b'\n_START_ARTICLE_\nMitrakukat\n_START_SECTION_\nTuntomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nMitrakukat ovat juurakollisia ja toisinaan r\xc3\xb6syllisi\xc3\xa4 ruohoja. Kukintovarret ovat kohenevia tai pystykasvuisia, lehdellisi\xc3\xa4 tai lehdett\xc3\xb6mi\xc3\xa4, tavallisesti 6-55, joskus vain kaksi, joskus jopa 65 senttimetrin korkuisia, l\xc3\xa4hes kaljuja tai niiss\xc3\xa4 on varrellisia rauhasia. Lehdet sijaitsevat tyviruusukkeena ja varressa; varsilehdet voivat puuttua tai niit\xc3\xa4 on yhdest\xc3\xa4 kolmeen. Ne ovat vuorottaisia tai vastakkaisia, korvakkeellisia ja tavallisesti ruodillisia, karvattomia tai rauhaskarvaisia. Lehtilapa on soikea, herttamainen tai munuaismainen, tavallisesti matalaliuskainen, harvoin liuskaton, nyh\xc3\xa4- tai hammaslaitainen, kourasuoninen ja kalju tai eri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 karvainen. _NEWLINE_Kukat sijaitsevat tertuissa, 2-60 kussakin, tai toisinaan kukat ovat yksitt\xc3\xa4in. Hypantio (pohjusmalja) on kasvanut enimm\xc3\xa4kseen yhteen siki\xc3\xa4imen sein\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa ja on v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n vihre\xc3\xa4, vihert\xc3\xa4v\xc3\xa4n valkoinen tai vihert\xc3\xa4v\xc3\xa4n keltainen. Valkoisia, vihert\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tai kellert\xc3\xa4vi\xc3\xa4 verholehti\xc3\xa4 on viisi, samoin ter\xc3\xa4lehti\xc3\xa4, jotka ovat vihert\xc3\xa4vi\xc3\xa4, kellert\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tai valkoisia, joskus vaaleanpunaisia tai purppurankirjavia. Mesi\xc3\xa4inen sijaitsee heteiden tyvell\xc3\xa4 tai puuttuu. Heteit\xc3\xa4 on viisi tai kymmenen, ja niiden palhot ovat rihmamaisia. Siki\xc3\xa4in on l\xc3\xa4hes keh\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4llinen tai miltei kokonaan keh\xc3\xa4nalainen, yksilokeroinen ja koostuu emilehdist\xc3\xa4, jotka ovat yhtyneet melkein koko pituudeltaan. Istukat ovat parietaalisia eli laitaistukoita. Vartaloita on kaksi. Hedelm\xc3\xa4n\xc3\xa4 on ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4sti kaksinokkainen kota, joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 punertavan purppuvaisia, punertavanruskeita tai mustahkoja, kiilt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, soikeahkoja tai munanmuotoisia siemeni\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nMitrakukat ovat kotoisin Pohjois-Amerikasta, Kiinasta, Japanista, Koreasta, Mongoliasta ja Aasian puoleiselta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueelta.\n_START_SECTION_\nLuokittelu\n_START_PARAGRAPH_\nMitrakukkien suvussa on noin 20 lajia laajasti ymm\xc3\xa4rrettyn\xc3\xa4. Fylogeneettisten tutkimusten mukaan suku on kuitenkin polyfyleettinen, ja tulisi jakaa nelj\xc3\xa4ksi tai viideksi suvuksi. Sukulaisuussuhteet muihin rikkokasveihin ovat ep\xc3\xa4selvi\xc3\xa4.'