b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4rn\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rn\xc3\xa4 (vuodesta 1948 ven. \xd0\x91\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb3\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5, Brigadnoje) on kyl\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmen kaupungin pohjoispuolella K\xc3\xa4kisalmen piiriss\xc3\xa4 Leningradin alueella Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. P\xc3\xa4rn\xc3\xa4 sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa._NEWLINE_Suomelle kuuluessaan P\xc3\xa4rn\xc3\xa4 oli osa K\xc3\xa4kisalmen maalaiskuntaa. P\xc3\xa4rn\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitti muusta maalaiskunnasta erillisen alueen K\xc3\xa4kisalmen kaupungin ja Kaukolan kunnan v\xc3\xa4liselt\xc3\xa4 alueelta Laatokan rannalta. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Kaukolan puolella naapurikyl\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli Variksela, etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4 rajoittui K\xc3\xa4kisalmen kaupunkiin ja pohjoisessa sek\xc3\xa4 id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4 rajoittui Laatokkaan.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKyl\xc3\xa4\xc3\xa4n kuului mannerosan lis\xc3\xa4ksi rannikon edustalla oleva Ruotsaari. Kyl\xc3\xa4n Kaukolan vastaisen rajan muodosti P\xc3\xa4rn\xc3\xa4njoki, joka on Vuoksen pohjoisen laskuhaaran toinen suuhaara. Kyl\xc3\xa4n keskell\xc3\xa4 on P\xc3\xa4rn\xc3\xa4nlampi, joka on oikeastaan Laatokan lahti. Laatokan rannikon muita lahtia ovat Mutalahti ja Haukruokolahti. P\xc3\xa4rn\xc3\xa4njoen ja Haukruokolahden v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4 Norsniemi ja Haukruokolahden ja Mutalahden v\xc3\xa4liin Halkoniemi. Mutalahden pohjoispuolella on H\xc3\xa4r\xc3\xa4notsanniemi ja sen it\xc3\xa4puolella Vahtiniemi.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6 ja elinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1920 P\xc3\xa4rn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 218 asukasta. Vuonna 1939 asukkaita oli puolestaan 363. Asutus oli keskittynyt kyl\xc3\xa4n keskustaan, joka sijaitsi P\xc3\xa4rn\xc3\xa4nlammen Mutalahdenper\xc3\xa4n etel\xc3\xa4- ja lounaispuolella olevan peltoaukean laidassa. Muita asutuskeskittymi\xc3\xa4 olivat P\xc3\xa4rn\xc3\xa4nsillan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 Kaukolan vastaisella rajalla sek\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n keskustasta Vahtiniemen rannikkotykist\xc3\xb6linnakkeelle johtavan tien varret P\xc3\xa4rn\xc3\xa4nlammen l\xc3\xa4nsipuolella. Joitakin kalastajia asui aivan P\xc3\xa4rn\xc3\xa4joen suussa. Laatokan Ruotsaari oli asumaton. Nykyisin kyl\xc3\xa4n asutus on keskittynyt samoille alueille sek\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi Lahdenper\xc3\xa4n alueelle l\xc3\xa4helle Laatokan rantaa._NEWLINE_Ennen talvisotaa P\xc3\xa4rn\xc3\xa4l\xc3\xa4iset saivat elantonsa maataloudesta ja kalastuksesta. My\xc3\xb6s K\xc3\xa4kisalmen kaupungissa k\xc3\xa4ytiin paljon t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 sen l\xc3\xa4heisen sijainnin vuoksi. Kyl\xc3\xa4n keskustan halki kulki Kantatie 61 Hiitolasta K\xc3\xa4kisalmeen. K\xc3\xa4kisalmen lentokentt\xc3\xa4 sijaitsi aivan kyl\xc3\xa4n keskustan etel\xc3\xa4puolella kaupungin puolella. Kyl\xc3\xa4n pohjoisosassa Laatokan rannalla sijaitsi Vahtiniemen rannikkotykist\xc3\xb6linnake. Kyl\xc3\xa4n keskustassa sijaitsi kansakoulu ja K\xc3\xa4kisalmen kaupungin kunnalliskoti.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan alussa kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 evakuoitiin alaik\xc3\xa4iset lapset \xc3\xa4iteineen. Muu v\xc3\xa4est\xc3\xb6 evakuoitiin rauhan tultua, kun selvisi ett\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmen maalaiskunta kuului luovutettaviin alueisiin. Jatkosodan aikana asukkaita palasi koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edess\xc3\xa4 vuonna 1944.'