b'\n_START_ARTICLE_\nAulanko\n_START_PARAGRAPH_\nAulanko (ruots. Karlberg) on H\xc3\xa4meenlinnan 14. kaupunginosa, _NEWLINE_joka on tunnettu puistomets\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Puistossa sijaitsee luonnonsuojelualue sek\xc3\xa4 monipuolisia harrastus- ja ulkoilualueita. Aulangolla on muun muassa hotelli, kylpyl\xc3\xa4, ravintolana ja majoitustilana toimiva kartano, kaksi golfkentt\xc3\xa4\xc3\xa4, n\xc3\xa4k\xc3\xb6torni, ratsastustallit ja leirint\xc3\xa4alue. Aulangon luonnonpuiston on toteuttanut nykymuotoonsa 1800- ja 1900-lukujen taitteessa eversti Hugo Standertskj\xc3\xb6ld. Aulangon puistomets\xc3\xa4 on osa H\xc3\xa4meenlinnan vuonna 2001 perustettua kansallista kaupunkipuistoa.\n_START_SECTION_\nVarhainen historia\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisen Aulangon alueen historia alkaa vuodesta 1883, mutta alueella on my\xc3\xb6s paljon varhaisempi historia. Luonnonsuojelualueella kulkee Yoldiameren rantaviiva noin vuodelta 7700 eaa. sek\xc3\xa4 Ancylusj\xc3\xa4rven ranta noin vuodelta 6200 eaa. Aulangon vuoren huippu oli Suomen maaper\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 pisteit\xc3\xa4, jotka tulivat esiin j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nLinnavuori\n_START_PARAGRAPH_\nAulangon linnavuoresta on muodostunut er\xc3\xa4s suomalaisen kansallismaiseman ikoneista, joka rakensi kansallista maisemaidentiteetti\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 ihmisk\xc3\xa4den muovaaman ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kanssa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 tarua on tehostanut my\xc3\xb6s h\xc3\xa4meenlinnalainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Jean Sibelius. Matti Kurjensaari toteaakin er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kirjassaan Sibeliuksen sanoneen juuri Aulangon maisemien olleen innoituksensa l\xc3\xa4hde Finlandialle._NEWLINE_Aulangon harju ja linnavuori ovat osa muinaislinnojen h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ketjua, joka alkaa Janakkalan etel\xc3\xa4osista eli Hakoisista ja Unikonlinnasta. Ketju jatkuu aina S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 sijaitsevalle Rapolan linnavuorelle saakka.\n_START_SECTION_\nTalonpoikaisvaihe\n_START_PARAGRAPH_\nMy\xc3\xb6hemmin Aulangon alueella sijaitsi M\xc3\xa4kel\xc3\xa4-niminen maatalo. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 talonpoikaisajalta ei ole juuri muita tietoja kuin tavanomaiset veromerkinn\xc3\xa4t ja kirkon rekisterien tiedot maatalon asukeista. 1800-luvun keskivaiheilla tilanteeseen tuli kuitenkin muutos, kun tila p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isten omistukseen._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isomistaja, kuvernementinsihteeri Carl Rennerfelt muutti M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n nimen Karlbergiksi oman etunimens\xc3\xa4 ja alueella sijaitsevan linnavuoren mukaan. Rennerfeltin j\xc3\xa4lkeen tilan omistajat vaihtuivat nopeasti. Ensimm\xc3\xa4inen omistaja Rennerfeltin j\xc3\xa4lkeen oli kihlakunnantuomari Carl von Knorring, toinen valtioneuvos C. W. Gyld\xc3\xa9n ja kolmas t\xc3\xa4m\xc3\xa4n v\xc3\xa4vy, kauppalaivan kapteeni F. W. von Schantz. Von Schantzilta tila siirtyi kenraali Georg Eberhard Galindolle.\n_START_SECTION_\nEverstin aika\n_START_PARAGRAPH_\nAulangon historia alueen nykyisess\xc3\xa4 muodossa alkoi vuonna 1883. Kapteeni Hugo Standertskj\xc3\xb6ld, josta tuli my\xc3\xb6hemmin eversti, osti Vanajaveden rannalla sijaitsevan Karlbergin tilan kenraali Georg Eberhard Galindolta, joka oli Standertskj\xc3\xb6ldin tapaan palvellut Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Kauppa oli niin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 muutos alueen omistussuhteissa, ett\xc3\xa4 paikalliset lehdet uutisoivat sen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Karlbergin oston taustalla oli se, ett\xc3\xa4 sen edellisen omistaja, Standertskj\xc3\xb6ldin tuttu, muutti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle ja halusi p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 eroon h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isest\xc3\xa4 tilastaan. Lis\xc3\xa4ksi Standertskj\xc3\xb6ldin tarkoituksena oli hankkia kes\xc3\xa4asunto. H\xc3\xa4nen talviasuntonsa rakennettiin Pohjoisesplanadi 3:een, keisarillisen palatsin viereen. Aulanko sijaitsi vain muutaman kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 H\xc3\xa4meenlinnan rautatieasemalta, joten liikkuminen kes\xc3\xa4- ja talviasuntojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 junalla toimi hyvin. Eversti itsekin oli kotoisin H\xc3\xa4meen Janakkalasta, joka sijaitsee Aulangosta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Saman vesist\xc3\xb6n varrella sijaitseva Vanantaan kartano oli h\xc3\xa4nen synnyinpaikkansa._NEWLINE_Standertskj\xc3\xb6ld aloitti valtaisat rakennusty\xc3\xb6t, jotka kohdistuivat rakennusten lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4n luontoon. Rakennusten l\xc3\xa4heisyyteen sijoitettiin puistomaisema, ja Aulangonvuoren ja rakennusten v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 alueesta muodostettiin puistomets\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus rakennettiin laajentamalla ja muuttamalla Karlbergin vanhaa p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennusta, joka sijaitsi nykyisen hotellin paikalla. Tyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus oli ranskalaista uusbarokkia. Samaa rakennustyyli\xc3\xa4 voi yh\xc3\xa4 ihailla edelleen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevassa, niin kutsutussa kavaljeeriflyygeliss\xc3\xa4, jonka eversti rakennutti vierastalokseen._NEWLINE_Aulangon maastoon luotiin englantilaista tyyli\xc3\xa4 edustava puisto vuosina 1883\xe2\x80\x931938. Nykyisen luonnonpuiston alueella oli kaksi suurta suota, joista eversti teetti Joutsenlampi- ja Mets\xc3\xa4lampi-nimiset tekoj\xc3\xa4rvet. J\xc3\xa4rviss\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s tekosaaret, joskin ne ovat vain lintujen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Alueen asukkaiden ja vieraiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitetut kaksi tekosaarta sen sijaan rakennettiin Vanajaveteen. Kaikki t\xc3\xa4m\xc3\xa4 maastorakentaminen vaati enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa 250 samanaikaista ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4  sek\xc3\xa4 runsaasti k\xc3\xa4rryteit\xc3\xa4, k\xc3\xa4velypolkuja ja niiden tarvitsemia istutuksia. Uusia teit\xc3\xa4 tehtiin yhteens\xc3\xa4 noin 14 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Maanviljelyll\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s oma roolinsa kes\xc3\xa4kartanon toiminnoissa, joskin varsinaista maanviljely\xc3\xa4 eversti harrasti muualla. Aulangolla viljelyss\xc3\xa4 oli kyse enemm\xc3\xa4nkin hedelm\xc3\xa4- ja kasvitarhasta, jossa oli my\xc3\xb6s runsaasti l\xc3\xa4mmitett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kasvihuoneita. Lauri Hannikaisen antaman tiedon mukaan kasvitarhassa oli vuonna 1912 kaksitoista eri kasvi- ja hedelm\xc3\xa4huonetta, kuten esimerkiksi viini-, aprikoosi-, luumu-, ananas-, kirsikka-, viikuna-, omena- ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4huoneet. Erilaisia taimilavoja oli saman l\xc3\xa4hteen mukaan yli tuhat ja vihanneslavaikkunoitakin kaksisataa. Kasvitarhan pinta-ala oli useita hehtaareja._NEWLINE_Kivi- ja louhintaty\xc3\xb6t olivat erityisesti eversti Standertskj\xc3\xb6ldin suosiossa, sill\xc3\xa4 alueella on runsaasti erilaisia kiviaitoja ja pengerryksi\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi Aulangolle rakennettiin graniittilinna luomaan mielikuvaa siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 alueella olisi aikoinaan todellakin ollut vanha Aulangon linna. Suurin kivity\xc3\xb6 tapahtui kuitenkin varsinaisen Aulangonvuoren kohdalla, josta vanhat, alkeelliset suojarakenteet raivattiin pois. Vuonna 1907 vuorelle rakennettiin 33 metri\xc3\xa4 korkea, arkkitehti Valdemar Aspelinin suunnittelema graniittinen n\xc3\xa4k\xc3\xb6torni. N\xc3\xa4k\xc3\xb6tornin juurelta laskeutuu jyrkk\xc3\xa4, yhteens\xc3\xa4 322 askelman kiviportaikko niin kutsuttuun karhunluolaan, jossa on Robert Stigellin karhuperhett\xc3\xa4 kuvaava veistos "Karhut". _NEWLINE_Aulangolle rakennettiin my\xc3\xb6s kevyempi\xc3\xa4 puistorakennelmia, kuten erilaisia huvimajoja ja temppeleit\xc3\xa4. Niiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4velymatkoja tehnyt vaeltaja tai everstin vieraiden k\xc3\xa4rryt saattoivat pys\xc3\xa4hty\xc3\xa4 lev\xc3\xa4ht\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tai nauttimaan virvokkeita. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 huvimajoista ja temppeleist\xc3\xa4 on yh\xc3\xa4 muutamia j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4, joskin monet puiset rakennelmat ehtiv\xc3\xa4t lahota, ennen kuin j\xc3\xa4lkipolvet ymm\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t niiden arvon. N\xc3\xa4m\xc3\xa4  puistorakennelmat her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t nuoressa H\xc3\xa4meenlinnan lyseon koulupojassa, Eino Leinossa ihastusta, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kirjoitti Aulangon Onnentemppelist\xc3\xa4 hurmioituneena runonsa Kell onni on, se onnen k\xc3\xa4tkek\xc3\xb6\xc3\xb6n. Alueella oli sata vuotta sitten kaksi el\xc3\xa4intarhaakin, joissa pidettiin muun muassa peuroja, fasaaneja ja riikinkukkoja.\n_START_SECTION_\nEverstin j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nKun eversti Standertskj\xc3\xb6ld alkoi tulla vanhaksi, matkustaminen Aulangolle tuli h\xc3\xa4nelle yh\xc3\xa4 hankalammaksi. Koska h\xc3\xa4n oli perheet\xc3\xb6n, h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti luopua Aulangosta. Viimeisen kerran Standertskj\xc3\xb6ld vietti kes\xc3\xa4\xc3\xa4 Aulangolla vuonna 1926. Aulanko ja eritoten sen puistomets\xc3\xa4 olivat olleet kaikille avointa matkailualuetta jo everstinkin aikana, joten alueen siirtyminen kaupungin omistukseen tapahtui melko kivuttomasti. Vuonna 1927 H\xc3\xa4meenlinnan kaupunki vuokrasi Aulangon tuolloin juuri perustetulle Matkailukeskus Aulanko-Karlberg Oy:lle, jonka tarkoituksena oli tehd\xc3\xa4 paikasta monipuolinen matkailu- ja urheilukeskus.  _NEWLINE_Kartanon rakennuksiin perustettiin yleis\xc3\xb6lle avoin ravintola, mutta p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus kuitenkin paloi 28. tammikuuta 1928. Rakennuksen palon liekkien kerrottiin n\xc3\xa4kyneen aina Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4lle saakka, ja palon syist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hti liikkeelle lukematon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 huhuja. H\xc3\xa4meenlinnan kaupunki rakensi palaneen rakennuksen paikalle uuden hotellirakennuksen, joka kuitenkin sai kymmenen vuoden kuluttua v\xc3\xa4isty\xc3\xa4 nykyisen p\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4kennuksen tielt\xc3\xa4. Vanha rakennus purettiin osiin ja rakennettiin uudelleen Tyrv\xc3\xa4nn\xc3\xb6n Heralaan. Aulangon hotellin maine oli kasvanut sek\xc3\xa4 kotimaassa ett\xc3\xa4 ulkomailla, ja sen majoituskapasiteetti k\xc3\xa4vi lopulta liian pieneksi. Niinp\xc3\xa4 vuonna 1938 valmistui nykyinen funktionalististyylinen p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus, jonka suunnittelivat M\xc3\xa4rta Blomstedt ja Matti Lamp\xc3\xa9n. _NEWLINE_Talvisodan aikana Aulangon hotelli toimi sotilassairaalana, jossa oli leikkaushuoneet ja muut tarvittavat aputilat. My\xc3\xb6s jatkosodan aikana hotelli oli varattu sairaalatoiminnalle, mutta t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa hotellia ei tarvittu. Sen sijaan se toimi Lappiin sijoitettujen saksalaisten joukkojen upseerien lomanviettopaikkana. Lomailevat saksalaisupseerit pysytteliv\xc3\xa4t enimm\xc3\xa4kseen omiensa parissa, ja yhteydet kaupunkilaisiin j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t v\xc3\xa4h\xc3\xa4isiksi. He my\xc3\xb6s ruokailivat Katajiston tiloissa, eik\xc3\xa4 heit\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi tavattu edes hotellin ruokasalissa. Sota-aikana vallinnutta elintarvikepulaa torjuttiin omin keinoin, ja esimerkiksi Aulangon golfkentt\xc3\xa4 muutettiin perunapelloksi. _NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen, kes\xc3\xa4olympialaisten 1952 ajaksi Aulangon hotelliin ja Katajiston kartanon rakennuksiin majoitettiin nelj\xc3\xa4ntoista maan viisiottelijat. Alueella sijaitsivat sek\xc3\xa4 urheilujoiden harjoitus- ett\xc3\xa4 majoitustilat. Varsinaiset kilpailut k\xc3\xa4ytiin kuitenkin kaupungin toisella laidalla sijaitsevalla Ahvenistolla._NEWLINE_Aulangon puistomets\xc3\xa4 julistettiin luonnonsuojelualueeksi H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherran p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 vuonna 1930, ja alue siirtyi H\xc3\xa4meenlinnan kaupungilta kokonaan valtion omistukseen 1960-luvulla. Puistossa paljastettiin vuonna 1943 Hugo Standertskj\xc3\xb6ldin muistomerkki.\n_START_SECTION_\nHotellit ja ravintolat\n_START_PARAGRAPH_\nScandic Aulanko toimii Aulangon alueella kokoushotellina ja kylpyl\xc3\xa4n\xc3\xa4. Katajiston kartano taas on ratsutila, jonka Hugo Standertskj\xc3\xb6ld osti 1800-luvulla ja liitti omistamaansa Karlsbergin tilaan. Nykyisin Katajiston tiloissa toimii ravintola, ja sen piharakennuksiin on tehty yksinkertaisempia majoitustiloja.\n_START_SECTION_\nPuistomets\xc3\xa4 ja luonnonsuojelualueet\n_START_PARAGRAPH_\nAulangon puistomets\xc3\xa4n hoidosta vastaa Mets\xc3\xa4ntutkimuslaitos. Puistomets\xc3\xa4\xc3\xa4 hoidetaan aktiivisesti, mutta luonnonsuojelualueeseen kuuluu my\xc3\xb6s luonnontilaista mets\xc3\xa4\xc3\xa4. Puisto on vuosikymmenien aikana muuttunut yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n luonnonvaraiseksi, sill\xc3\xa4 monet Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 tuodut taimet eiv\xc3\xa4t ole kest\xc3\xa4neet suomalaista ilmastoa. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t Suomen luontoon alun perin kuulumattomat puulajit, kuten lehtikuusi ja pihtakuusi, ovat kuitenkin menestyneet Aulangolla._NEWLINE_Syksyn 2001 myrskytuhot muokkasivat Aulangon puistomets\xc3\xa4\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n kuin mik\xc3\xa4\xc3\xa4n muu ulkoinen voima sitten eversti Standertskj\xc3\xb6ldin rakennust\xc3\xb6iden. Puistoalueelta on aikojen saatossa kadonnut useita everstin rakennelmia, mutta alueella yh\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt erilaisia huvimajoja sek\xc3\xa4 kaksi lampea, Joutsenlampi ja Mets\xc3\xa4lampi, vesilintuineen, tekosaarineen ja vanhoine ikipuineen. Lis\xc3\xa4ksi golfkentt\xc3\xa4 ja sill\xc3\xa4 risteilev\xc3\xa4t lehmuskujat kertovat Vanajaveden laakson vehmaasta kasvuymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4. N\xc3\xa4kyvimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 erona everstin aikaan verrattuna voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n rantatien varrella ennen sijainneiden kuvapatsaiden puuttumista._NEWLINE_Luonnonsuojelualueella vierailee vuosittain noin 400 000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Aulangon mets\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettiin vuoden 2018 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 uusi luonnonsuojelualue, nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Sibeliuksen Mets\xc3\xa4n suojelualue. Se on sijaitsee Aulangonj\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolella, H\xc3\xa4meenlinnan kaupungin mailla ja on kooltaan 97 hehtaaria.\n_START_SECTION_\nGraniittilinna\n_START_PARAGRAPH_\nHotellin l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 sijaitsee harmaagraniitista rakennettu rauniolinna, jota on vuodesta 1955 l\xc3\xa4htien k\xc3\xa4ytetty paikkana h\xc3\xa4meenlinnalaisen lapsi- ja nuorisoteatterin n\xc3\xa4ytelmien esitt\xc3\xa4miseen.\n_START_SECTION_\nHarrastusalue\n_START_PARAGRAPH_\nAulangon golfkentt\xc3\xa4 on yksi Suomen vanhimmista. Kentt\xc3\xa4 otettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n heti talvisodan j\xc3\xa4lkeen vuonna 1940. Ensimm\xc3\xa4iset Aulangon golfkent\xc3\xa4ll\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestetyt kilpailut voitti Helsingin Sanomien omistaja, entinen ulkoministeri Eljas Erkko. Jatkosodan perunamaana palvelleesta kent\xc3\xa4st\xc3\xa4 muodostettiin uudelleen 9-reik\xc3\xa4inen golfalue, joka sai uuden lis\xc3\xa4n vuonna 2006, kun Aulangolle valmistui uusi, 18-reik\xc3\xa4inen golfkentt\xc3\xa4._NEWLINE_Golfin lis\xc3\xa4ksi esimerkiksi ratsastus, tennis, py\xc3\xb6r\xc3\xa4ily ja patikointi ovat mahdollisia ajanvietteit\xc3\xa4 Aulangon monipuolisessa luonnossa, joka k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 niin luonnontilaista mets\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin huolella vaalittua puistomaisemaakin.'