b'\n_START_ARTICLE_\nGliese 581 g\n_START_PARAGRAPH_\nGliese 581 g on v\xc3\xa4itetty eksoplaneetta, joka kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 punaista k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t\xc3\xa4hte\xc3\xa4 Gliese 581 t\xc3\xa4hte\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 elinkelpoisella vy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4._NEWLINE_Planeetta ei n\xc3\xa4y suoraan kaukoputkessa vaan se havaittiin spektroskoopilla s\xc3\xa4teisnopeusmenetelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja l\xc3\xb6yt\xc3\xb6 julkaistiin syyskuussa 2010. My\xc3\xb6hemmin 13. lokakuuta 2010 annettiin julkisuuteen tieto, jonka mukaan kilpaileva tutkimusryhm\xc3\xa4 ei ole havainnut Gliese 581 g:t\xc3\xa4 Euroopan etel\xc3\xa4isen observatorion havaintov\xc3\xa4lineisiin kuuluvalla HARPS-instrumentill\xc3\xa4 ja siten ensimm\xc3\xa4inen ilmoitettu havainto t\xc3\xa4st\xc3\xa4 planeetasta on luultavasti v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Planeetan olemassaolemattomuutta tukevat my\xc3\xb6s alkuper\xc3\xa4isen l\xc3\xb6yd\xc3\xb6n tehneen tutkimusryhm\xc3\xa4n aineiston uudelleenanalysointi.\n_START_SECTION_\nPlaneetan v\xc3\xa4itetyt ominaisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4itetty planeetta on Steven Vogtin mittausten ja niist\xc3\xa4 tehtyjen johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sten mukaan ainakin 3\xe2\x80\x934 kertaa Maata raskaampi, silloin se voi olla niin kutsuttu supermaa. Koska planeetta ei n\xc3\xa4y suoraan, monia sen fysikaalisia ominaisuuksia ei tunneta._NEWLINE_Gliese 581 g on Maata kylmempi, sen keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on arviolta \xe2\x88\x9212\xc2\xa0\xe2\x80\x93\xc2\xa0\xe2\x88\x9231\xc2\xa0\xc2\xb0C v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Koska planeetta on niin painava, sill\xc3\xa4 voisi olla Maan kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4 tihe\xc3\xa4mpi kaasukeh\xc3\xa4 joka l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4isi planeettaa ja tasaisi sen pinnan l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaeroja. Planeetan kiertoaika on keskust\xc3\xa4htens\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4ri 36,6 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Jos planeetta on olemassa, keskust\xc3\xa4hden vetovoima on lukinnut planeetan kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n aina saman puolensa keskust\xc3\xa4hteen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in planeetan toinen puolisko kylpee keskust\xc3\xa4hden valossa, toinen on jatkuvasti pime\xc3\xa4ss\xc3\xa4.'