalostusteollisuus. Noin puolet maan teollisuudesta on keskittynyt p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin Ufaan. Ufan merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t teollisuudenalat ovat metalli-, puunjalostus-, elintarvike- ja koneenrakennusteollisuus. Muita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 teollisuuskaupunkeja ovat Sterlitamak, jossa on koneenrakennus-, puunjalostus- ja kemianteollisuutta sek\xc3\xa4 Beloretsk, jossa on vuori- ja metalliteollisuutta. Teollisuus on aiheuttanut Ufalle ilmansaasteongelmia._NEWLINE_Ba\xc5\xa1kortostan tuottaa my\xc3\xb6s paljon maataloustuotteita. Belaja-joen varret ovat varsinkin Ufan etel\xc3\xa4puolella merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 viljantuotantoaluetta, jossa tuotetaan ohraa, kauraa ja vehn\xc3\xa4\xc3\xa4. Viljan lis\xc3\xa4ksi viljell\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon pellavaa, auringonkukkaa, vihanneksia ja sokerijuurikasta. Alueella harjoitetaan my\xc3\xb6s karjanhoitoa.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1kortostanin liikenneyhteydet ovat varsin hyv\xc3\xa4t. Ufan rautatieasema on maan rautatieverkon keskus ja siell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 lentokentt\xc3\xa4, Ufan kansainv\xc3\xa4linen lentoasema. Belajalla ja Ufalla on laivaliikennett\xc3\xa4.'