b'\n_START_ARTICLE_\nHelsingin Jalkapalloklubi (j\xc3\xa4\xc3\xa4pallo)\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4iset SM-kilpailut\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallo otettiin HJK:n lajivalikoimaan 1909, ja se osallistui ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa J\xc3\xa4\xc3\xa4pallon SM-kilpailuun vuonna 1912. Se kuitenkin h\xc3\xa4visi ensimm\xc3\xa4isen kierroksen ottelunsa Helsingin IFK:lle murskaavasti 21-0. Seuraavan kerran HJK oli SM-kilpailussa mukana  vuonna 1915, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa HIFK pudotti HJK avausottelussa jatkosta maalein 8-0. Seuraavana vuonna 1917 oli Kronohagens IF:n vuoro pudottaa HJK jatkosta ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kierroksella, maalein 3-1._NEWLINE_Kausi 1918 j\xc3\xa4i sis\xc3\xa4llissodan takia v\xc3\xa4liin, eik\xc3\xa4 HJK selviytyt viel\xc3\xa4 kausina 1919 ja 1920 ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kierrosta pidemm\xc3\xa4lle, kun paikallisvastustajat KIF ja HPS pudottivat sen jatkosta.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallossakin maan huipulle\n_START_PARAGRAPH_\nJalkapallossa HJK oli 1910-luvulla maan hallitseva seura, mutta j\xc3\xa4\xc3\xa4pallokentill\xc3\xa4 seura j\xc3\xa4i viel\xc3\xa4 muiden helsinkil\xc3\xa4isseurojen jalkoihin. 1920-luvulle tultaessa tilanne muuttui. Vuonna 1921 HJK ja HIFK pelasivat ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kierroksella ensin tasapelin 3-3, ja jatkoonmenij\xc3\xa4 selvisi uusintaottelussa. Uusintaottelun HJK voitti 7-4, mik\xc3\xa4 oli SM-kilpailuissa sen ensimm\xc3\xa4inen voitto. N\xc3\xa4in seura eteni seuraavalle kierrokselle, jossa vastaan tuli KIF. Ottelusta tuli tasainen, ja HJK selviytyi lopulta voittajaksi maalein 5-3 ja eteni loppuotteluun Wiipurin Bandy & Jalkapalloseuraa, paremmin Susina tunnettua j\xc3\xa4\xc3\xa4pallon mahtiseuraa vastaan. Loppuottelu pelattiin Viipurissa Salakkalahden j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Sudet oli voittanut kuusi edellist\xc3\xa4 mestaruutta ja viipurilaisseura oli loppuottelun selke\xc3\xa4 ennakkosuosikki. HJK johti ensimm\xc3\xa4isen puoliajan j\xc3\xa4lkeen maalein 1-3. Toisella puoliajalla HJK:n puolustus kesti, ja lopputulos oli 2-5 HJK:n hyv\xc3\xa4ksi. N\xc3\xa4in seura saavutti yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en ensimm\xc3\xa4isen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallon Suomen mestaruutensa._NEWLINE_Seuraavana kautena HJK ei selviytynyt nelj\xc3\xa4n parhaan joukkoon. Kauteen  1923 HJK l\xc3\xa4hti Susien ja Kiffenin ohella yhten\xc3\xa4 ennakkosuosikeista. Ottelussa finaaliin p\xc3\xa4\xc3\xa4syst\xc3\xa4 HJK l\xc3\xb6i Kiffenin 7-2 ja eteni Viipurissa pelattuun loppuotteluun Susia vastaan. Sudet hallitsi ottelua selv\xc3\xa4sti, mutta lopputulos kirjattiin HJK:n hyv\xc3\xa4ksi 1-4. Mestaruus ei kuitenkaan tullut en\xc3\xa4\xc3\xa4 yll\xc3\xa4tyksen\xc3\xa4, HJK:lla oli jo leveytt\xc3\xa4 pelaajamateriaalissa, sill\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 oli pelaajia nelj\xc3\xa4 joukkueellista._NEWLINE_My\xc3\xb6s  seuraavana kautena 1924 HJK selviytyi loppuotteluun pudottamalla SM-kilpailuijen jatkosta ensin paikalliskilpailijansa HPS:n ja Kiffenin ja sen j\xc3\xa4lkeen Turun IFK:n. HJK sai pelata loppuottelun ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa kotikent\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n Helsingin Pallokent\xc3\xa4ll\xc3\xa4, taas Viipurin Susia vastaan. Loppuottelussa HJK oli parempi maalein 4-1, ja voitti n\xc3\xa4in kolmannen mestaruutensa. HJK:n loppuottelujoukkue oli t\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen sama kuin edellisen\xc3\xa4kin mestaruuskautena._NEWLINE_HJK selviytyi finaaliin my\xc3\xb6s kausina seuraavana kautena 1925 ja seuraavana kautena 1927, mutta molempina kausina Sudet vei mestaruuden Viipuriin. Kaudella seuraavana kautena 1928 oli taas HJK:n vuoro. HJK oli kokenut pelaajamenetyksi\xc3\xa4, mutta kuitenkin sen onnistui yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 Sudet Helsingiss\xc3\xa4 pelatussa loppuottelussa 4-3. Kauden maalikuningas oli HJK:n Esko Pekonen 16:lla maalillaan._NEWLINE_Seuraavina kahtena kautena HJK ei selviytynyt loppuotteluun asti, se putosi aina niukasti jatkosta. Vuonna 1931 j\xc3\xa4\xc3\xa4pallossa siirryttiin sarjamuotoiseen SM-sarjaan, ja ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 sarjamuotoisessa kilpailussa HJK sijoittui nelj\xc3\xa4nneksi. Kausina 1931-1936 HJK ei ylt\xc3\xa4nyt k\xc3\xa4rkisijoille, eik\xc3\xa4 mitali ollut kovin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuonna 1937 talven tulo viiv\xc3\xa4styi, ja Palloliitto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti ett\xc3\xa4 sarja pelattiin kahdessa lohkossa. Nelj\xc3\xa4n joukkueen etel\xc3\xa4lohkossa HJK ja Akilles sijoittuivat HIFK:n taakse tasapisteiss\xc3\xa4, jolloin uusintaottelu ratkaisi v\xc3\xa4lieriin p\xc3\xa4\xc3\xa4syn. Uusintaottelun HJK voitti maalein 5-4 ja eteni v\xc3\xa4lieriin. V\xc3\xa4lier\xc3\xa4ottelu pelattiin Helsingiss\xc3\xa4 Susia vastaan, HJK voitti ottelun 5-1. Loppuottelu oli Helsingin paikallisottelu HJK:n ja HIFK:n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, ottelu pelattiin Pallokent\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Joukkueet eiv\xc3\xa4t saaneet ratkottua mestaruutta ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 ottelussa, peli p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi tasatulokseen 1-1 ja mestaruuden ratkaisemiseen tarvittiin uusintaottelu. Ottelu pelattiin kaksi viikkoa my\xc3\xb6hemmin. Ottelussa HJK:n onnistui voitta HIFK maalein 3-2, ja n\xc3\xa4in seuralle sen historian viides mestaruus. HJK oli kaudella hienoinen yll\xc3\xa4tysmestari._NEWLINE_Kauden 1937 mestaruus j\xc3\xa4i j\xc3\xa4\xc3\xa4pallokentill\xc3\xa4 HJK:n viimeiseksi. Seuraavana kautena se sai viel\xc3\xa4 pronssimitalit. 1940-luvulle tultaessa HJK sai sotien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 pelatulla kaudella 1941 pronssimitalit. Sotien j\xc3\xa4lkeen vuonna 1946 HJK selviytyi viel\xc3\xa4 kerran loppuotteluun. Loppuottelu pelattiin Helsingin Stadionilla, siin\xc3\xa4 WP-35 oli selv\xc3\xa4sti parempi ja voitti ottelun 3-1. HJK saavutti hopeaa, mik\xc3\xa4 j\xc3\xa4i sen viimeiseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4pallomitaliksi.\n_START_SECTION_\nMenestys hiipuu\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1947 HJK sijoittui sarjan keskivaiheille. Vuonna 1948 SM-sarjassa pelasi sotavuosien j\xc3\xa4lkeen tehtyjen sarjamuutosten takia 20 joukkuetta, ja sarjaa p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin j\xc3\xa4lleen supistaa. Sarjasta putosi yhteens\xc3\xa4 8 joukkuetta, ja HJK oli Suomensarjaan putoajien joukossa. HJK pelasi SM-sarjan it\xc3\xa4lohkossa, eik\xc3\xa4 SM-sarjassa s\xc3\xa4ilyminen ollut l\xc3\xa4hell\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n, se sijoittui lohkossa kahdeksanneksi._NEWLINE_Suomensarjakautena 1949 HJK voitti lohkonsa ja karsintaottelussa noususta se voitti Valkeakosken Hakan ja palasi SM-sarjaan. SM-sarjassa vuonna 1950 HJK kuitenkin putosi takaisin Suomensarjaan sijoituttuaan it\xc3\xa4lohkossa toiseksi viimeiseksi. Seuran hissiliike sarjatasojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 jatkui, se nousi kauden 1951 p\xc3\xa4\xc3\xa4tteeksi takaisin SM-sarjaan kaudeksi 1952. HJK s\xc3\xa4ilytti sarjapaikkansa niukasti pareina seuraavana kautena, ja kaudella 1955 se sijoittui viel\xc3\xa4 SM-sarjassa nelj\xc3\xa4nneksi. Kausi 1957 oli HJK:n viimeinen p\xc3\xa4\xc3\xa4sarjatasolla, se putosi Suomensarjaan sijoituttuaan SM-sarjan yhdeks\xc3\xa4nneksi._NEWLINE_Seuraavina Suomensarjakausina HJK ei selviytynyt SM-sarjakarsintoihin asti. Vuonna 1960 seura voitti Suomensarjan lohkonsa, mutta nousua SM-sarjaan ei tullut. Seuraavina kausina HJK ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ylt\xc3\xa4nyt yht\xc3\xa4 korkealle.J\xc3\xa4\xc3\xa4pallon Suomensarja 1963 j\xc3\xa4i HJK:n viimeiseksi Suomensarjassa, seuraavan kauden 1964 sarjapaikastaan se luopui. HJK jatkoi j\xc3\xa4\xc3\xa4palloilemista viel\xc3\xa4 muutamia vuosia piirisarjatasolla, mutta j\xc3\xa4\xc3\xa4pallo poistui seuran ohjelmasta kokonaan 1960-luvun lopulla.'