b'\n_START_ARTICLE_\nKaikki\n_START_PARAGRAPH_\nKaikki tarkoittaa jotain asiaa tai joukkoa kokonaisuudessaan, laajimmassa merkityksess\xc3\xa4 koko maailmankaikkeutta.\n_START_SECTION_\nKieliopissa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kielioissa sana kaikki on vanhastaan luokiteltu indefiniittipronominiksi. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 luokan nimest\xc3\xa4 on kuitenkin mm. Isossa suomen kieliopissa luovuttu; tilalle on otettu nimitys kvanttoripronomini. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 on perusteltu sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sanan merkitys ei ole mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n indefiniittinen eli ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen vaan p\xc3\xa4invastoin t\xc3\xa4sm\xc3\xa4llisen yleist\xc3\xa4v\xc3\xa4. Kaikki luokitellaan tarkemmin sanoen universaaliseksi kvanttoripronominiksi. Termi on lainattu nykyaikaisesta logiikasta, jossa universaalikvanttori eli kaikki-kvanttori vastaa merkitykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n yleiskielen sanaa kaikki.\n_START_SECTION_\nLuonnontieteess\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmankaikkeus m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallisimmin kaikeksi, mik\xc3\xa4 on fysikaalisesti olemassa: siihen kuuluu aika kokonaisuudessaan, kaikki aineen, energian ja liikkeen muodot sek\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 hallitsevat fysiikan lait ja luonnonvakiot. Joissakin yhteyksiss\xc3\xa4 sanaa maailmankaikkeus kuitenkin k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n hieman poikkeavassa mieless\xc3\xa4, jolloin se voi merkit\xc3\xa4 samaa kuin k\xc3\xa4site kosmos, maailma tai luonto. Joidenkin spekulatiivisten teorioiden mukaan tuntemamme maailmankaikkeus on vain yksi monista toisistaan erillisist\xc3\xa4 "maailmankaikkeuksista", jolloin niiden yhdess\xc3\xa4 muodostamaa kokonaisuutta sanotaan multiversumiksi. Er\xc3\xa4iden t\xc3\xa4llaisten teorioiden mukaan on olemassa \xc3\xa4\xc3\xa4rett\xc3\xb6m\xc3\xa4n monta maailmankaikkeutta, joissa luonnonvakioilla on eri arvot. Monimaailmahypoteesin mukaan uusi maailma syntyy joka kerta kun jokin kvanttimekaaninen suure mitataan niin ett\xc3\xa4 tavanomaisen tulkinnan mukaan "aaltofunktio" romahtaa". T\xc3\xa4llaisia spekulatiivisia teorioita ei toistaiseksi voida kokeellisesti varmistaa, mutta mik\xc3\xa4li niiden olettamat muut maailmat ovat olemassa, nekin kuuluvat "kaikkeen olevaiseen" k\xc3\xa4sitteen laajimmassa mieless\xc3\xa4._NEWLINE_Teoreettisessa fysiikassa kaiken teoria (engl. theory of everything, TOE) on oletettu teoria, joka t\xc3\xa4ysin selitt\xc3\xa4isi ja kytkisi yhteen kaikki tunnetut fysikaaliset ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4. Alun perin termi otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ivallisessa mieless\xc3\xa4, jolloin sill\xc3\xa4 tarkoitettiin erilaisia liiaksi yleistettyj\xc3\xa4 teorioita. Esimerkiksi Stanis\xc5\x82aw Lemin tieteisromaaneissa Ijon Tichyn iso-isois\xc3\xa4 yritti kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 "kaiken teorian". Ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 termi tuli k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kvanttifysiikan popularisoinneissa kuvaamaan teoriaa, joka yhdist\xc3\xa4isi kaikkia luonnon perusvuorovaikutuksia koskevat teoriat._NEWLINE_Teoreettiset fyysikot ovat 1900-luvulta l\xc3\xa4htien laatineet useita ehdotuksia kaiken teorioiksi, mutta yht\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n niist\xc3\xa4 ei ole voitu kokeellisesti vahvistaa. Suurin ongelma on kvanttimekaniikan ja yleisen suhteellisusuteorian yhdist\xc3\xa4misess\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 vastoin kvanttmekaniikka ja s\xc3\xa4ieteoria ovat helpommin yhdistett\xc3\xa4viss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nFilosofiassa\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinkin metafysiikan yhteydess\xc3\xa4 sanalla maailma tarkoitetaan usein kaikkea, mik\xc3\xa4 muodostaa todellisuuden, koko maailmankaikkeutta. Usein sanalla kuitenkin tarkoitetaan vain Maata, joka antroposentrisesti k\xc3\xa4sitet\xc3\xa4\xc3\xa4n alueeksi, jossa kaikki ihmiset asuvat._NEWLINE_Filosofisesti kaiken teoria olisi lopullinen, kaikenkattava luonnon tai todellisuuden selitys. Filosofit ovat omaksuneet termin fyysikoilta, jotka ovat yritt\xc3\xa4neet saada aikeen kaiken teorian, keskustelleet k\xc3\xa4sitteen mielekkyydest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 analysoineet sen ominaisuuksia ja mit\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 seuraisi. Filosofiselta kannalta kaiken teoria olisi teoria, joka voisi vastata sellaisiinkin kysymyksiin kuin "Miksi todellisuus on ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4viss\xc3\xa4", "miksi luonnonlait ovat sellaisia kuin ne ovat" ja "miksi ylip\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 on olemassa mit\xc3\xa4\xc3\xa4n?".'