b'\n_START_ARTICLE_\nKilpavarustelu\n_START_PARAGRAPH_\nKilpavarustelu tarkoittaa kahden tai useamman maan kilpailua aseistuksen alalla. Jos kahden maan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on kilpavarustelua, n\xc3\xa4iden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s jonkinasteinen sodan uhka. Kilpavarustelu on erityisesti kylm\xc3\xa4\xc3\xa4n sotaan ja ydinaseisiin liittyv\xc3\xa4 k\xc3\xa4site. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Yhdysvallat ja Neuvostoliitto vaikuttivat tasavahvoilta sotilasmahdeilta, supervalloilta._NEWLINE_Kilpavarustelua on pidetty sotien perussyyn\xc3\xa4. Asia ei kuitenkaan ole n\xc3\xa4in yksinkertainen. Kilpavarustelun aloittaa usein valtio, joka pyrkii laajentamaan valtaansa ja aluettaan, ja jota muut maat pelk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t. Muut maat pyrkiv\xc3\xa4t varautumaan mahdolliseen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen kasvattamalla sotilaallista voimaansa, ja syntyy kilpavarustelu. Toisaalta yksipuolinen aseidenriisuminen tai asevarustelun laiminly\xc3\xb6nti vain lis\xc3\xa4\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 j\xc3\xa4nnityst\xc3\xa4, koska se houkuttelee hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nBritannian ja Saksan laivastokilpailu\n_START_PARAGRAPH_\nKilpavarustelu ei liity pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n kylm\xc3\xa4\xc3\xa4n sotaan. Ennen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 maailmansotaa Iso-Britannia ja Saksa kilpailivat muun muassa laivaston koolla. Sys\xc3\xa4yksen t\xc3\xa4h\xc3\xa4n antoi brittil\xc3\xa4isten vuonna 1906 esittelem\xc3\xa4 Dreadnought-luokka. Saksan laivaston komentaja Alfred von Tirpitz oli tosin aloittanut laajan laivaston kehitt\xc3\xa4misohjelman jo 1891. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 laivastokilpailua pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan.\n_START_SECTION_\nYdinasekilpailu\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvallat ja Neuvostoliitto ajautuivat kylm\xc3\xa4n sodan aikana ydinaseiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 rajusti kasvattaneeseen kilpavarusteluun, joka yltyi \xc3\xa4\xc3\xa4rett\xc3\xb6myyksiin. Kilpailtiin muun muassa kehittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 uusia mannertenv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 ohjuksia ja monik\xc3\xa4rkiohjuksia. Ne my\xc3\xb6s aseistivat strategisten etujensa mukaisesti eri valtioita muualla maailmassa ja solmivat sotilasliittoja niiden kanssa.\n_START_SECTION_\nArmeijoiden ja teollisuuden etu\n_START_PARAGRAPH_\nRauhantutkimus on tuonut asiaan toisenlaisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman. Sen mukaan sotilaalliseen varustautumiseen liittyy valtioiden sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4, kuten taloudellisia intressej\xc3\xa4, sis\xc3\xa4politiikkaa ja teknologista kehityst\xc3\xa4. Kilpavarusteluun osallistuvien maiden sis\xc3\xa4lle muodostuu helposti sotilas-teollinen liittouma (armeijan ja teollisuuden ryhm\xc3\xa4), joka haluaa jatkaa kilpavarustelua, vaikka se saataisiin diplomatian keinoin loppumaan. Liennytys oli kylm\xc3\xa4n sodan aikana osoitus siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 aseiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 voitiin neuvotteluteitse v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4.'