b'\n_START_ARTICLE_\nBlochin laki\n_START_PARAGRAPH_\nBlochin laki on havaintopsykologiaan liittyv\xc3\xa4 psykofysiikan lainalaisuus, jonka mukaan vakiokokoisen ja kriittist\xc3\xa4 aikaa lyhyemm\xc3\xa4n valonv\xc3\xa4l\xc3\xa4hdyksen havaintokynnys on k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4en verrannollinen ajan ja valon intensiteetin tuloon . Toisin sanoen, jos fotonien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n vakiona, \xc3\xa4rsykkeen kirkkauden tai esitysajan muuttaminen ei lyhyell\xc3\xa4 esitysajalla vaikuta havaintokokemukseen. Kriittist\xc3\xa4 aikaa pidemmill\xc3\xa4 valonv\xc3\xa4l\xc3\xa4hdyksill\xc3\xa4 havaintokokemus vaihtelee lineaarisesti valon intensiteetin funktiona, eli esitysaika ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 vaikuta havaittuun kirkkauteen._NEWLINE_Ajatus lyhyiden valonv\xc3\xa4l\xc3\xa4hdysten biologisesta vaikutuksesta on johdettavissa Bunseniin ja Roscoeen (1855), jotka havaitsivat ett\xc3\xa4 fotokemiallisen reaktion voimakkuus oli suoraan verrannollinen fotonien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n. Bloch (1885) sovelsi Bunsen-Roscoe-lakia n\xc3\xa4k\xc3\xb6aistin toimintaan ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 lainalaisuus on nimetty Blochin laiksi. Kriittisest\xc3\xa4 ajasta, jota lyhyemmill\xc3\xa4 ajoilla lainalaisuus toimii, on erilaisia tuloksia, jotka vaihtelevat 64 millisekunnista  sataan millisekuntiin ._NEWLINE_Blochin lakia on viime vuosina kritisoitu. Greenen ja Ogdenin kokeessa (2013) osoitettiin, ett\xc3\xa4 alle yhden millisekunnin esitysajoilla kuvioiden tunnistukseen tarvittavien fotonien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ei ole vakio vaan pienenee esitysajan lyhetess\xc3\xa4. Heid\xc3\xa4n mukaansa erot aikaisempiin tuloksiin johtuvat paremmasta valonv\xc3\xa4l\xc3\xa4hdysten esitysteknologiasta. Aikaisemmat kokeet on tehty laitteilla, joissa esitysajan kontrolli perustuu mekaaniseen sulkijaan, mik\xc3\xa4 on saattanut tehd\xc3\xa4 ajoituksista ep\xc3\xa4tarkkoja. Lis\xc3\xa4ksi valonv\xc3\xa4l\xc3\xa4hdyksin\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty valkoista valoa, mink\xc3\xa4 vuoksi sek\xc3\xa4 verkkokalvon tappi- ett\xc3\xa4 sauvasolut ovat aktivoituneet, mik\xc3\xa4 voi olla ongelmallista, koska tappi- ja sauvasolujen ajalliset toimintaperiaatteet ovat erilaisia. Greenen ja Ogdenin kokeet toteutettiin ledimatrisiilla, jossa k\xc3\xa4ytettiin punaisia ledej\xc3\xa4 (630 nm), mik\xc3\xa4 tekee koetuloksista luotettavampia, koska vain tappisolut aktivoituvat.'