b'\n_START_ARTICLE_\nRooman valtakunnan talous\n_START_SECTION_\nVerotus\n_START_PARAGRAPH_\nVerotuksen j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t tasavallan aikana alueiden hallitsijat kukin omalla tavallaan. Kvestorit olivat alemman tason virkamiehi\xc3\xa4, jotka edustivat valtiota veroasioissa. He maksoivat yleens\xc3\xa4 kiinte\xc3\xa4n summan Roomaan (aurum coronarium). K\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli monenlaisia veroja. Juudeassa on mainittu verotettavan p\xc3\xa4\xc3\xa4verolla yli 14 vuotta vanhoja miehi\xc3\xa4 ja 12 vuotta vanhoja naisia aina 65 ik\xc3\xa4vuoteen asti yhden sestertiuksen vuotuisella verolla. My\xc3\xb6hemmin t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on lis\xc3\xa4tty omaisuusveroja. Mahdollisesti verotukseen on liittynyt ilmainen majoitus kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6reille ja heid\xc3\xa4n seuralaisilleen, sotilaiden majoitus ja huolto. Yksi tapa j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 verotus oli publikaanij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Publikaanit olivat yksityisi\xc3\xa4 kansalaisia, jotka toimivat valtion verotuksen alihankkijoina. Valtio myi verotusoikeuden tietylle alueelle ja ajalle. Publikaanij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 kannusti publikaaneja yliverotukseen, ja j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 vihattu (mielenkiintoinen esimerkki t\xc3\xa4st\xc3\xa4 on Raamatun kertomus Jeesuksesta ja publikaanista)._NEWLINE_Rooman laajetessa sotasaalis muodostui merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi tulonl\xc3\xa4hteeksi. Valloitettuja kansoja alettiin my\xc3\xb6s verottaa. Rahaa kertyi niin nopeasti, ett\xc3\xa4 esimerkiksi 100-luvulla eaa. kansalaiset vapautettiin vuosikymmenien ajaksi veroista. V\xc3\xa4hitellen n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tuloista tultiin Roomassa riippuvaiseksi. Saavutetun elintason yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4minen edellytti uusia valloitussotia ja jatkuvaa provinssien riistoa. Imperiumin muodostuminen vaikutti V\xc3\xa4limeren tavarankuljetuksiin. Rooma alkoi kasvaessaan ime\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dykkeit\xc3\xa4 yh\xc3\xa4 laajemmalta alueelta. Viljaa tuotiin aluksi Sisiliasta, sitten Egyptist\xc3\xa4 ja Pohjois-Afrikasta. Suola oli vallanhaltijoiden monopoli, josta maksettiin veroa. Maakuntien rajoilla kannettiin yleens\xc3\xa4 tullia.\n_START_SECTION_\nRaha ja metallit\n_START_PARAGRAPH_\nVarhainen hopearaha oli nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n denaari. Sen rinnalle tuli kultaraha, aureus, joka vastasi aluksi 25 denaaria. Denaarin arvo kuitenkin laski, kun aureuksen arvo s\xc3\xa4ilyi._NEWLINE_Roomalaiset harjoittivat laajaa kaivostoimintaa 200-luvulta eaa. alkaen saadakseen rautaa, kuparia, tinaa, lyijy\xc3\xa4 ja kultaa. Kaivostoiminta oli laajimmillaan ajanlaskumme alun j\xc3\xa4lkeisin\xc3\xa4 vuosikymmenin\xc3\xa4, jolloin vallitsi suoranainen kultakuume. Kaivuumetetelm\xc3\xa4t olivat pitk\xc3\xa4lle kehitettyj\xc3\xa4. Niinp\xc3\xa4 Dalmatiasta l\xc3\xb6ydettiin keisari Neron valtakaudella rikas kultaesiintym\xc3\xa4, joka tuotti 16,3 kiloa kultaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. On arvioitu, ett\xc3\xa4 kaikki Rooman valtakunnan kaivokset yhteens\xc3\xa4 tuottivat kultaa 10 tonnia vuodessa. Ty\xc3\xb6 teetettiin orjilla, joita tarvittiin suuret m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t. He eliv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hes kokonaan maan alla kahlittuina toisiinsa kiinni. Suurin vaara oli kaivannon sortuminen, joka merkitsi loukkuun j\xc3\xa4\xc3\xa4neille l\xc3\xa4hes varmaa kuolemaa. Kaivoskuilu saattoi olla jopa 200 m syv\xc3\xa4. Kaivokset olivat valtion omaisuutta, mutta kaivostoiminta vuokrattiin aatelistolle niin, ett\xc3\xa4 puolet tuotosta kuului valtiolle.\n_START_SECTION_\nKeisarikauden talouspolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nKun imperiumi alkoi saavuttaa lopulliset mittansa keisariajan alkupuolella, sen it\xc3\xa4puoli oli l\xc3\xa4ntt\xc3\xa4 vauraampi. Keisariajalla ero valtion ja keisarin talouden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 alkoi h\xc3\xa4m\xc3\xa4rty\xc3\xa4. Keisarin omaisuus kasvoi provinsseista saatujen tulojen ja testamenttien my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Merkkihenkil\xc3\xb6ille tuli tavaksi lahjoittaa testamentilla osa omaisuudesta keisarille. Keisari otti henkil\xc3\xb6kohtaisesti hallintaansa jopa useita provinsseja, tuotantoaloja ja kulttuurialoja kuten hevoskilpa-ajot.\n_START_SECTION_\nVerotus\n_START_PARAGRAPH_\nVeronkeruuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli sekava. Veroja saatettiin ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 joko provinssin tuotannon tai asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n perusteella. Useita tasavallan aikaisia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 jatkettiin, mutta esimerkiksi vihatusta publikaanij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 luovuttiin. Verorasitus alkoi kasvaa valloitusten v\xc3\xa4hetess\xc3\xa4. Augustuksen aikana veroperusteeksi tuli osittain omaisuusvero (Tributum soli), osittain henkivero (tributum capitis). Lis\xc3\xa4ksi oli perint\xc3\xb6vero, p\xc3\xa4\xc3\xa4omankorkovero, orjanmyynnin liikevaihtovero, orjanvapautusvero, satamamaksut ja noin 2\xc2\xa0%:n tullimaksu. On arvioitu valtion vero- ja maksutulojen olleen enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 10\xc2\xa0% bruttokansantuotteesta, ajoittain vain 2\xe2\x80\x934\xc2\xa0%. Monet toimet, kuten rakennusty\xc3\xb6t rahoitettiinkin yksityisesti hyv\xc3\xa4ntekev\xc3\xa4isyyten\xc3\xa4._NEWLINE_Keisari Nero uudisti verotusta noin vuodesta 60 jaa. alkaen. H\xc3\xa4n pyrki luopumaan v\xc3\xa4lillisist\xc3\xa4 veroista. Valtiotaloutta valvomaan asetettiin erityisi\xc3\xa4 prefektej\xc3\xa4, joiden avulla keisari syrj\xc3\xa4ytti talousp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 senaatin. Uudistukset ja keisarin tuhlaileva rahank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 johtivat kassakriisiin, joka ratkaistiin pienent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 rahan painoa, joka merkitsi noin 14\xc2\xa0%:n devalvaatiota.\n_START_SECTION_\nElinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nKeisariajalla ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen raha sijoitettiin edelleen mieluiten maahan. Syntyi pienimuotoista teollisuutta, mutta se ei muodostanut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 osaa tuotannosta. Kaupank\xc3\xa4ynti oli kohtuullisen vilkasta, joskaan ei valtaisaa. Yl\xc3\xa4luokka osallistui kaupank\xc3\xa4yntiin vain v\xc3\xa4lillisesti klienttij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n kautta. Teknologia kyll\xc3\xa4 kehittyi, mutta mullistuksia ei edelleenk\xc3\xa4\xc3\xa4n syntynyt. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n uusia viljelykasveja, jotka saivat aikaan talouskasvua. Maatalous pysyi keskeisess\xc3\xa4 asemassa ja valtaosa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli edelleen k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Teollis-teknist\xc3\xa4 kehityst\xc3\xa4 ei juuri ollut. Tiest\xc3\xb6n parantaminen oli suurin talouden edist\xc3\xa4mistoimi, mutta rauhan ajan vallitsessa my\xc3\xb6s merikuljetukset tehostuivat ja rahtilaivat suurenivat. Rooman rauha ja Rooman raha tekiv\xc3\xa4t V\xc3\xa4limerest\xc3\xa4 suuren yhteismarkkina-alueen.\n_START_SECTION_\nDiocletianuksen ja Konstantinuksen uudistukset\n_START_PARAGRAPH_\nDiocletianus yritti hillit\xc3\xa4 inflaatiota vuoden 301 hintaediktill\xc3\xa4 (maksimihintaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4), joka ei kuitenkaan juuri toiminut. Uudistuksessa yritettiin ottaa valtion hallintaan viljanjakelu, kauppa ja kaivokset. Diocletianus uudisti my\xc3\xb6s verotusta ja rahaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4n loi uuden kultarahan nimelt\xc3\xa4 solidus. Konstantinus toimeenpani laajan talousuudistuksen jolla valtiolle hankittiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 tuloja. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi veroksi muodostui maavero, joka maksettiin rahana. Lis\xc3\xa4ksi oli tavarana maksettava annona-vero, joka koski l\xc3\xa4hes kaikkia v\xc3\xa4est\xc3\xb6ryhmi\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi oli monia ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isi\xc3\xa4 veroja, esimerkiksi viiden vuoden v\xc3\xa4lein makettava lustralis collatio. Verojen maksu oli monille niin vaikeaa, ett\xc3\xa4 lapsia myytiin orjuuteen, jotta selviydytt\xc3\xa4isiin veroista._NEWLINE_Konstantinus vakiinnutti solidus-rahan vuonna 309 siirtym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n, ett\xc3\xa4 paunasta kultaa ly\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n aina 72 kolikkoa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kolikkodevalvaatio iski k\xc3\xb6yhiin enemm\xc3\xa4n kuin rikkaisiin. Solidusta k\xc3\xa4ytettiin vuosisatoja L\xc3\xa4nsi-Rooman tuhonkin j\xc3\xa4lkeen Euroopassa. Bysantissa sit\xc3\xa4 ly\xc3\xb6tiin viel\xc3\xa4 1000-luvulla.'