b'\n_START_ARTICLE_\nPankki\n_START_PARAGRAPH_\nPankki on instituutio, joka tarjoaa finanssipalveluita, erityisesti maksuliikenteen hoitoa ja luotonantoa. Pankki ker\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4omaa suoraan omistajiltaan sek\xc3\xa4 ottamalla vastaan talletuksia. Pankkeja on monenlaisia, mutta yleisimpien liikepankkien toimintaperiaate on ottaa vastaan rahaa talletuksena, maksaa tallettajalle palkkioksi korkoa, joka rahoitetaan lainaamalla rahoja eteenp\xc3\xa4in v\xc3\xa4h\xc3\xa4n korkeampaa korkoa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en. N\xc3\xa4iden korkojen erotuksella sek\xc3\xa4 erilaisten palvelumaksujen avulla rahoitetaan pankin toimintaa, tuotetaan voittoa omistajille ja korjataan luottotappioita. _NEWLINE_Pankin teht\xc3\xa4viin kuuluu my\xc3\xb6s luoda talouteen lis\xc3\xa4\xc3\xa4 rahaa. Rahan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy pankin antaessa asiakkailleen lainaa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 kutsutaan luotonlaajennukseksi.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNyky\xc3\xa4\xc3\xa4n pankki k\xc3\xa4sitet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti instituutiona, jolla on luottolaitokselle my\xc3\xb6nnetty toimilupa. Yleens\xc3\xa4 pankkilupia my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 pankkis\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4 viranomainen ja se antaa oikeudet tarjota tavanomaisimpia palveluita kuten talletuksia. Suomessa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n luottolaitostoimiluvan my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 Finanssivalvonta. Suomessa pankeiksi kutsutaan ainoastaan luottolaitoksia, jotka ottavat vastaan yleis\xc3\xb6n talletuksia. Esimerkiksi pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4 joukkovelkakirjarahoitusta hankkiva luottolaitos ei ole pankki. Monet lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6t tuntevat my\xc3\xb6s rajoitettuja instituutioita, joilla on oikeus pankkitoiminnan kaltaisiin oikeuksiin ilman tarvetta pankkiluvalle._NEWLINE_Talousteoriassa on eri aikoina esitetty erilaista teoreettista analyysia pankkitoiminnasta. Viel\xc3\xa4 1970-luvulla suuri osa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 teoriasta k\xc3\xa4sitteli luottojen ja talletusten hinnoittelua (ns. Klein-Monti -kehikko). Uudemmassa pankkiteoriassa keskeinen kysymys on, mit\xc3\xa4 etuja pankeilla on muihin j\xc3\xa4rjestelyihin, joilla s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4jien varoja voidaan kanavoida investointeihin. Keskeisen\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitteen\xc3\xa4 uudemmassa pankkiteoriassa on delegoitu monitorointi: tallettajat eiv\xc3\xa4t pystyisi arvioimaan investointeja suunnittelevan yrityksen luotettavuutta luotonottajana, mutta talletuksia ker\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 luottolaitos voi tehd\xc3\xa4 sen heid\xc3\xa4n puolestaan.\n_START_SECTION_\nJuuret Euroopassa\n_START_PARAGRAPH_\nPankkitoiminnan historia ulottuu ajalle ennen varsinaisia pankkeja. Kultaa on usein s\xc3\xa4ilytetty temppeleiss\xc3\xa4, ja Babyloniasta on l\xc3\xb6ytynyt 1700-luvulle eaa. ajoitettuja mainintoja pappien antamista lainoista. Antiikin Kreikassa oli rahanlainaajia, jotka my\xc3\xb6s ottivat talletuksia, vaihtoivat rahaa ja tarkistivat sen aitouden. Rooman valtakunnassa oli julkisia notaareja, ja lainat pystyi maksamaan pankkiin._NEWLINE_Kristinuskon nousun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 koronkiskonnasta tuli pahe, mik\xc3\xa4 teki pankkiirien toiminnasta kristinuskon piiriss\xc3\xa4 moraalisesti ep\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ksi aikaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 avasi juutalaisille mahdollisuuden ryhty\xc3\xa4 harjoittamaan pankkitoimintaa keskiajan Euroopassa._NEWLINE_1200-luvun Italiassa kehitettiin kaksinkertainen kirjanpito. My\xc3\xb6s korko opittiin merkitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n niin ettei se en\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt synnilt\xc3\xa4, joten pankkitoiminta palautui kristityille juutalaisilta. Firenzest\xc3\xa4 tuli maailman pankkitoiminnan keskus. Siell\xc3\xa4 etenkin Bardin ja Peruzzin suvut vaurastuivat feodaaliruhtinaita ja paavia palvelevalla, kehittyneell\xc3\xa4 pankkitoiminnallaan 1300-luvun alussa. Bardit laajensivat pankkitoimintaansa ymp\xc3\xa4ri Eurooppaa ja tekiv\xc3\xa4t monet sotaa k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t hallitsijat pian riippuvaisiksi itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuonna 1343 Englannin kuningas Edvard III j\xc3\xa4tti maksamatta suuret velkansa Bardeille ja Peruzzeille, mink\xc3\xa4 seurauksena n\xc3\xa4m\xc3\xa4 meniv\xc3\xa4t konkurssiin. 1400-luvulla Firenzen johtaviksi pankkisuvuiksi nousivat Medicit ja Pazzit._NEWLINE_Saksassa Fuggerin suku nousi 1400-luvulla pankkitoiminnan valtiaiksi 1500-luvun lopulle asti._NEWLINE_Hallitsijoiden tarpeisiin keskittynyt pankkitoiminta laajensi 1600-luvun alkupuolella vaikutuspiiri\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallisen kansan keskuuteen. Pankkitoiminta omaksui nykyaikaisia piirteit\xc3\xa4 pankkien alkaessa ottaa vastaan talletuksia ja lainatessaan hallinnoimiaan varoja ulkopuolisille korkoa vastaan. Pankin tulonl\xc3\xa4hteeksi muodostui vastaanotettujen talletusten ja my\xc3\xb6nnettyjen lainojen korkojen erotus, eli korkomarginaali. \xc5\xa0ekist\xc3\xa4 tuli rahansiirron v\xc3\xa4line pankkien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Perustettiin kansallispankkeja, ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Ruotsin kansallispankki vuonna 1668. Englannin kansallispankista muodostui 1700-luvulla maan keskuspankki. 1800-luvulla Rothschildin suvusta tuli maailman mahtavin pankkiirisuku.\n_START_SECTION_\nSuomen Pankki\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1811 keisari Aleksanteri I antoi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen perustaa Turkuun Suomen ensimm\xc3\xa4inen pankki, Waihetus- Laina- ja Depositioni-Contori (ruots. W\xc3\xa4xel- L\xc3\xa5ne och Depositions-Contoiret i Stor-Furstend\xc3\xb6met Finland). Turusta Helsinkiin pankki muutti vuonna 1819. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 pankista tuli vuonna 1840 Suomen Pankki, joka on maailman nelj\xc3\xa4nneksi vanhin keskuspankki. Varsinaiset keskuspankkiteht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Suomen Pankki aloitti vasta 1800-luvun loppupuolella, kun Suomi oli saanut oman rahan ja maahan oli perustettu liikepankkeja.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankit\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankit muodostavat Suomen vanhimman pankkiryhm\xc3\xa4n. Suomen ensimm\xc3\xa4iset s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankit avattiin Turussa 1823 ja Helsingiss\xc3\xa4 1826. S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkeja perustettiin ensin kaupunkeihin, my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s maaseudulle. S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkien perustamisen taustalla oli s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkiaate. Tavoitteena oli s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 rahapalkkaa nauttivan ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4luokan taloudellisen aseman parantaminen. Ahkeruuden ja s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4isyyden avulla k\xc3\xb6yh\xc3\xa4 voisivat itse parantaa omaa asemaansa. Tallettajien joukossa olikin paljon ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja palvelusv\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen tapahtui muutos ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6nosan osuus tallettajista v\xc3\xa4heni.\n_START_SECTION_\nPostis\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki\n_START_PARAGRAPH_\nPostis\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki perustettiin s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkien kilpailijaksi vuonna 1887. S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkiaate oli my\xc3\xb6s Postis\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankin perustamisen takana. Postis\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki tarjosi l\xc3\xa4hes koko maan kattavan konttoriverkoston postitoimipaikoissa sek\xc3\xa4 paremmat aukioloajat. Postis\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankin nimeksi vaihdettiin Postipankki 1970. Postipankista kehittyi ensin Leonia 1998, sitten Sampo Pankki 2001, ja yhteisty\xc3\xb6 postin kanssa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi. Sampo Pankki myytiin Danske Bankille 2006.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6v\xc3\xa4en s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankit\n_START_PARAGRAPH_\nTy\xc3\xb6v\xc3\xa4en s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankit olivat osa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen toimintaa ja ns. punap\xc3\xa4\xc3\xa4omaa. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkeja perustettiin 1900-luvun alussa. Ne olivat erityisesti ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n ja sen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen rahalaitoksia. My\xc3\xb6hemmin toimihenkil\xc3\xb6iden osuus asiakkaista kasvoi. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkien perustamisen taustalla oli ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen radikalisoituminen ja se, ett\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ill\xc3\xa4 ja yrityksill\xc3\xa4 oli vaikeuksia saada lainaa olemassa olleista pankeista. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkien toiminta lakkasi pankkikriisiss\xc3\xa4 1992.\n_START_SECTION_\nOsuuskassat ja osuuspankit\n_START_PARAGRAPH_\nOsuuskassoja perustettiin Suomeen vuodesta 1903 alkaen. Ne olivat alkuaan pieni\xc3\xa4 yhden kyl\xc3\xa4n tai kyl\xc3\xa4kunnan kattavia kassoja. Kassojen alkuper\xc3\xa4inen tarkoitus oli parantaa pienviljelij\xc3\xb6iden oloja tarjoamalla n\xc3\xa4ille luottoa maatalouden kehitt\xc3\xa4miseen. Osuuskassojen toiminta laajeni my\xc3\xb6hemmin muihinkin lainoihin ja talletuksiin. Osuuskassat toimivat koko maassa. Erityisen paljon niit\xc3\xa4 perustettiin It\xc3\xa4- ja Pohjois-Suomeen. Suurimmat kassat toimivat kaupungeissa, mutta viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n silti korostettiin osuuskassojen roolia maanviljelij\xc3\xa4v\xc3\xa4est\xc3\xb6n rahalaitoksina._NEWLINE_Vuonna 1970 osuuskassat muutettiin osuuspankeiksi. Vuonna 1997 osuuspankit hajosivat kahteen pankkiryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotka nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnetaan nimill\xc3\xa4 OP ja POP Pankki.\n_START_SECTION_\nPankkikilpailua\n_START_PARAGRAPH_\nOsuuspankit ja s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankit alkoivat menesty\xc3\xa4 1960- ja 1970-luvuilla, sill\xc3\xa4 palkkatilit ja omistusasuntojen ostaminen vetiv\xc3\xa4t tavallisiakin ihmisi\xc3\xa4 pankkien asiakkaiksi. Kun 1900-luvun alussa ohjautui yleis\xc3\xb6n talletuksista 70-80\xc2\xa0% liikepankkeihin, 1950-1970-luvulla niiden osuus oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 35-40\xc2\xa0%. Varsinainen pankkikilpailu alkoi kuitenkin vasta 1980-luvulla, kun ulkomaisen rahan maahantuonti sallittiin. Investointipankiksi pyrkinyt S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankkien Keskus-Osake-Pankki (SKOP) alkoi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in pelata rohkeaa riskinottopeli\xc3\xa4. HOP sen sijaan joutui vaikeuksiin valuuttakeinottelussa ja SYP sulautti sen itseens\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPankkikriisi\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen talous ylikuumeni 1980-luvun lopussa. Varovaisimmat pankit alkoivat pyrki\xc3\xa4 eroon huonoista lainoista, mutta SKOP ja monet s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankit jatkoivat riskinottoa. Neuvostoliiton kaupan pys\xc3\xa4htyminen oli suurin syy siihen, ett\xc3\xa4 Suomen talous lamaantui vuonna 1991. Korkotaso nousi, kun Suomen luottoluokitus heikkeni. Pankit saivat yleis\xc3\xb6n vihan p\xc3\xa4\xc3\xa4llens\xc3\xa4, kun korkojen nousun k\xc3\xa4sitettiin olevan pankkien syyt\xc3\xa4. Suomen Pankki otti syksyll\xc3\xa4 1991 SKOP:n hallintaansa est\xc3\xa4\xc3\xa4kseen sen konkurssin. Suomen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki STS taas siirtyi kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1992 KOP:n omistukseen. Suomen S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki ja SKOP jaettiin lokakuussa 1993 nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n osaan siten, ett\xc3\xa4 KOP, SYP, osuuspankit ja Postipankki saivat kukin yhden nelj\xc3\xa4nneksen. Pankkien pelastamisessa oli my\xc3\xb6s otettava k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n roskapankit (Arsenal ja Siltapankki), joihin siirrettiin Suomen S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankin ja STS:n ongelmaluotot.\n_START_SECTION_\nFuusiot\n_START_PARAGRAPH_\nPankkikriisin selkiydytty\xc3\xa4 alkoivat pankkialan fuusiot. Tasavahvasti yli sadan vuoden ajan kilpailleet KOP ja SYP ilmoittivat 9. helmikuuta 1995 fuusioituvansa. Uudeksi nimeksi otettiin Merita Pankki. Se alkoi pian hakea itselleen ulkomaista kumppania p\xc3\xa4rj\xc3\xa4t\xc3\xa4kseen Euroopan pankkikilpailussa. Niinp\xc3\xa4 13. lokakuuta 1997 julkaistiin tieto, ett\xc3\xa4 Merita fuusioituu ruotsalaisen postipankkitaustaisen Nordbankenin kanssa Merita-Nordbankeniksi (MNB). Syksyll\xc3\xa4 1999 se osti norjalaisen Christiania Bank og Kreditkassen -pankin. Kun MNB fuusioitui 6. maaliskuuta 2000 tanskalaisen Unidanmark Bankin kanssa, syntyi Nordea. Valtiollinen Postipankki yksityistettiin Suomessakin, ja sen nimeksi tuli vuonna 1998 Leonia. Vakuutusyhti\xc3\xb6 Sampo yhdistyi Leonian kanssa vuoden 2000 lopussa, jolloin sen nimi muuttui Sampo Pankiksi, ja lopulta se p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi helmikuussa 2007 tanskalaisomistukseen, osaksi Danske Bankia.\n_START_SECTION_\nPankkityypit\n_START_PARAGRAPH_\nPankit voidaan jakaa v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4ispankkeihin (engl. retail bank), keskuspankkeihin (Central bank) ja investointipankkeihin (investment bank)._NEWLINE_V\xc3\xa4hitt\xc3\xa4ispankeista yleisin on osakeyhti\xc3\xb6muotoinen liikepankki (commercial bank), joka yksinkertaistettuna ottaa vastaan talletuksia ja antaa lainaa. Liikepankit ovat suuri pankkiala, sill\xc3\xa4 ne tarjoavat palvelujaan sek\xc3\xa4 yksityishenkil\xc3\xb6ille ett\xc3\xa4 yrityksille. S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki (savings bank) on yksityishenkil\xc3\xb6ille suunnatun v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4ispankin muoto, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4tarkoitus on s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4misen edist\xc3\xa4minen. Suomessa on my\xc3\xb6s osuuspankkeja, jotka ovat osuuskuntamuotoisia. Yksityispankit (private bank) tarjoavat yksityisyytt\xc3\xa4 ja laki- ja veroetuja. T\xc3\xa4llaiset pankit perustetaan tavallisesti ns. veroparatiiseihin ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in niist\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 nimityst\xc3\xa4 offshore-pankki (offshore bank) viitaten veroyst\xc3\xa4v\xc3\xa4llisiin saarialueisiin._NEWLINE_Investointipankit auttavat yrityksi\xc3\xa4 ja valtioita ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4omaa laskemalla liikkeelle arvopapereita ja johdannaisia, joilla sitten k\xc3\xa4yd\xc3\xa4\xc3\xa4n kauppa p\xc3\xb6rsseiss\xc3\xa4. Investointipankit my\xc3\xb6s neuvovat yrityksi\xc3\xa4 mm. fuusioissa ja yritysostoissa (mergers and acquisitions, M&A) sek\xc3\xa4 sijoituksista irtautumisessa (divestment). T\xc3\xa4t\xc3\xa4 kutsutaan pankin myyntipuoleksi (sell side). Lis\xc3\xa4ksi investointipankkien toimintaan kuuluu ostopuoli (buy side), johon kuuluvat el\xc3\xa4kerahastot ja sijoitusrahastot (mukaan lukien hedgerahastot)._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n pankki voi toimia samanaikaisesti sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4ispankkina ett\xc3\xa4 investointipankkina. Nimityksi\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n pankin p\xc3\xa4\xc3\xa4toiminta-alan mukaan. Lis\xc3\xa4ksi jotkin pankit ovat erikoistuneet vain tiettyyn toiminta-alaan.'