b'\n_START_ARTICLE_\nUrjala\n_START_SECTION_\nMaisema ja pinnanmuodot\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalan maisemakuva on yleisesti tasainen, ja maaston keskikorkeus merenpinnasta on 100\xe2\x80\x93110 metri\xc3\xa4. Monet yksitt\xc3\xa4iset m\xc3\xa4et nousevat kuitenkin 30\xe2\x80\x9340 metri\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tason yl\xc3\xa4puolelle. Maisemalle ovat tunnusomaisia laajat, monin paikoin naapurikuntien alueille ulottuvat peltoaukeat, ja kunnan kokonaispinta-alasta runsas viidennes on peltoa. Urjalan halki luoteesta kaakkoon kulkee harjujakso, joka tulee Sastamalan puolelta Sammaljoen, Halkivahan ja Honkolan kylien kautta Urjalan kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ja jatkuu Huhdin ja V\xc3\xa4lkkil\xc3\xa4n kylien kautta entisen Kalvolan kunnan puolelle. Paikoin harju on tosin ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4 ja vaikeasti n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Harjujakson reunamilla on laajoja soita, joita on kunnan pinta-alasta peltojen ohella kaikkiaan toinen viidennes.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4osan Urjalan alueen vesist\xc3\xa4 ker\xc3\xa4\xc3\xa4 Kalvolasta alkunsa saava, Urjalasta Kylm\xc3\xa4kosken kautta Akaalle virtaava, Akaan Viialassa Vanajaveteen laskeva Tarpianjoki. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vesireitin j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 Urjalassa ovat  Kortej\xc3\xa4rvi Kirkonkyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsipuolella, siihen etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Urjalankyl\xc3\xa4n luona laskeva Rutaj\xc3\xa4rvi ja t\xc3\xa4h\xc3\xa4n etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 laskeva Nuutaj\xc3\xa4rvi._NEWLINE_Muita Tarpianjoen vesireitin j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 Urjalassa ovat Nuutaj\xc3\xa4rveen etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 laskevat S\xc3\xa4rkij\xc3\xa4rvi ja Matkunj\xc3\xa4rvi Forssan rajalla ja Kivij\xc3\xa4rvi Nuutaj\xc3\xa4rven Raikonkulmalla. L\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 Nuutaj\xc3\xa4rveen laskevat Valaj\xc3\xa4rvi sek\xc3\xa4 Iso ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Mustaj\xc3\xa4rvi. Rutaj\xc3\xa4rveen laskee id\xc3\xa4st\xc3\xa4 Forssan rajalta Kokonj\xc3\xa4rvi, johon laskevat Lahmaj\xc3\xa4rvi Urjalan Hakolahden kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Hirsj\xc3\xa4rvi Tammelan rajalla. Tarpianjoen yl\xc3\xa4juoksun latvaj\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 samalla alueella ovat Uurtaanj\xc3\xa4rvi, Kallij\xc3\xa4rvi ja Kokkij\xc3\xa4rvi Kalvolan rajalla. Halkivahan kulmakunnalta Tarpianjokeen laskevat Ameenj\xc3\xa4rvi ja Pynn\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi Vesilahden rajalla._NEWLINE_Tarpianjoen vesireitin ohella Urjalan alueelle ulottuvat Punkalaitumenjoen latvahaarat Halkivahassa, Puolimatkassa, Tursassa ja Tourunkulmalla. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 er\xc3\xa4s Punkalaitumenjoen latvaj\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 on Vehkaj\xc3\xa4rvi Punkalaitumen rajalla. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Urjalan ja Humppilan rajajokena virtaa kappaleen matkaa Loimijokeen laskeva Koenjoki.\n_START_SECTION_\nSuot\n_START_PARAGRAPH_\nKaakkosuo l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Kivij\xc3\xa4rve\xc3\xa4 kunnan etel\xc3\xa4osassa on osa Natura 2000 -suojeluohjelmaa ja on vuodesta 1965 Lounais-H\xc3\xa4meen Luonnonsuojeluyhdistyksen omistuksessa yksityisen\xc3\xa4 luonnonsuojelualueena._NEWLINE_Laajaa Hanhisuon suoaluetta kunnan etel\xc3\xa4osassa hy\xc3\xb6dynnet\xc3\xa4\xc3\xa4n turvetuotannossa.\n_START_SECTION_\nKulkuyhteydet\n_START_PARAGRAPH_\nUrjala sijaitsee valtatie 9:n varrella Tampereelta Turkuun p\xc3\xa4in ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4, ja sinne on linja-autoyhteyksi\xc3\xa4 useasta kaupungista. Matkaa Tampereelle on 60 kilometri\xc3\xa4 ja Turkuun 105 kilometri\xc3\xa4. L\xc3\xa4hiseudun kaupunkeja ovat Akaa (30 km), Forssa (35 km), Loimaa (40 km), Huittinen (50 km) ja Sastamala (60 km)._NEWLINE_Urjalan, Punkalaitumen ja Huittisten l\xc3\xa4pi kulkee historiallisesti arvokas matkailutie Taikay\xc3\xb6ntie (seututiet 230 ja 232). Sen varrelta l\xc3\xb6ytyy hienoja luonto- ja jokimaisemia, sek\xc3\xa4 kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Kunnan l\xc3\xa4pi kulkevan Turku\xe2\x80\x93Toijala-radan junat eiv\xc3\xa4t vuodesta 1997 l\xc3\xa4htien ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 pys\xc3\xa4htyneet Urjalassa. Radan varrella sijaitsee Urjalan rautatieasema. Aiemmin Urjalassa oli samalla radalla etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Hanhisuon rautatieasema, mutta se purettiin vuonna 1987.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Urjalassa oli 4 829 asukasta, joista 2 337 asui taajamissa, 2 439 haja-asutusalueilla ja 53 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Urjalan taajama-aste on 47,7\xc2\xa0%. Urjalan taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Urjalan kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa oli vuoden 2017 lopussa 2 337 asukasta.\n_START_SECTION_\nHistorialliset kyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nAnnula, Hakkila, Hakolahti, Halkivaha, Honkola, Huhti, Ikaala, J\xc3\xa4rvist\xc3\xb6, Kamppari, Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4, Kehro, Kinola, Kokko, Laukeela, Menonen, Nuutaj\xc3\xa4rvi, Pappila, Perho, Puolimatka, Rusila, Salmi, Urjalankyl\xc3\xa4, Vahonen, Valaj\xc3\xa4rvi, Velkala, V\xc3\xa4lkkil\xc3\xa4, V\xc3\xa4kk\xc3\xa4r\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nKulmakuntia\n_START_PARAGRAPH_\nHanhisuo, Harittu, Kiimankulma, Pertunkulma, Rekisuo, Tourunkulma, Tursa, Uusi-Salmi\n_START_SECTION_\nAlueen esihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHuhdin kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Urjalan rautatieasemaa on l\xc3\xb6ydetty kivikautinen, varhaisen kampakeramiikan aikainen asuinpaikka, josta on paljastunut muiden muassa asuinkodan lieden pohja, saviastioiden palasia, kvartsinkappaleita ja luuesineit\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Valaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty asuinpaikka, joka lienee ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 noin vuonna 2000 eaa. Varhain alkanut asutus keskeytyi jostakin syyst\xc3\xa4 vuosisadoiksi ja Urjala j\xc3\xa4i Suur-S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n takamaaksi. Rautakaudella toistaiseksi tutkimaton linnavuori, Nuutaj\xc3\xa4rven linnavuori, on ollut my\xc3\xb6s k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ennen kristinuskon saapumista alueelle. Kun paavi julisti vuonna 1340 s\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4kel\xc3\xa4iset pannaan niskoittelun vuoksi, heid\xc3\xa4n joukossaan mainittiin Asikka Hakkisenpoika, joka lienee ollut kotoisin Urjalan Hakkilasta.\n_START_SECTION_\nKirkollinen historia kunnallisuudistukseen asti\n_START_PARAGRAPH_\nUrjala-nimi esiintyi asiakirjoissa ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1390 muodossa \xe2\x80\x9dUrdhiala\xe2\x80\x9d. Urjala erotettiin S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4est\xc3\xa4 vuonna 1483. Sill\xc3\xa4 oli jo t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in oma Urjalankyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijainnut kirkkonsa, jonka paikalla on nykyp\xc3\xa4iviin saakka s\xc3\xa4ilynyt kivisakasti. Urjalan nykyinen kirkko rakennettiin Laukeelan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n Tukholman intendenttikonttorissa vahvistettujen piirustusten mukaan vuonna 1806. Kaukana kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 sijaitsevaan Halkivahan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n valmistui oma kirkko vuonna 1926._NEWLINE_Historiallisesti Urjala on ollut Akaan kappeliseurakunta. Sen nimi on aiemmin mahdollisesti ollut Airanne, mutta Urjala on korvannut t\xc3\xa4m\xc3\xa4n nimen jo 1500-luvulla. Urjala mainittiin itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 seurakuntana vuonna 1590.\n_START_SECTION_\nKuntaliitokset\n_START_PARAGRAPH_\nKoij\xc3\xa4rven kunta perustettiin vuonna 1923 er\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Tammelan ja Urjalan kylist\xc3\xa4. Aiemmin Vesilahteen kuulunut Halkivahan kyl\xc3\xa4 liitettiin Urjalaan vuoden 1953 alussa. Koij\xc3\xa4rvi liitettiin vuonna 1969 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Forssaan ja osittain Urjalaan.\n_START_SECTION_\nReservil\xc3\xa4isyys\n_START_PARAGRAPH_\nHuhdin kyl\xc3\xa4 oli Suomen sotav\xc3\xa4en 7. H\xc3\xa4meen tarkk\'ampujapataljoonan 26. reservikomppanian sijoituspaikkana vuosina 1884\xe2\x80\x931899. Kasarmialueen rakennuksista on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 ollut upseerirakennus joka kuitenkin vuonna 2015 purettiin. Nyt on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisell\xc3\xa4 Huhdinkalliolla vuonna 1902 pystytetty muistokivi. L\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana suorittamista linnoitust\xc3\xb6ist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalan vaakunan suunnitteli Toivo Vuorela ja se vahvistettiin vuonna 1955._NEWLINE_Urjalaan asutettiin jatkosodan j\xc3\xa4lkeen Muolaan siirtov\xc3\xa4ke\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nElinkeinorakenne\n_START_PARAGRAPH_\nUrjala on vanhastaan ollut melko vauras maa- ja mets\xc3\xa4talouspit\xc3\xa4j\xc3\xa4, mutta paikkakunnan teollisuus on osittain hyvin vanhaa. Nuutaj\xc3\xa4rven lasitehdas aloitti toimintansa jo vuonna 1793 ja kasvoi muutamassa vuosikymmeness\xc3\xa4 alansa suurimmaksi Suomessa. K\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isammatteja ovat edustaneet muun muassa korien, mattojen ja keinutuolien valmistus. Vuoden 1970 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan 45 prosenttia urjalalaisista sai toimeentulonsa maa- ja mets\xc3\xa4taloudesta, 30 prosenttia teollisuudesta ja rakennustoiminnasta sek\xc3\xa4 25 prosenttia palveluammateista.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalassa toimii 3 koulua, Aseman alakoulu, Urjalan Yhten\xc3\xa4iskoulu ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linnan Lukio. Kaikissa kouluissa on yhteens\xc3\xa4 yli 400 oppilasta.\n_START_SECTION_\nTerveydenhuolto\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalassa toimii terveysasema, mutta ei sairaalaa. Urjalalaisten sairaalapalvelut saadaan esimerkiksi Forssasta, Valkeakoskelta ja Akaasta.\n_START_SECTION_\nVapaa-aika\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalassa toimii kirjasto, nuorisotila Majakka, urheilukentti\xc3\xa4, j\xc3\xa4\xc3\xa4halli ja uimarantoja. Keskustan alueella on my\xc3\xb6s kahviloita ja ravintoloita. Perjantain torip\xc3\xa4iv\xc3\xa4 kokoaa ihmisi\xc3\xa4 l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 ja kauempaakin tapaamaan toisiaan ja nauttimaan torin tunnelmasta. Torilla k\xc3\xb6ydess\xc3\xa4si voit poiketa samalla kirpputori Wanhassa Marissa, josta l\xc3\xb6ytyy monenlaisia sisustus- ja kodintavara-aarteita jokaiseen makuun.\n_START_SECTION_\nTapahtumia ja viittauksia\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalassa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n joka kes\xc3\xa4 hein\xc3\xa4-elokuun vaihteessa valtakunnallinen kirjallisuustapahtuma Pentinkulman p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t. Tapahtuma j\xc3\xa4rjestettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1978. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4t liittyv\xc3\xa4t Urjalasta kotoisin olleen kirjailija V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linnan teosten henkiseen perint\xc3\xb6\xc3\xb6n. Pentinkulma on V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linnan romaanin T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla kuvitteellinen tapahtumapaikka, jossa on piirteit\xc3\xa4 Linnan urjalalaisesta kotikyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 Honkolasta ja sen keskuksena olleesta Honkolan kartanosta. N\xc3\xa4iden ohella voit tutustua Koskelan torppaan ja muihin V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linnan reitin kohteisiin itsen\xc3\xa4isesti opaskirjan tai oppaan kanssa opaskierroksilla kes\xc3\xa4aikaan. _NEWLINE_Urjalan asemalla toimivassa kulttuurikeskuksessa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n kulttuuritapahtumia kev\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 syksyyn ty\xc3\xb6pajojen ja n\xc3\xa4yttelyiden merkeiss\xc3\xa4._NEWLINE_Viihdekulttuurin piiriss\xc3\xa4 60-luvulla Martti "Huuhaa" Innanen teki Urjalaa tunnetuksi kappaleellaan \xe2\x80\x9dUrjalan taikay\xc3\xb6\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nKulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalassa on kaksi Museoviraston m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4\xc3\xa4 valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 rakennettua kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4: Nuutaj\xc3\xa4rven lasitehdasalue Nuutaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja 1800- ja 1900-luvun kirkonkyl\xc3\xa4milj\xc3\xb6\xc3\xb6t\xc3\xa4 hyvin edustava Urjalan kirkonm\xc3\xa4ki Urjalan kirkon ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4._NEWLINE_Urjalan suurin maatila on Furuhjelm-suvun omistama Honkolan kartano.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla tirripaisti ja klimppisoppa, jossa on lampaanlihaa ja paljon kasviksia.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nUrjalassa toimii vuonna 1979 perustettu j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoseura Urjalan Sisukiekko (USiKi). USiKi:n juniorijoukkueet toimivat nimell\xc3\xa4 EPiK (Etel\xc3\xa4-Pirkanmaan Kiekko), mutta kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2013 juniorijoukkueet tulivat takaisin USiKi:n alaisuuteen ja EPiK:in toiminta loppui. Urjalassa on my\xc3\xb6s jalkapalloseura Urjalan PalloSeura (UrPS), joka pelaa Vitosessa, lohkossa 1. Kunnassa toimii my\xc3\xb6s vuonna 1909 perustettu yleisurheiluseura Urjalan Urheilijat (UrJu).'