b'\n_START_ARTICLE_\nIshi\n_START_PARAGRAPH_\nIshi (n. 1860/1862 \xe2\x80\x93 25. maaliskuuta 1916) oli viimeinen eristyksiss\xc3\xa4 el\xc3\xa4nyt, kulttuurinsa s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4nyt yana-intiaaniheimon j\xc3\xa4sen.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1862 tienoilla syntynyt Ishi kuului Kalifornian yana-heimon yahi-ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa oli alkujaan noin 400 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Vuosina 1862\xe2\x80\x931867 raivosi intiaanisota, jossa yahit ry\xc3\xb6steliv\xc3\xa4t valkoisten asumuksia ja vankkurikaravaaneja. Valkoiset kostivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n surmaamalla ainakin 3\xc2\xa0000 intiaania, my\xc3\xb6s naisia ja lapsia ja aloittamalla t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aiemmin tuntemattoman intiaanien p\xc3\xa4\xc3\xa4nahkojen nylkemisen. Vuonna 1865 Ishi selvisi kolmivuotiaana hengiss\xc3\xa4 valkoisten intiaaneihin kohdistamasta Tree Knollsin joukkomurhasta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 pakeni noin 30 intiaania, joista karjamiehet tappoivat pian 15. Loput piilottelivat 40 vuotta valkoisilta. N\xc3\xa4iden joukossa oli Ishi ja h\xc3\xa4nen perheens\xc3\xa4. Yaheista ei kuultu mit\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosna 1872\xe2\x80\x931884, ja n\xc3\xa4m\xc3\xa4 piileksiv\xc3\xa4t naamioiduissa majoissa Mill Creekin yl\xc3\xa4juoksulla._NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 1908 amerikkalaisten maanmittarien ryhm\xc3\xa4 ry\xc3\xb6sti kaiken Ishin perheen leirist\xc3\xa4, ja pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Ishin vanha \xc3\xa4iti ja muut leiril\xc3\xa4iset kuolivat. Ishi pakeni ja eli muutamia vuosia eristyksess\xc3\xa4. N\xc3\xa4lkiintyneen\xc3\xa4 Ishi p\xc3\xa4\xc3\xa4tti antautua valkoisille. Nime\xc3\xa4\xc3\xa4n Ishi ei kertonut, sana ishi tarkoittaa miest\xc3\xa4. Ishi tuli eristyksest\xc3\xa4 vuonna syyskuussa 1911 Orovillen kaupungin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Kaliforniassa. Paikalliset asukkaat huomasivat kun koirat alkoivat haukkua aamulla, niiden huomattua aitausta vasten nojaavan miehen. Mies n\xc3\xa4ytti resuiselta humalaiselta ja puhui k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4. Sheriffi vangitsi pelokkaan Ishin mielisairaille tarkoitettuun koppiin. Pian k\xc3\xa4vi selv\xc3\xa4ksi, ett\xc3\xa4 Ishi oli intiaani, joka ei ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4nyt monia intiaanikieli\xc3\xa4 tai espanjaa._NEWLINE_Antropologit Alfred L. Kroeber ja Thomas Waterman lukivat Ishist\xc3\xa4 lehdest\xc3\xa4 ja huomasivat, ett\xc3\xa4 heille oli tarjoutunut ainutlaatuinen tilaisuus tutustua h\xc3\xa4vinneen intiaaniheimon kieleen ja kulttuuriin. Waterman saapui Oronvilleen ja yritti puhutella Ishia yahan-kielell\xc3\xa4, joka oli yahin sukulaiskieli. Waterman luetteli sanoja, mutta Ishi ei vaikuttanut ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4n. Waterman ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n osannut \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 sanoja kunnolla. Lopulta h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si sanaan siwini, joka merkitsee keltaista m\xc3\xa4nty\xc3\xa4, ja osoitti sellin puuvitsaa. Ishin ilme kirkastui. H\xc3\xa4n toisti sanan kerran toisensa j\xc3\xa4lkeen ja innostui. Se oli h\xc3\xa4nelle ensimm\xc3\xa4inen ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4v\xc3\xa4 sana kolmeen vuoteen. Ishin ja Watermanin v\xc3\xa4lille syntyi pian luottamus ja sheriffi laski Ishin vapaaksi, ja Ishi asui yliopistossa suuren osan loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ishi sopeutui melko hyvin el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n valkoisten kanssa ja er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa ei olisi halunnut l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 retkelle kotiseudulleen. _NEWLINE_Teatterissa Ishi\xc3\xa4 kiinnosti n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n yleis\xc3\xb6. Samoin valtameren rannalla Ishi katseli yleis\xc3\xb6\xc3\xa4, koska Ishi oli tuntenut vain noin kymmenen heimolaistaan, eik\xc3\xa4 tiennyt ett\xc3\xa4 valkoisia on suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Ishi ei s\xc3\xa4ik\xc3\xa4ht\xc3\xa4nyt vankkureita ja autoja, vaikkei tuntenut py\xc3\xb6r\xc3\xa4\xc3\xa4. Juna teki sit\xc3\xa4 vastoin h\xc3\xa4neen suuren vaikutuksen. Ishi rakasti siisteytt\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4, ja hyv\xc3\xa4ksyi valkoisten vaatteet kenki\xc3\xa4 lukuun ottamatta. Ishi oppi sy\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n valkoisten tavoin veitsell\xc3\xa4 ja haarukalla ja liikkumaan raitiovaunulla, eik\xc3\xa4 pel\xc3\xa4nnyt korkeita rakennuksia. Ishi oppi noin 500\xe2\x80\x93600 sanaa englantia, ja opetti kielens\xc3\xa4 ja kulttuurinsa piirteit\xc3\xa4 tutkijoille. Ishi valmisti keih\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4rjen obsidiaanista puolessa tunnissa. Samoin Ishi n\xc3\xa4ytti miten tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n harppuunoita, lassoja, kalastusv\xc3\xa4lineit\xc3\xa4, jousia ja nuolia. Jousen ja nuolen teko vei pitk\xc3\xa4n aikaa, kun puuta oli kuivattava ja teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 erin\xc3\xa4isi\xc3\xa4 salaisia menoja. Er\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 kiinalaisesta Ishi k\xc3\xa4ytti nime\xc3\xa4 yana, oman kansan j\xc3\xa4sen, mutta kutsui valkoisia nimell\xc3\xa4 "muut". Ishi ei osannut kiinalaisten tavoin lausua englannin kielen r-\xc3\xa4\xc3\xa4nnett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nViimeiset vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nIshi ei halunnut asiaa kysytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 siirty\xc3\xa4 intiaanireservaattiin, vaan halusi asua el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 loppuun kuin valkoinen mies. Ishi sairastui tuberkuloosiin vuonna 1915 ja h\xc3\xa4nen tilansa huononi kaiken aikaa. H\xc3\xa4n pyysi p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 "kotiin" museoon kuolemaan. Ishi kuoli 15. maaliskuuta 1916 noin 54 vuoden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4.'