b'\n_START_ARTICLE_\nJoulukapina\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nAjatus Montenegron ja Serbian liitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 liittyi ideaan Jugoslaviasta, eli etel\xc3\xa4slaavien yhteisest\xc3\xa4 valtiosta. Serbiassa n\xc3\xa4htiin kuitenkin erityisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Montenegro Serbiaan, vaikka idea Jugoslaviasta ei toteutuisikaan kokonaisuudessaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli taas tarkoitus toteuttaa mahdollisimman v\xc3\xa4h\xc3\xa4ll\xc3\xa4 julkisella v\xc3\xa4ittelyll\xc3\xa4 aiheesta. Serbian puolella ajatuksen t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 kannattajia oli Nikola Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 ja Montenegrossa sen t\xc3\xa4rkein vastustaja oli puolestaan maata hallinnut kuningas Nikola I Petrovi\xc4\x87-Njego\xc5\xa1. Nikola I oli kuitenkin paennut maastaan Pariisiin ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan johdosta, sill\xc3\xa4 It\xc3\xa4valta-Unkarin joukot olivat miehitt\xc3\xa4neet maan. Sodan j\xc3\xa4lkeen 1918 It\xc3\xa4vallan joukot vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t ja maahan tuli serbej\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4iden alaisuudessa palvelleiden montenegrolaisten sotajoukkoja saman vuoden marraskuussa._NEWLINE_N\xc3\xa4iden tapahtumien lomassa Podgoricassa j\xc3\xa4rjestettiin kansalliskokous ja 11 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen 26. marraskuuta kokous ilmoitti p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 Montenegron liittymisest\xc3\xa4 Jugoslaviaan (silloin virallisesti Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta) ja Petrovi\xc4\x87ien valtakauden lopettamisesta. Kokoukseen osallistuneet yhdistymist\xc3\xa4 kannattaneet olivat \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4neet valkoisella paperilla sit\xc3\xa4 vastustaneiden tehden saman vihre\xc3\xa4ll\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 sittemmin syntyi yhdistymist\xc3\xa4 kannattaneiden ja vastustaneiden nimitykset. Joissakin montenegrolaisissa p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s her\xc3\xa4tti vastustusta. Heid\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s oli laiton ja kokouksen j\xc3\xa4senet korruptoituneita. Kuitenkin nelj\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin kokouksen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksest\xc3\xa4, eli 30. marraskuuta Montenegro liittyi virallisesti Jugoslaviaan. Suurin osa montenegrolaisista ei vastustanut liitosta sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4, mutta he halusivat ett\xc3\xa4 montenegrolainen identiteetti s\xc3\xa4ilyisi ja ett\xc3\xa4 montenegrolaisilla olisi liitoksen j\xc3\xa4lkeen tasavertainen asema uudessa valtiomuodostelmassa. Liitoksen j\xc3\xa4lkeen n\xc3\xa4it\xc3\xa4 tavoitteita ei kuitenkaan saavutettu ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti vastustusta osassa montenegrolaisia. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kehityksest\xc3\xa4 alkoi liitosta vastustaneiden aseellisen kapinan suunnittelu.\n_START_SECTION_\nKapina\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinainen kapina alkoi ortodoksisen kirkon joulup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 7. tammikuuta 1919. Sen alussa aseellisia joukkoja vihreiden puolella oli noin 4\xc2\xa0000. He olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti huonosti aseistettuja. Kapinalliset piirittiv\xc3\xa4t vanhan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Cetinjen ja valloittivat sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ineet kyl\xc3\xa4t ja kaupungit. Kapinaa johtivat Jovan Plamenac ja Krsto Zrnov Popovi\xc4\x87. Kapina alkoi vihreiden kannalta varsin menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti. Vihre\xc3\xa4t tappoivat ja pieksiv\xc3\xa4t johtavat valkoiset, sek\xc3\xa4 monet kansalliskokouksen j\xc3\xa4senet ja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t julkisiin rakennuksiin. Vihreiden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alkoi kuitenkin nopeasti ilmet\xc3\xa4 ristiriitoja. Osa heist\xc3\xa4 kannatti Montenegron itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ja osa tasavertaista unionia Jugoslavian sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Helmikuussa 1919 brittisotilas R. H. Brodie kuvaili Montenegron tilannetta. H\xc3\xa4nen mukaansa vihreit\xc3\xa4 kannatti noin 20\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja heit\xc3\xa4 heikensi voimakkaasti sis\xc3\xa4iset ristiriidat. H\xc3\xa4nen mukaansa kapina oli my\xc3\xb6s lis\xc3\xa4nnyt liittymisen kannatusta. Valkoiset eiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4\xc3\xa4neet toimettomaksi, vaan aloittivat vastaiskut. Tilanteen k\xc3\xa4rjistyess\xc3\xa4 molemmat osapuolet syyllistyiv\xc3\xa4t lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4kivaltaan ja laittomuuksiin. Valkoisten puolelta suurin vihreit\xc3\xa4 vastaan suunnattu sotilasoperaatio toteutettiin talvella 1919-20. Sotilaat ja vapaaehtoistaistelijat taistelivat noin 900:aa vihre\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan tappaen lopulta n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 22 ja pakottaen 757 antautumaan. Vihreiden toiminta jatkui tosin t\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin tappion j\xc3\xa4lkeen. Heihin liittyi ajoittain Italiaan paenneita montenegrolaisia. Vastarinta alkoi kuitenkin lopulta v\xc3\xa4het\xc3\xa4 tuntuvasti. Liikkeen lopulliseen sammumiseen vaikuttivat ymp\xc3\xa4rysvaltojen tuki liitokselle Pariisin rauhankonferenssissa, sek\xc3\xa4 paikallisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n tuen loppuminen vihreiden v\xc3\xa4kivaltaisten toimien takia. Suuri isku oli my\xc3\xb6s Nikola I:n kuolema vuonna 1921. Hajanainen vastarinta jatkui kuitenkin vuoteen 1924 saakka.\n_START_SECTION_\nVaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nKapina aiheutti kummallekin osapuolelle merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tappioita. Vangiksi molemmin puolin otettuja ja tapettuja oli yhteens\xc3\xa4 noin 5\xc2\xa0000. Tapahtumien aikana suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vihreit\xc3\xa4 ja heid\xc3\xa4n tukijoitaan tuomittiin vankeuteen, mutta Jugoslavian kuningas Aleksanteri I armahti sittemmin suuren osan tuomituista. Poikkeuksena oli 59 10-20 vuoden tuomion saanutta. Siit\xc3\xa4 tuli yksi niist\xc3\xa4 historian tapahtumista, joihin vedottiin my\xc3\xb6hemmin esimerkiksi partisaanisodassa Jugoslaviassa 1941-45. Vihre\xc3\xa4t tukivat tuolloin ainakin aluksi Italian miehityst\xc3\xa4 alueella, vaikkakin he my\xc3\xb6hemmin osallistuivat my\xc3\xb6s partisaanitoimintaan sit\xc3\xa4 vastaan. Tapahtumaa k\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s Montenegron itsen\xc3\xa4isyyden tukemiseksi itsen\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestetyn kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 2006. Joulukapinan 90-vuotisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 7. tammikuuta 2008 Montenegron p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Milo \xc4\x90ukanovi\xc4\x87 julkisti muistopatsaan kapinassa kuolleille.'