b'\n_START_ARTICLE_\nKorisliiga\n_START_SECTION_\nSarjan alkutaipaleet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Koripalloliitto kokosi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1939 kahdentoista joukkueen sis\xc3\xa4sarjan kilpailemaan ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa koripallon miesten Suomen-mestaruudesta. Ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kaudella mukana oli kahdeksan joukkuetta p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulta, kaksi joukkuetta Kotkan seudulta sek\xc3\xa4 kaksi joukkuetta Viipurista. SM-historian ensimm\xc3\xa4iset pisteet teki Eiran Kisa-Veikkojen Kaarlo Eini\xc3\xb6. Sarjaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kaudella oli kahden h\xc3\xa4vi\xc3\xb6n cup, josta loppusarjaan p\xc3\xa4\xc3\xa4si mukaan nelj\xc3\xa4 parasta joukkuetta. Kauden ottelut pelattiin maalis-huhtikuun aikana. Loppuotteluun selviytyiv\xc3\xa4t Eiran Kisa-Veikot sek\xc3\xa4 Ylioppilaskoripalloilijoiden ykk\xc3\xb6sjoukkue. Kisa-Veikot kuitenkin luovuttivat ottelun, koska jalkapallosarjat olivat jo ehtineet jo alkaa ja samat miehet edustivat seuraa my\xc3\xb6s jalkapallossa. Historian ensimm\xc3\xa4isen Suomen-mestaruuden voitti siis Ylioppilaskoripalloilijat._NEWLINE_Toista kertaa Suomen-mestaruudesta pelattiin syksyll\xc3\xa4 1940. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen varsinainen koripallon mestaruussarja, sill\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa sarjan kaikki kahdeksan joukkuetta kohtasivat toisensa kertaalleen. Mestaruussarjan otteluita otettiin my\xc3\xb6s juuri perustetun vedonly\xc3\xb6ntitoimisto Oy Tippaustoimisto Ab:n (my\xc3\xb6h. Veikkaus Oy) vetokohteiksi. Koripallon suosio Suomessa kasvoikin vedonly\xc3\xb6nnin ansiosta huomattavasti. Sarjan voittajaksi ylsi vuonna 1940 Eiran Kisa-Veikot, joka sai samalla ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa Oy Perkko Ab:n lahjoittaman karhunkuvioin koristellun kiertopalkinnon. Kiertopalkinnon perusteella mestaruussarjaa alettiin kutsua my\xc3\xb6s Karhunpokaalisarjaksi. Vuosien 1940 ja 1941 mestaruussarjoissa kaikki kahdeksan joukkuetta olivat helsinkil\xc3\xa4isi\xc3\xa4, lis\xc3\xa4ksi mukana oli my\xc3\xb6s armeijan joukko-osastoja. Vuoden 1941 mestaruussarjan voittikin Kadettikoulun joukkue. Vuoden 1941 alussa Koripalloliitto asetti mestaruussarjaan koripallon nykytilanteeseen n\xc3\xa4hden erikoisen rajoituksen, sill\xc3\xa4 rajoituksen mukaan sarjaa eiv\xc3\xa4t saaneet pelata pelaajat, joiden pituus ylitti 190 senttimetri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJatkosodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan takia koripallon SM-sarja j\xc3\xa4i pelaamatta vuosina 1942 ja 1943. Urheiluj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t pyrkiv\xc3\xa4t pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin toimintaa yll\xc3\xa4 vaikeinakin aikoina henkisen terveyden yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4miseksi. Suomen Koripalloliitto oli sotavuosien yksi aktiivisimmista urheiluj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja SM-sarjan sijaan sotavuosina koripalloa pelattiinkin niin sanotussa sotasarjassa, jonka otteluita l\xc3\xb6ytyi my\xc3\xb6s veikkauslistalta._NEWLINE_Sotavuosien j\xc3\xa4lkeen SM-sarja p\xc3\xa4\xc3\xa4si kolmen vuoden tauon j\xc3\xa4lkeen k\xc3\xa4yntiin syksyll\xc3\xa4 1944, jolloin seitsem\xc3\xa4n joukkueen yksinkertaisen sarjan voitti helsinkil\xc3\xa4inen Kiri-Veikot. Samana vuonna pelattiin ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa my\xc3\xb6s naisten Suomen-mestaruudesta, jonka vei nimiins\xc3\xa4 Helsingin Tarmo. Koripalloliitto oli tehnyt yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 jo monen vuoden ajan Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Urheiluliiton kanssa ja liitot j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4tkin vuosina 1945 ja 1946 yhteisen Suomen-mestaruussarjan. Vuonna 1945 SM-sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta, joista voiton vei Kiri-Veikot. Seuraavana vuonna sarjassa pelasi kymmenen joukkuetta, joista Suomen-mestaruuden voitti Helsingin NMKY._NEWLINE_Suomen Koripalloliitto liittyi vuonna 1946 Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdosta TUL katkaisi kahdeksan vuotta kest\xc3\xa4neen yhteisty\xc3\xb6sopimuksensa Koripalloliiton kanssa. Koripalloliitto kirjoitti kuitenkin huhtikuussa 1947 uuden liittokohtaisen yhteisty\xc3\xb6sopimuksen TUL:n kanssa ja  liitot sopivat, ett\xc3\xa4 vuoden 1947 Suomen-mestari ratkaistaan kummankin liiton sis\xc3\xa4isten mestareiden keskin\xc3\xa4isess\xc3\xa4 ottelussa. Suomen-mestaruuden voitti SKL:n sarjassa pelannut Helsingin NMKY voittamalla finaalissa TUL:n mestarin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Maila-Pojat.\n_START_SECTION_\nTelevisiointi\n_START_PARAGRAPH_\nKes\xc3\xa4kuussa 2015 Suomen Koripalloliitto ja Elisa tiedottivat 3+1-vuotisesta yhteisty\xc3\xb6sopimuksesta, jonka mukaisesti Elisa Viihde -palvelu l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 Korisliigan kaikki runkosarja- ja pudotuspeliottelut maailmanlaajuisesti. Otteluiden katselu my\xc3\xb6s mobiililaitteilla on mahdollista. L\xc3\xa4hetystekniikassa hy\xc3\xb6dynnet\xc3\xa4\xc3\xa4n areenoiden edelliskaudella asennettuja automaattikameroita._NEWLINE_Lokakuussa 2014 Korisliiga ja seurat aloittivat kolmivuotisena projektina kaikkien Korisliigaotteluiden suoratoiston KorisliigaTV:n v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4. Ottelut olivat katsottavissa ymp\xc3\xa4ri maailman. Kameratuotanto tapahtui vastaavaa palvelua muun muassa Euroliigaan tuottavan belgialaisyrityksen avulla, ja jakelualustan tuotti suomalaisyritys. Palvelu tuotettiin liikkeen tunnistavien automaattikameroiden avulla. Lis\xc3\xa4ksi KorisliigaTV tuotti koosteet otteluista, valmentajahaastattelut sek\xc3\xa4 reaaliaikaisia huippuhetki\xc3\xa4 otteluista. Kaikkia otteluita ei selostettu. KorisliigaTV oli maksullinen, ja katseluoikeuksia pystyi ostamaan runkosarjassa joko yksitt\xc3\xa4isiin otteluihin, tietyn joukkueen kaikkiin otteluihin tai kaikkien joukkueiden kaikkiin otteluihin. Pudotuspeleist\xc3\xa4 KorisliigaTV n\xc3\xa4ytti, osin muuta kautta televisioitavien ottelujen vuoksi, 12\xe2\x80\x9331 ottelua. KorisliigaTV:n lis\xc3\xa4ksi Yleisradio esitti Korisliiga-otteluita Urheiluviikonloppu-l\xc3\xa4hetyksiss\xc3\xa4\xc3\xa4n. Urheilusanomat esitti otteluita tilaajilleen viikoittain, ja VeikkausTV l\xc3\xa4hetti muutamia otteluita.\n_START_SECTION_\nKaikkien aikojen pelaajatilastot\n_START_PARAGRAPH_\nKatso: Luettelot Korisliigasta'