b'\n_START_ARTICLE_\nKirput\n_START_SECTION_\nAnatomia\n_START_PARAGRAPH_\nKirput ovat sivusuunnassa litteit\xc3\xa4, tummanruskeita ja siivett\xc3\xb6mi\xc3\xa4 ulkoloisia, jotka imev\xc3\xa4t ravinnokseen is\xc3\xa4nt\xc3\xa4el\xc3\xa4imen verta. Kirpuilla on muiden hy\xc3\xb6nteisten tapaan kolme jalkaparia, joista takimmaisin pari on hyvin kehittynyt ja mahdollistaa kirpun hypp\xc3\xa4\xc3\xa4misen is\xc3\xa4nt\xc3\xa4el\xc3\xa4imen karvoihin. Eri kirppulajit eroavat niiden kitiinipiikkirivien eli stenidioiden ja p\xc3\xa4\xc3\xa4n muodon perusteella. Kitiinipiikkirivej\xc3\xa4 voi olla kaksi; genaalikampa sijaitsee p\xc3\xa4\xc3\xa4n alareunassa ja pronotaalikampa p\xc3\xa4\xc3\xa4n ja keskiruumiin rajalla. Joiltakin lajeilta, esimerkiksi supikoiran kirpulta, molemmat kammat voivat puuttua kokonaan ja joillakin on vain toinen kammoista. My\xc3\xb6s kampojen pituutta ja niiden piikkien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n apuna lajintunnistuksessa. Naaraskirppu on suurempi kooltaan kuin uroskirppu ja kirput ovat normaalisti 1\xe2\x80\x936 millimetri\xc3\xa4 pituudeltaan.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4nkierto\n_START_PARAGRAPH_\nKirppujen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nkierto on t\xc3\xa4ydellinen eli munasta kehittyy ensin toukkamuoto, joka luo nahkansa kahteen kertaan ennen koteloitumistaan. Kotelosta vapautuu sopivissa olosuhteissa aikuinen kirppu. Koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheen pituus on noin kolme viikkoa, mutta jos olosuhteet eiv\xc3\xa4t ole otollisia, el\xc3\xa4m\xc3\xa4nkierto voi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 jopa useita vuosia.'