b'\n_START_ARTICLE_\nArgopecten irradians\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nA. irradiansilla on 55\xe2\x80\x9390 millimetri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, l\xc3\xa4hes symmetrisen py\xc3\xb6re\xc3\xa4 kuori, jonka molemmissa puoliskoissa on 13\xe2\x80\x9322 s\xc3\xa4teitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4 poimua. Vasemman (ylemm\xc3\xa4n) puoliskon v\xc3\xa4ri vaihtelee tummanharmaasta ruskeaan tai mustaan ja siin\xc3\xa4 voi olla punaisen, oranssin tai keltaisen s\xc3\xa4vyj\xc3\xa4. Oikea (alempi) puolisko on valkoinen, keltainen tai aivan yht\xc3\xa4 tumma kuin vasen puolisko. Simpukan pinnalla on joskus my\xc3\xb6s t\xc3\xa4pli\xc3\xa4 tai samankeskisi\xc3\xa4 raitoja. Sis\xc3\xa4pinnalta se on valkoinen ja saranan ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4 usein purppuran s\xc3\xa4vyinen. Nuoret simpukat ovat v\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjavampia kuin aikuiset: niiden v\xc3\xa4ri vaihtelee t\xc3\xa4ysin valkoisesta tummanharmaaseen, ruskeaan tai punaiseen._NEWLINE_A. irradiansilla ei ole jalkaa tai sifoneita mutta se pystyy sulkemaan kuorensa voimakkailla lihaksilla. Vaipan laidoilla on 30\xe2\x80\x9340 kirkkaansinist\xc3\xa4 silm\xc3\xa4\xc3\xa4, joiden avulla simpukka havaitsee liikett\xc3\xa4 ja varjoja. Vaipassa on my\xc3\xb6s ulokkeita, jotka aistivat meriveden sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 kemikaaleja._NEWLINE_A. irradiansia on vaikea erottaa kuningatarkampasimpukasta ja Argopecten gibbuksesta. Parhaiten lajit erottaa toisistaan kuoren puoliskoiden keskin\xc3\xa4isen kuperuuden perusteella: A. irradiansilla oikea kuoren puolisko on selv\xc3\xa4sti vasenta kuperampi, kun taas kuningatarkampasimpukalla tilanne on juuri p\xc3\xa4invastainen ja A. gibbuksella puoliskot ovat l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 kuperat.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nA. irradians viihtyy suojaisissa merenlahdissa, erityisesti meriajokasniityill\xc3\xa4. Se el\xc3\xa4\xc3\xa4 vuorovesivy\xc3\xb6hykkeen matalissa osissa hiekkaisessa tai liejuisessa merenpohjassa, yleens\xc3\xa4 v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 30 senttimetrin mutta enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 10 metrin syvyydess\xc3\xa4. Yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 simpukoita on tosin l\xc3\xb6ydetty jopa 18 metrin syvyydest\xc3\xa4._NEWLINE_A. irradiansin yleisin loisel\xc3\xa4in on simpukanvartija, pikkuriikkinen taskurapu. Sen luonnollisia vihollisia ovat matalilla vesialueilla rantataskurapu sek\xc3\xa4 sinitaskurapu ja syvemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Asterias- ja Marthasterias-sukuihin kuuluvat merit\xc3\xa4hdet sek\xc3\xa4 Urosalpinx cinerea -kotilo. My\xc3\xb6s harmaalokit ja muut lokit sek\xc3\xa4 tiirat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 ravintonaan.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nA. irradians on protandrinen eli sama yksil\xc3\xb6 pystyy tuottamaan sek\xc3\xa4 naaras- ett\xc3\xa4 koiraspuolisia sukusoluja. Itsesiitos on kuitenkin \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen harvinainen, sill\xc3\xa4 koiraspuoliset sukusolut vapautuvat veteen ennen naaraspuolisia sukusoluja. A. irradiansista tulee sukukyps\xc3\xa4 noin yksivuotiaana, jolloin se my\xc3\xb6s kutee ensimm\xc3\xa4isen kerran. Koska A. irradians el\xc3\xa4\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 12\xe2\x80\x9316 kuukautta ja enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 26 kuukautta, se kutee el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 aikana yleens\xc3\xa4 vain kerran._NEWLINE_Kutemisaika riippuu veden l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilasta ja ravinnon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja vaihtelee suuresti maantieteellisest\xc3\xa4 sijainnista riippuen: Long Islandin pohjoispuolella se ajoittuu yleens\xc3\xa4 kes\xc3\xa4\xe2\x80\x93hein\xc3\xa4kuuhun ja etel\xc3\xa4puolella elo\xe2\x80\x93joulukuuhun. Munat ovat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 60 nanometrin mittaisia ja hedelm\xc3\xb6ittyv\xc3\xa4t vedess\xc3\xa4. Hedelm\xc3\xb6itymisen j\xc3\xa4lkeen muna vajoaa merenpohjaan ja siit\xc3\xa4 kehittyy ensin vedess\xc3\xa4 uiva trokoforatoukka, sitten kuoren suojaama veligertoukka ja lopulta nuori kampasimpukka 10\xe2\x80\x9319 vuorokauden kuluttua._NEWLINE_Nuoret simpukat kiinnittyv\xc3\xa4t ohuella byssusrihmalla alustaansa ja pudottautuvat merenpohjaan vasta kasvettuaan 20\xe2\x80\x9330 millimetrin mittaisiksi, jolloin ne eiv\xc3\xa4t ole niin haavoittuvaisia merenpohjassa liikkuville saalistajille. Ne liikkuvat ry\xc3\xb6mim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja viihtyv\xc3\xa4t etenkin meriajokkaiden lehdill\xc3\xa4 mutta kiinnittyv\xc3\xa4t toisinaan my\xc3\xb6s kiviin, ostereiden kuoriin, rihmaleviin tai k\xc3\xb6ysiin._NEWLINE_T\xc3\xa4ysikasvuinen kampasimpukka kykenee uimaan puristamalla vett\xc3\xa4 ulos vuoroin vaippaontelonsa etu- ja takap\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 seurauksena sen liikerata on yleens\xc3\xa4 siksakmainen. Se onkin yksi harvoista simpukkalajeista, joka ei kaivaudu hiekkaan tai kiinnity alustaansa vaan liikkuu vapaasti merenpohjassa.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nA. irradians k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ravinnokseen p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa merenpohjassa el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 piilevi\xc3\xa4 ja muuta orgaanista ainesta. Se suodattaa ravinnon vaippaonteloon ottamastaan vedest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKalastus ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvalloissa kalastettiin A. irradiansia keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 5\xc2\xa0000 tonnia vuodessa 1970-luvulle asti. Sen j\xc3\xa4lkeen vuotuiset saaliit ovat pienentyneet huomattavasti eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 seurata tilastollisesti.'