b'\n_START_ARTICLE_\nLentolaivue 24\n_START_SECTION_\nPerustaminen ja toiminta ennen talvisotaa\n_START_PARAGRAPH_\nIlmavoimien organisaatiouudistuksen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1933 siirryttiin lento-osastoihin perustuvasta j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 numeroituihin laivueisiin perustuvaan j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Utissa sijainnut Maalentoeskaaderi nimettiin 15. hein\xc3\xa4kuuta 1933 Lentoasema 1:ksi, johon perustettiin 10. lokakuuta 1933 kaksi lentolaivuetta, Lentolaivue 10 yhteistoimintaan ja Lentolaivue 24 h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4torjuntaan. Majuri Richard Lorentzin komentaman laivueen kalustoksi tuli Maalentoeskaaderiin kuuluneet Gloster Gamecock -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Laivueen komentaja vaihtui pian perustamisen j\xc3\xa4lkeen, uudeksi komentajaksi tuli majuri Niilo Jusu 21. lokakuuta 1935. 1. tammikuuta 1938, lentoasemien tultua lakkautetuksi, laivue liitettiin perustettavaan Lentorykmentti 2:een. Seuraava kalustouudistus tapahtui vuoden 1938 aikana, kun laivueen kalusto vaihdettiin Fokker D.XXI -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4jiin. 21. marraskuuta 1938 laivueen komentajaksi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin kapteeni Gustaf Magnusson. Uuden kaluston koulutuksen aktiiveille ja reservil\xc3\xa4isille aloitti komentaja Magnusson K\xc3\xa4kisalmessa vuoden 1939 aikana.\n_START_SECTION_\nToiminta talvisodassa\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan syttyess\xc3\xa4 laivueen tukikohtana olivat Immola ja Suur-Merijoki. Lentolaivueen ensimm\xc3\xa4inen torjuntalento tapahtui 30. marraskuuta 1939 klo 9.25 Viipuriin, 3. lentueen p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Eino Luukkasen johdolla. Laivueen kalustona olevia Fokker D.XXI -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 oli viidess\xc3\xa4 lentueessa. Lentueet toimivat talvisodan aikana useilta eri ty\xc3\xb6kentilt\xc3\xa4, muun muassa Joutsenosta, Ruokolahdelta ja V\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4st\xc3\xa4. Fokker-koneen rajoittuneiden kaarto-ominaisuuksien takia laivue keskittyi p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa pommikoneiden torjuntaan ja pyrki v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n taistelua ketter\xc3\xa4mpien vihollish\xc3\xa4vitt\xc3\xa4jien kanssa. Talvisodan loppuvaiheessa, maaliskuun alkupuolella 1940, laivue osallistui Viipurinlahdella rynn\xc3\xa4k\xc3\xb6intiin kohteenaan j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 etenev\xc3\xa4t ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten jalkav\xc3\xa4kiyksik\xc3\xb6t. V\xc3\xa4lirauhan alkaessa laivue siirtyi Joroisten kautta uuteen tukikohtaansa Malmille.\n_START_SECTION_\nToiminta jatkosodassa\n_START_PARAGRAPH_\nLaivue vastaanotti huhtikuussa 1940 uudeksi kalustokseen Brewster-h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t, jotka jaettiin nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n lentueeseen. Fokker-h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t luovutettiin samalla Lentolaivue 32:lle. Jatkosodan alkaessa laivueen tukikohtina toimivat Vesivehmaa ja Sel\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4. 2. hein\xc3\xa4kuuta laivue siirtyi Rantasalmelle, teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n suojata luovutettuja alueita takaisinvaltaavaa Karjalan Armeijaa. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen edetess\xc3\xa4 laivue siirtyi Lunkulan ja Mantsinsaaren kautta Kontupohjaan, josta sen p\xc3\xa4\xc3\xa4osat siirtyiv\xc3\xa4t 14. helmikuuta 1942 Hirvakseen. 18. hein\xc3\xa4kuuta 1942 lentorykmenttien toimintasuuntien uudelleenj\xc3\xa4rjestelyss\xc3\xa4 laivue alistettiin Lentorykmentti 3:lle. Vuoden 1942 syksyn aikana osa laivueesta siirtyi R\xc3\xb6mp\xc3\xb6tin kautta Suulaj\xc3\xa4rvelle, johon koko laivue siirtyi 21. marraskuuta menness\xc3\xa4. 28. toukokuuta 1943 laivueen komentaja Gustaf Magnusson siirrettiin Lentorykmentti 3:n komentajaksi, h\xc3\xa4nen tilalleen laivueen komentajaksi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin 3/LeLv 24:n p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, kapteeni Jorma Karhunen. 14. helmikuuta 1944 laivueen nime\xc3\xa4 t\xc3\xa4smennettiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimeen toimintaa kuvaava etuliite, jolloin uudeksi nimeksi tuli H\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lentolaivue 24. Huhtikuussa 1944 laivue alkoi ottaa vastaan Messerschmitt Bf 109 -koneita uudeksi kalustokseen, samalla Brewsterit luovutettiin H\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lentolaivue 26:lle. Laivue siirtyi Kannaksen suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alettua Immolaan, josta se siirtyi 15. kes\xc3\xa4kuuta 1944 Lento-osasto Kuhlmeyn saapumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Lappeenrantaan, viimeiseen sodanaikaiseen tukikohtaansa. Lentolaivue 24 saavutti talvi- ja jatkosodassa 877 ilmavoittoa, menett\xc3\xa4en sotatoimitappioina 38 konetta ja 18 lent\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n henkil\xc3\xb6kuntaan kuuluvaa kaatuneina. Ilmavoittov\xc3\xa4itteit\xc3\xa4 laivueella oli 727 jatkosodan ajalta. Uusimmat arviot jatkosodan ajalta ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneet arvioon ett\xc3\xa4 suomalaisten h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lent\xc3\xa4jien ilmavoittov\xc3\xa4itteist\xc3\xa4 jatkosodassa vain 35-45% on ollut todellisia, tosin sill\xc3\xa4 olettamuksella, ett\xc3\xa4 neuvostoliittolaisten tilastot menetyksist\xc3\xa4\xc3\xa4n ovat luotettavia.\n_START_SECTION_\nSodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\n4. syyskuuta alkaneen aselevon j\xc3\xa4lkeen laivue siirtyi Lappeenrannasta Uttiin, johon laivueen p\xc3\xa4\xc3\xa4osat saapuivat 12. syyskuuta. 4. joulukuuta 1944, siirrytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 rauhanajan organisaatioon, laivueen nimeksi muutettiin H\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lentolaivue 31. Laivue toimi paikkakunnalla vuoteen 1960 Rissalaan siirtymiseen saakka.'