b'\n_START_ARTICLE_\nKivikausi Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kivikausi on esihistorian ajanjakso, jolloin alueella asuneet ihmiset tekiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6esineens\xc3\xa4 ja ty\xc3\xb6kalunsa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kivest\xc3\xa4, puusta ja luusta, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 metallit olleet viel\xc3\xa4 yleisess\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ainakaan. Kivikausi vallitsi Suomessa noin vuosina 8850\xe2\x80\x931900/1700 eaa. Kivikautta seurasi pronssikausi, jolloin metallien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 hiljalleen yleistyi._NEWLINE_Neandertalinihminen tai jonkin muun ihmissuvun edustajia on saattanut asua Kristiinankaupungin Susiluolassa jopa 120 000 vuotta sitten Yoldiameren loppuvaiheessa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole kuitenkaan saatu varmuutta. Varmuudella Suomen ensimm\xc3\xa4iset asuttajat saapuivat maahan noin 8850 eaa., edellisen j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden mannerj\xc3\xa4iden viel\xc3\xa4 peitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 osia Pohjois-Suomesta. Alueella kivikaudella vallineet lukuisat kivikauden kulttuurit eliv\xc3\xa4t maankohoamisen ja ilmaston l\xc3\xa4mpenemisen, sek\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 seuranneen kasviston ja el\xc3\xa4imist\xc3\xb6n vaihtelujen kourissa. Kivikauden lopulla vallinnut l\xc3\xa4mmin ilmastovaihe alkoi viilenty\xc3\xa4 ja maaniviljelys ja karjanhoito yleistyiv\xc3\xa4t vaikka niist\xc3\xa4 tulivat t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 elinkeinoja vasta my\xc3\xb6hemmin.\n_START_SECTION_\nMesoliittinen kivikausi (8850\xe2\x80\x935200 eaa.)\n_START_PARAGRAPH_\nEnsin alueelle saapuivat luultavasti pienet pyyntiryhm\xc3\xa4t, jotka kes\xc3\xa4n mets\xc3\xa4stetty\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kalastettuaan palasivat kotialueilleen. Asutus muuttui hiljalleen pysyv\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi ja se ulottui aivan Lapin pohjoisimpiin osiin j\xc3\xa4\xc3\xa4peitteen vet\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4. Mesoliittinen pioneeriasutus levitt\xc3\xa4ytyi kaikkialle Suomeen ja sopeutui paikallisiin olosuhteisiin kehitt\xc3\xa4en Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 esikeraaminen kulttuuri pyysi hylkeit\xc3\xa4, hirvi\xc3\xa4 ja peuroja pienriistan lis\xc3\xa4ksi. Mesoliittisten perhekuntien asuinpaikat sijaitsivat vesist\xc3\xb6jen \xc3\xa4\xc3\xa4rell\xc3\xa4. He varmasti my\xc3\xb6s kalastivat paljon._NEWLINE_Varhaiset asuttajat eliv\xc3\xa4t ensin hylkeen- ja peuranpyynnill\xc3\xa4, my\xc3\xb6hemmin hylkeen- ja hirvenpyynnill\xc3\xa4. Varhaisimmat mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4-ker\xc3\xa4ilij\xc3\xa4asukkaat ker\xc3\xa4iliv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s marjoja ja sieni\xc3\xa4. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 varhaiselta ajalta on l\xc3\xb6ydetty ennen kaikkea kivity\xc3\xb6kaluja, kuten kirveit\xc3\xa4, talttoja ja pallonuijia. Ajanjaksolla my\xc3\xb6s orgaanisten aineiden, kuten puun, luun, sarven ja nahkan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on ollut yleist\xc3\xa4, mutta n\xc3\xa4it\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy harvoin arkeologisista l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Orgaanisiin j\xc3\xa4\xc3\xa4nteisiin kuuluu muun muassa luutuuria, katiskoja ja maailman vanhimpiin lukeutuva verkko Antreasta (my\xc3\xb6hemmin Vuoksenranta, Karjalankannas).\n_START_SECTION_\nNeoliittinen kivikausi (5200\xe2\x80\x931900/1700 eaa.)\n_START_PARAGRAPH_\nNeoliittinen kausi Suomessa katsotaan alkaa keraamisten astioiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6noton my\xc3\xb6t\xc3\xa4 noin 5100 eaa. Kyseess\xc3\xa4 oli aluksi vain kulttuurivirtaus kaakon suunnalta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 asukastiheys ei n\xc3\xa4yt\xc3\xa4 kasvaneen. Astioilla oli mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4-ker\xc3\xa4ilij\xc3\xb6ille lukuisia k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoituksia, jotka edistiv\xc3\xa4t ravinnon hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Alkuvaihetta kutsutaan varhaiseksi kampakeraamiseksi kaudeksi, mutta astioiden koristelutapojen mukaan on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty kolme varhaiskampakeraamista keramiikkaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4: varsinainen varhaiskampakeramiikka eli Sperrings-keramiikka, J\xc3\xa4k\xc3\xa4rl\xc3\xa4n keramiikka ja S\xc3\xa4r\xc3\xa4isniemen keramiikka._NEWLINE_Tyypillisen kampakeramiikan levi\xc3\xa4misen alkuaikoina Suomeen ja Baltiaan muutti my\xc3\xb6s lis\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4ke\xc3\xa4 id\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kotoper\xc3\xa4isen kivimateriaalin lis\xc3\xa4ksi otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n my\xc3\xb6s piikivest\xc3\xa4 valmistetut ty\xc3\xb6v\xc3\xa4lineet. Kaudelle on ominaista kaupank\xc3\xa4ynti l\xc3\xa4hialueiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ja esineelliset punamultahaudat. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt v\xc3\xa4est\xc3\xb6 kehitti erilaisia keramiikan koristelutapoja aina metallikaudelle asti._NEWLINE_Vuosien 2500\xe2\x80\x932000 eaa. tienoilla Suomeen taas saapui Etel\xc3\xa4-Baltiasta ja Koillis-Puolasta nuorakeraaminen kulttuuri, joka my\xc3\xb6s harjoitti karja- ja maitotaloutta. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen ilmestyi rannikolle noin 2000 eaa. Kiukaisten kulttuuri. L\xc3\xa4ntiset vaikutteet jakoivat_NEWLINE_maan l\xc3\xa4ntiseen rannikon kulttuuriin ja it\xc3\xa4iseen kulttuuriin. N\xc3\xa4iden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli yhteyksi\xc3\xa4, mutta kulttuurit eiv\xc3\xa4t sekoittuneet toisiinsa._NEWLINE_Noin 1500 eaa. saapui pronssiesineit\xc3\xa4 Suomeen aloittaen pronssikauden Kiviesineist\xc3\xb6\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin yleisesti viel\xc3\xa4 pronssikaudellakin, mutta kivenk\xc3\xa4sittelytaito taantui jonkin verran huomion kiinnittyess\xc3\xa4 pronssiin.'