b'\n_START_ARTICLE_\nRiilahden kartano\n_START_PARAGRAPH_\nRiilahden kartano (ruots. Rilax g\xc3\xa5rd) on Raaseporin Bromarvissa sijaitseva aateliskartano._NEWLINE_Riilahden nimi mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1437. Se oli s\xc3\xa4teri vuodesta 1647. Kartanon omistajia ovat olleet Arvid St\xc3\xa5larm, Axel Oxenstierna sek\xc3\xa4 K\xc3\xb6rningin suku. Vuodesta 1725 l\xc3\xa4htien kartano on yht\xc3\xa4 keskeytyst\xc3\xa4 lukuun ottamatta ollut Aminoffin suvun hallussa. Kartanossa syntyi muun muassa kenraalimajuri Johan Fredrik Aminoff vuonna 1756._NEWLINE_Kartanon nykyisen p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen suunnitteli Pehr Granstedt, ja se on rakennettu 1803\xe2\x80\x931806. Kartanoa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i samalta ajalta oleva englantilainen puisto. Kartanon alueelle on istutettu Suomen komein py\xc3\xb6kkimetsikk\xc3\xb6._NEWLINE_Kartanon viereisell\xc3\xa4 merialueella, Gloppetin sel\xc3\xa4ll\xc3\xa4, k\xc3\xa4ytiin suuren Pohjan sodan aikana 1714 Riilahden meritaistelu. Aleksanteri II pystytytti sen muistoksi vuonna 1870 graniittiristin, ja 1928 pystytettiin toinen muistomerkki. Suomen vesill\xc3\xa4 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1884 purjehtiessaan keisarillinen huvipursi saattueineen ankkuroitui taistelupaikalle. Keisari Aleksanteri III vieraili kartanossa.'