b'\n_START_ARTICLE_\nRuotsin sosiaalidemokraattinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolue\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1990 Ruotsin sosiaalidemokraattisella ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolueella oli noin miljoona j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtui siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 puolueella ja ammattij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 LO:lla oli vuosina 1987\xe2\x80\x931991 yhteisj\xc3\xa4senyys eli LO:n j\xc3\xa4sen oli automaattisesti my\xc3\xb6s sosiaalidemokraattien j\xc3\xa4sen. Yhteisj\xc3\xa4senyys p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuoden 1992 alussa, mink\xc3\xa4 seurauksena puolueen j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 laski jyrk\xc3\xa4sti.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPuolue perustettiin 23. huhtikuuta 1889, mutta vasta vuonna 1897 hyv\xc3\xa4ksyttiin ensimm\xc3\xa4inen puolueohjelma, joka oli laadittu nimenomaan Ruotsissa; aikaisempi versio oli k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen ohjelmasta. Hjalmar Branting valittiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 sosiaalidemokraattina Ruotsin valtiop\xc3\xa4iville vuonna 1896 Tukholman liberaalien tuella._NEWLINE_Vuonna 1911 sosiaalidemokraattien ohjelmaan lis\xc3\xa4ttiin vaatimus valtiomuodon muuttamisesta monarkiasta tasavallaksi.T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kohta sis\xc3\xa4ltyy periaateohjelmaan my\xc3\xb6s nykyisin._NEWLINE_Puolueen oppositio erosi vuonna 1917 omaksi ryhm\xc3\xa4kseen ja perusti Ruotsin sosiaalidemokraattisen vasemmistopuolueen. Syyn\xc3\xa4 eroon oli se, ett\xc3\xa4 puolueen vasemmisto-oppositio halusi seurata Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tapahtuneen bol\xc5\xa1evikkien tekem\xc3\xa4n niin sanotun lokakuun vallankumouksen esimerkki\xc3\xa4. Sosiaalidemokraattien enemmist\xc3\xb6n mielest\xc3\xa4 sellainen olisi johtanut katastrofaalisiin seurauksiin. Vuonna 1921 Sosiaalidemokraattinen Vasemmistopuolue muutti nimens\xc3\xa4 Ruotsin kommunistiseksi puolueeksi._NEWLINE_Vuonna 1920 sosiaalidemokraatit muodostivat ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa hallituksen yksin. Branting nimitettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi._NEWLINE_Tosin ollessaan hallituksessa puolue ei ole halunnut jakaa ministerien teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 muiden puolueiden edustajille, vaan se on ollut yksin hallituksessa riippumatta siit\xc3\xa4, onko heill\xc3\xa4 enemmist\xc3\xb6 valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 vai ei. Toisin kuin esimerkiksi Saksassa, Ruotsissa sosiaalidemokraatit eiv\xc3\xa4t ole koskaan muodostaneet suurta koalitiota vastaavaa sinipunahallitusta kaksin kokoomuksen kanssa ja vain harvoin apupuolueen kanssa, joka on ollut viimeksi keskusta 1950-luvulla. Sosiaalidemokraatit olivat yksin hallituspuolueena pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n lyhytt\xc3\xa4 kokoomuksen, liberaalien, keskustan ja kristillisdemokraattien 1990-luvulla muodostaman oikeistohallituksen murtamaa katkoa lukuun ottamatta. Sosiaalidemokraateilla on viel\xc3\xa4kin ylivoimainen asema Ruotsin kunnallis- ja valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4politiikassa. Vuodesta 1998 alkaen puolue alkoi tehd\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Vasemmistopuolueen ja Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6puolue Vihreiden kanssa, etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 liittoutunutta oikeistoa vastaan. Yhteisty\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuoden 2010 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4vaalien j\xc3\xa4lkeen, jossa keskusta-oikeisto voitti._NEWLINE_Vuoden 1921 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4vaaleista alkaen (ensimm\xc3\xa4iset valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4vaalit, joissa oli yleinen \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus) sosiaalidemokraatit ovat olleet Ruotsin suurin puolue. Puolue on ollut viime vuosikymmenien aikana oppositiossa alle kymmenen vuotta, viimeksi vuosina 1991\xe2\x80\x931994 sek\xc3\xa4 syyskuusta 2006 l\xc3\xa4htien. Vuonna 2010 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4vaalit johtivat j\xc3\xa4lleen oikeiston voittoon, joka joutui muodostamaan kuitenkin v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6hallituksen. Sosiaalidemokraatit ovat valtiop\xc3\xa4ivien suurin puolue, joten my\xc3\xb6s hankala vastavoima hallitukselle. Sosiaalidemokraatit on saanut valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4vaaleissa kaksi kertaa enemmist\xc3\xb6n \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4 (1968 50,1\xc2\xa0% ja 1940 53,8\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nVaalimenestys\n_START_PARAGRAPH_\nSeuraava kuvaaja esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Ruotsin sosiaalidemokraattisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolueen \xc3\xa4\xc3\xa4niosuutta valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4vaaleissa vuodesta 1911 l\xc3\xa4htien.\n_START_SECTION_\nKunnallisvaalit 2010\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2010 kunnallisvaaleissa Ruotsin sosiaalidemokraattinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolue sai suhteellisesti eniten \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 Smedjebackenin kunnassa, jossa puolueen \xc3\xa4\xc3\xa4niosuus oli 59,4\xc2\xa0%. Yli 50\xc2\xa0% ylittyi 24 kunnassa, jotka Smedjebackenin lis\xc3\xa4ksi olivat Arjeplogin kunta, Boxholmin kunta, Br\xc3\xa4cken kunta, Forshagan kunta, Grumsin kunta, J\xc3\xa4llivaaran kunta, Hagforsin kunta, Hallstahammarin kunta, Haaparannan kunta, Luulajan kunta, Munkforsin kunta, Norsj\xc3\xb6n kunta, Olofstr\xc3\xb6min kunta, Pajalan kunta, Piitimen kunta, Ragundan kunta, Skellefte\xc3\xa5n kunta, Storforsin kunta, Trollh\xc3\xa4ttanin kunta, Vilhelminan kunta, \xc3\x85ngen kunta, \xc3\x96rnsk\xc3\xb6ldsvikin kunta ja Ylikainuun kunta. Pienint\xc3\xa4 kannatus oli Danderydin kunnassa, jossa puolue sai 6,7\xc2\xa0% \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4. Kannatus j\xc3\xa4i alle 15\xc2\xa0%:iin viidess\xc3\xa4 kunnassa, jotka Danderydin ohella olivat Eker\xc3\xb6n kunta, Liding\xc3\xb6n kunta, T\xc3\xa4byn kunta ja Vellingen kunta.'