b'\n_START_ARTICLE_\nPohjois-Suomi jatkosodan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaiheessa 1941\n_START_PARAGRAPH_\nPohjois-Suomi jatkosodan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaiheessa 1941 on nimitys Lapin sotatoimille jatkosodan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaiheen aikana. Sotatoimiin lasketaan kuuluvan alueet Kuhmon suunnalta Petsamoon. Lapin rintamalla hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvastuu oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Suomen kanssa liittoutuneella Saksalla.\n_START_SECTION_\nKuhmon suunta ja eteneminen Rukaj\xc3\xa4rvelle\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4majan 25. kes\xc3\xa4kuuta 1941 annetun k\xc3\xa4skyn mukaan 14. divisioonan tuli olla hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvalmis 27. kes\xc3\xa4kuuta menness\xc3\xa4. Divisioonaa komensi eversti Erkki Raappana. H\xc3\xa4n oli suoraan p\xc3\xa4\xc3\xa4majan alainen. Divisioona suoritti tiedusteluretki\xc3\xa4 rajan taakse ottaen selkoa neuvostojoukoista. 4. hein\xc3\xa4kuuta suomalaisdivisioona ylitti rajan. Jalkav\xc3\xa4kirykmentti 10, JR 52 ja JR 31 eteniv\xc3\xa4t Repolaan 8. hein\xc3\xa4kuuta menness\xc3\xa4. Suomalaisten joukkojen etel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 sivustalla hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt vahvennettu pataljoona valtasi Lentieran seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Pohjoisella sivustalla eteni vahvennettu komppania. 14. divisioonaa vastassa oli JR 337 neuvostoliittolaisesta 54. Divisioonasta._NEWLINE_Repolan valtauksen j\xc3\xa4lkeen 14.D jumittui kahdeksi viikoksi taisteluihin Omeliasta. Tilanne raukesi saarrostushy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksell\xc3\xa4 24. hein\xc3\xa4kuuta menness\xc3\xa4. Divisioona eteni j\xc3\xa4lleen nopeasti, kunnes Ontrosenvaarassa neuvostojoukkojen vahvistukset pys\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Suomalaiset saivat l\xc3\xa4pimurron Ontrosenvaarassa 12. elokuuta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen divisioona lep\xc3\xa4si melkein kuukauden, ennen kuin aloitti uudelleen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 5. syyskuuta. Rukaj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4n divisioona saavutti 11. syyskuuta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen divisioona jatkoi etenemist\xc3\xa4\xc3\xa4n, kunnes 17. syyskuuta se sai k\xc3\xa4skyn ryhmitty\xc3\xa4 puolustukseen saavuttamalleen tasalle. Rintama kulki Nuokkij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Ontajokea my\xc3\xb6ten Ontaj\xc3\xa4rvelle ja Seesj\xc3\xa4rvelle. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tasalla rintama pysyi sodan loppuun asti.\n_START_SECTION_\nKainuu ja Uhtua-Kiestinki-offensiivi\n_START_PARAGRAPH_\nKenraalimajuri Hjalmar Siilasvuon komentamaan Suomen III Armeijakuntaan kuului jatkosodan alla yksi divisioona, 3.D. Ennen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alkua divisioona jakoi joukkonsa kahtia: Ryhm\xc3\xa4 J:n (JR53) ja Ryhm\xc3\xa4 F:n (p\xc3\xa4\xc3\xa4osa 3.D:sta). Ryhm\xc3\xa4 J:n tavoitteena oli edet\xc3\xa4 Kiestingin kautta Vienanmerelle, Ryhm\xc3\xa4 F:n taas Uhtuan kautta. Alkuvaiheessa suomalaisia oli vastassa neuvostoliittolaisen 54.Divisioonan p\xc3\xa4\xc3\xa4osat._NEWLINE_1. hein\xc3\xa4kuuta III Armeijakunta l\xc3\xa4hti liikkeelle, samalla hetkell\xc3\xa4, kun Sallassa my\xc3\xb6s aloitettiin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys eteni hyvin, sill\xc3\xa4 vastassa oli vain rajavartiojoukkoja. Nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4t eteniv\xc3\xa4t noin 50 kilometri\xc3\xa4. Teiden huonokuntoisuus koetteli huoltoa, ajoittain tiet olivat vain hevospolkuja. Huonojen tieyhteyksien takia my\xc3\xb6s molemmat osapuolet k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t. 9. hein\xc3\xa4kuuta Ryhm\xc3\xa4 F:n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys pys\xc3\xa4htyi Vuonnisenjoen varustettuihin neuvostoasemiin. Asemat saarrettiin ja tuhottiin 14. hein\xc3\xa4kuuta menness\xc3\xa4. Taistelu vei kuitenkin toiveet Uhtuan nopeasta valloituksesta. Vuonnisenjoen j\xc3\xa4lkeen suomalaiset eteniv\xc3\xa4t 10 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Uhtuasta, jolloin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys pys\xc3\xa4htyi sill\xc3\xa4 suunnalla ja Ryhm\xc3\xa4 F ryhmittyi puolustukseen. Ryhm\xc3\xa4 J:n lohkolla hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys eteni paremmin, tosin neuvostojoukkojen koventaessa vastarintaansa lis\xc3\xa4voimien ansiosta. 11. hein\xc3\xa4kuuta ryhm\xc3\xa4n eteneminen pys\xc3\xa4htyi Sohjananjoen hyvin varustettujen asemien eteen. Neuvostojoukoilla oli vastassa tasa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, JR 242. Ryhm\xc3\xa4 F:\xc3\xa4\xc3\xa4 vastassa oli kaksi jalkav\xc3\xa4kirykmentti\xc3\xa4._NEWLINE_Saksan Norjan armeijan esikunta huomasi suomalaisten nopean etenemisen Sohjanan suunnalla ja ne p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 Sallassa ep\xc3\xa4onnistuneen SS-Divisioona Nordin sinne Ryhm\xc3\xa4 J:n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. SS-t\xc3\xa4ydennysten turvin III Armeijakunta aloitti l\xc3\xa4pimurtohy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 Sohjananjoen yli 31. hein\xc3\xa4kuuta. 3. elokuuta menness\xc3\xa4 l\xc3\xa4pimurto saatiin ja saksalais-suomalaiset joukot eteniv\xc3\xa4t Sohjanaan ja Kiestinkiin 7. elokuuta. 14. elokuuta Ryhm\xc3\xa4 J nimettiin Divisioona J:ksi, jonka komentajaksi tuli eversti V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Paloj\xc3\xa4rvi. Kiestingin valtaamisen j\xc3\xa4lkeen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys jatkui kohti Louhea. Neuvostojoukkojen 88. divisioona saapui JR 242:n avuksi ja divisioonan joukot saarsivat saksalais-suomalaiset joukot 20. elokuuta ns. Kiestingin mottiin. Saksalais-suomalaiset joukot p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ulos motista 2. syyskuuta menness\xc3\xa4, mutta joutuivat j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n osan raskaasta kalustostaan. Motin takia III Armeijakunta lopetti hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 14 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Kiestingin it\xc3\xa4puolelle syyskuun alussa 1941._NEWLINE_Marraskuussa Divisioona J l\xc3\xa4hti uudestaan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen ilman P\xc3\xa4\xc3\xa4majan tai Hitlerin lupaa. Alkumenestyksen j\xc3\xa4lkeen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys pys\xc3\xa4htyi ja joukot vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t takaisin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6asemiinsa.'