b'\n_START_ARTICLE_\nJulinin tontti\n_START_PARAGRAPH_\nJulinin tontti on Turussa Brahenkadun ja Eerikinkadun kulmassa sijaitseva tontti, jolta purettiin kulttuurihistoriallisesti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 rakennuksia 1960-luvulla Stockmannin tavaratalohankkeen tielt\xc3\xa4. Vuonna 1987 tontille rakennettiin Julininkulman liikerakennus. Rakennuksen kellarissa on Pyh\xc3\xa4n hengen kappeli, jossa sijaitsee keskiaikaisen Pyh\xc3\xa4n hengen talon rauniot._NEWLINE_Historiantutkija Rauno Lahtisen mukaan purkuhanke ja tontin j\xc3\xa4\xc3\xa4minen tyhj\xc3\xa4ksi yli 20 vuodeksi on yksi Turun taudin symboleista.\n_START_SECTION_\nTontin historia\n_START_PARAGRAPH_\nTontin paikalla sijaitsi 1300-luvulla k\xc3\xb6yhien sairaalana toiminut Pyh\xc3\xa4n hengen talo, joka muutettiin 1500-luvulla spitaalisten hoitolaitokseksi. Vuosina 1588\xe2\x80\x931590 paikalle rakennettiin Turun suomalaisen seurakunnan renessanssityylinen kivikirkko, joka muistutti oletetusti ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n Tukholman Pyh\xc3\xa4n Jaakobin kirkkoa. Molemmilla oli sama suunnittelija, hollantilainen Willem Boy. Pietari Brahen k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4 kirkko purettiin 1650-luvulla Brahenkadun tielt\xc3\xa4, mutta perustukset s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t maan alla. Tuolloinen Brahenkatu kulki idemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 kuin nykyinen._NEWLINE_Kadun it\xc3\xa4puolella sijaitsi Kretalan nimell\xc3\xa4 tunnettu tontti, jonka omisti Henrik Cretalenius. Tontille rakennettiin 1600-luvun lopulla kivitalo, joka korotettiin 1700-luvun alussa kerroksella. 1791 porvarinoikeudet saanut Gabriel Gestrin sai l\xc3\xa4nsipuolen tontin haltuunsa ja rakensi Brahenkadun varteen 1810 kaksikerroksisen kivitalon. Turun seurael\xc3\xa4m\xc3\xa4n keskipisteen\xc3\xa4 toiminut talo ja muut tontin rakennukset tuhoutuivat l\xc3\xa4hes kokonaan Turun palossa 1827.\n_START_SECTION_\nTurun palon j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nTurun palon seurauksena tehdyss\xc3\xa4 uudessa asemakaavassa paikalle muodostettiin uusi tontti, jonka keskelle vanha Brahenkatu j\xc3\xa4i. Apteekkari Erik Julin hankki tontin huutokaupassa vuonna 1828, ja arkkitehti Erich Gylin laati vaurioituneille taloille kunnostussuunnitelman. H\xc3\xa4nen ehdotuksestaan rakennuksiin tehtiin matalammat pihasiivet, sill\xc3\xa4 tontille oli tullut tilaa uuden Eerikinkadun my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Julin halusi s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 tontin l\xc3\xa4pi kulkeneen vanhan Brahenkadun katulinjan. Vanhoihin kivitaloihin tehtiin uudet julkisivut Anders Fredrik Granstedtin piirustusten mukaisesti. Julkisivu on yht\xc3\xa4 n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 Brahenkadulla Gestrinin talon p\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4, joka on s\xc3\xa4\xc3\xa4stetty purkamiselta._NEWLINE_Julinin kuoltua 1874 kiinteist\xc3\xb6n osti Robert Fredrik J\xc3\xa4derholm. H\xc3\xa4nen tupakkatehtaansa oli toiminut Julinin talossa jo hetken aikaa. Suurempi tupakkavalmistaja P. C. Rettig sai tontin haltuunsa 1897. Alexandra Seiko puolestaan siirsi vuonna 1901 perustamansa synnytyslaitoksen viereiseen Gestrinin taloon vuonna 1932. Seikon synnytyssairaala toimi vuoteen 1953 asti, ja siell\xc3\xa4 syntyi noin 24\xc2\xa0000 turkulaista._NEWLINE_Vuonna 1948 tontilla paljastettiin Erik Julinin patsas Turun vapaapalokunnan 110-vuotisjuhlassa.\n_START_SECTION_\nStockmannin tavaratalohanke\n_START_PARAGRAPH_\nStockmann halusi laajentaa Helsingist\xc3\xa4 Suomen muihin kaupunkeihin ja kiinnostui 1964 Julinin tontista. Stockmann teki Hans von Rettigin kanssa esisopimuksen, jonka mukaan yritys ostaisi tontin, jos von Rettig saisi tontille kaavamuutoksen ja sen vanhat rakennukset purettua. Arkkitehtitoimisto Bertel Gripenberg teki suunnitelman tavaratalolle ja sen parkkihallille._NEWLINE_Asemakaavamuutosehdotusta k\xc3\xa4siteltiin ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa kaupunginvaltuustossa syyskuussa 1964. Syksyll\xc3\xa4 Muinaistieteellinen toimikunta ja Turun kaupungin historiallinen museo tekiv\xc3\xa4t tontilla arkeologisia kaivauksia, joiden j\xc3\xa4lkeen Muinaistieteellinen toimikunta totesi tontin olevan eritt\xc3\xa4in arvokas. Kaupunginvaltuusto ei vakuuttunut vanhojen kiviraunioiden merkityksest\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s kaavasta siirtyi kuitenkin seuraavalle valtuustokaudelle._NEWLINE_Turun Sanomissa 17 vaikusvaltaista turkulaista (mm. W\xc3\xa4in\xc3\xb6 Aaltonen, Otto-Iivari Meurman ja Olli Kivinen) julkaisi vetoomuksen tontin puolesta, ja Turkuseura l\xc3\xa4hetti von Rettigille kirjeen 1964, jotta h\xc3\xa4n muuttaisi mielens\xc3\xa4. Stockmann alkoi ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4 hankkeen mielekkyytt\xc3\xa4, ja Turun Sanomat uutisoi, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dStockmann tuskin tulee Turkuun\xe2\x80\x9d. Samalla Stockmannin yhti\xc3\xb6kokouksen tiedotteessa kerrottiin, ett\xc3\xa4 Tampereelle tuleva tavaratalo olisi per\xc3\xa4ti kaksinkertainen aiempaan suunnitelmaan verrattuna. Uusi kaupunginvaltuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 kaavamuutosehdotuksen, Rauno Lahtisen tulkinnan mukaan osin Stockmannin painostuksen vuoksi. Arkkitehti Raimo Narjus julkaisi Turun Sanomissa oman kompromissiehdotuksensa, jossa talojen sein\xc3\xa4t olisi s\xc3\xa4ilytetty._NEWLINE_Maaliskuussa Turun ja Porin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin l\xc3\xa4\xc3\xa4ninoikeus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ettei maan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olleita rakennuksia tarvinnut s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset piti kuitenkin suojella. Helsingin Sanomissa Helsingin yliopiston varsinaissuomalainen osakunta julkaisi vetoomuksen rakennusten puolesta. Purkaminen aloitettiin hein\xc3\xa4kuussa 1966. _NEWLINE_Kaupungin liikenneviranomaiset olisivat halunneet purkaa my\xc3\xb6s pystyyn j\xc3\xa4tetyn sein\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4dyn Erikinkadulta, mutta Gripenbergin suunnitelmissa oli siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 se osaksi tulevan tavaratalon sein\xc3\xa4\xc3\xa4. Stockmann lunasti tontin joulukuussa 1966, mutta kaava piti viel\xc3\xa4 vahvistaa sis\xc3\xa4ministeri\xc3\xb6ss\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 Stockmannillakaan ollut viel\xc3\xa4 rahoituskuviot selvill\xc3\xa4. Tontin kohtalo pitkittyi, eik\xc3\xa4 Stockmann lopulta rakentanut tontille tavarataloaan._NEWLINE_Turun historiallisen museon johtaja Knut Drake esitti tontilta purettujen talojen uudelleenrakentamista vuonna 1974, mutta hankkeelle ei l\xc3\xb6ytynyt rahoitusta. Tyhj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tontilla pidettiin 1970-luvulla muun muassa nakkikioskia, parkkipaikkaa ja minigolfrataa.\n_START_SECTION_\nStockmannin j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nStockmann myi tontin 1982 Kiinteist\xc3\xb6 Oy Julininkulmalle, jonka suurin omistaja oli Turun Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki. Samaan aikaan Stockmann hankki City-Sokoksen rakennuksen Hansakorttelista uutta tavarataloaan varten. Benito Casagranden arkkitehtitoimisto teki Julinin tontille uuden rakennussuunnitelman, jolle my\xc3\xb6nnettiin rakennuslupa 1983. Paikalla tehtiin arkeologiset kaivaukset, ja tontilla sijaitsevat Pyh\xc3\xa4n hengen talon rauniot kunnostettiin osaksi uutta Pyh\xc3\xa4n Hengen kappelia, joka avattiin Julininkulman liikerakennuksen kellaritiloissa 1992._NEWLINE_Julininkulmaa alettiin rakentaa 1985, ja se valmistui 1987. Rakennuksessa aloitti toiminnan Hotelli Julia ja Finnkinon viisisalinen elokuvateatteri. Vuonna 2011 rakennus saneerattiin, jolloin hotellia laajennettiin elokuvateatterin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olleisiin tiloihin. Finnkinon vuokrasopimus oli lopetettu vuonna 2009. Nykyisin talossa toimii Hotel Scandic Julia.'