b'\n_START_ARTICLE_\nMohammad Abdille Hassan\n_START_PARAGRAPH_\nSayyid Mohammad Abdille Hassan (somaliksi Sayid Maxamed Cabdille Xasan, arab. \xd9\x85\xd8\xad\xd9\x85\xd8\xaf \xd8\xa8\xd9\x86 \xd8\xb9\xd8\xa8\xd8\xaf \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x84\xd9\x87 \xd8\xad\xd8\xb3\xd8\xa7\xd9\x86\xe2\x80\x8e, Mu\xe1\xb8\xa5ammad ibn \xe2\x80\x98Abdu-ll\xc4\x81h \xe1\xb8\xa4ass\xc4\x81n, 1856 Somalia \xe2\x80\x93 21. joulukuuta 1920 Imi, Etiopia) oli somalialainen kansanjohtaja, joka perusti itsen\xc3\xa4isen Dervi\xc5\xa1\xc5\xa1i-valtion vastustaakseen sek\xc3\xa4 naapurivaltion Etiopian laajentumispyrkimyksi\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 eurooppalaisten valtakuntien Britannian ja Italian siirtomaahankkeita Afrikan sarven alueella. Vuosina 1899-1920 k\xc3\xa4ydyn Dervi\xc5\xa1\xc5\xa1i-sodan aikana h\xc3\xa4n johti menestyksek\xc3\xa4st\xc3\xa4 vastarintaa valloittajien sotaretkikuntia vastaan. Mohammad oli my\xc3\xb6s uskonoppinut, runoilija ja uskonnollinen johtaja. N\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta riippuen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n joko somalialaisena kansallissankarina ja itsen\xc3\xa4isyystaistelijana tai uskonnollisena kiihkoilijana ja yksinvaltiutta tavoitelleena kapinoitsijana. Esimerkiksi Britannian aikalaislehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kutsuttiin pilkkanimell\xc3\xa4 "Hullu-mullah", vaikka h\xc3\xa4n ei ollut sen enemp\xc3\xa4\xc3\xa4n hullu kuin mullah, eli alimman tason uskonoppinut.\n_START_SECTION_\nVarhaiset vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nMohammadin is\xc3\xa4 oli Ogadenista ja h\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 kuului dulbahante-heimoon. H\xc3\xa4n syntyi Talehin alueella 1856, jolloin Somalia oli Britannian protektoraatti. H\xc3\xa4n kasvoi paimentolaisheimonsa keskuudessa ja ihaili poikavuosinaan \xc3\xa4idinis\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Sade Mogania, joka aikanaan oli arvostettu soturip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6. Mohammad oppi taitavaksi ratsastajaksi ja opetteli Koraanin ulkoa, ja ty\xc3\xb6skenteli uskonnonopettajana vuonna 1875. 1870-luvun lopulla h\xc3\xa4n matkusti Adeniin, Jemeniin, jossa h\xc3\xa4n v\xc3\xa4rv\xc3\xa4ytyi palomieheksi h\xc3\xb6yrylaivaan. Pestins\xc3\xa4 ansiosta Mohammad saattoi tutustua laajemmin islamilaiseen maailmaan ja sen merkitt\xc3\xa4viin keskuksiin. H\xc3\xa4n teki my\xc3\xb6s useita pyhiinvaellusmatkoja Mekkaan ja Medinaan, jossa h\xc3\xa4n liittyi suufilaisuuden tiukan puhdasoppista muotoa korostaneeseen Salihiyya-lahkoon. Lahkon saarnamiehen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kiersi pohjois-Somaliaa, joka tuolloin kuului jo Brittil\xc3\xa4iseen Somalimaahan, puhuen muun muassa materialismiin ja ylellisyyteen keskittynytt\xc3\xa4 ajan henke\xc3\xa4 vastaan. H\xc3\xa4nen suosionsa j\xc3\xa4i alkuun v\xc3\xa4h\xc3\xa4iseksi, mutta puhujanlahjansa kuitenkin kehittyiv\xc3\xa4t. H\xc3\xa4n kirjoitti my\xc3\xb6s runoja, joilla h\xc3\xa4n vahvisti sanomansa vaikutusta._NEWLINE_Mohammad muutti takaisin heimonsa alueelle Nugaaliin, jossa h\xc3\xa4n huolestui katolisten l\xc3\xa4hetyssaarnaajien saamasta vaikutusvallasta ja ajautui opetustensa vuoksi huonoihin v\xc3\xa4leihin brittihallinnon kanssa. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 her\xc3\xa4si ajatus kapinasta, joka karkottaisi vieraiden valtojen edustajat pois Somaliasta. H\xc3\xa4nen esikuvanaan oli mahdiksi, islamilaiseksi vapahtajaksi, julistautunut Muhammad Ahmad, joka oli noussut vastustamaan Egyptin ja Britannian armeijoita Sudanissa 1880-luvulla. My\xc3\xb6s Muhammad Ahmad oli saanut aikanaan brittilehdist\xc3\xb6lt\xc3\xa4 pilkkanimen, "Hullu-mahdi". Vaikka historiallisina hahmoina Mohammad ja Muhammad Ahmad olivat molemmat samassa ajassa samankaltaisia vaiheita el\xc3\xa4neit\xc3\xa4 karismaattisia ja intomielisi\xc3\xa4 johtajia, Mohammad ei koskaan julistautunut vapahtajaksi. H\xc3\xa4nen seuraajansa alkoivat kutsumaan h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Sayyidiksi, joka merkitsee profeetta Muhammadin j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4ist\xc3\xa4.'