b'\n_START_ARTICLE_\nAlbert Edelfeltin patsas\n_START_PARAGRAPH_\nAlbert Edelfeltin patsas on kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Ville Vallgrenin toteuttama taidemaalari Albert Edelfeltin n\xc3\xa4k\xc3\xb6ispatsas. Vuonna 1927 paljastettu pronssiveistos on sijainnut useissa paikoissa eri puolilla Helsinki\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n se on Ateneumin taidemuseon p\xc3\xa4\xc3\xa4aulassa._NEWLINE_Patsas esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4\xc3\xa4 Edelfelti\xc3\xa4 paletti ja sivellin k\xc3\xa4siss\xc3\xa4\xc3\xa4n ja maalarin ty\xc3\xb6takki yll\xc3\xa4\xc3\xa4n. Veistoksen omistaa Suomen Taideyhdistys, joka on luovuttanut sen Ateneumin hoitoon. Veistos painaa 200 kiloa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAjatus Edelfeltin muistomerkist\xc3\xa4 syntyi pian h\xc3\xa4nen kuoltuaan vuonna 1905 ja Edelfeltin yst\xc3\xa4v\xc3\xa4piiriin kuulunut kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Ville Vallgren piti asiaa esill\xc3\xa4. Suomen Taiteilijaseura j\xc3\xa4rjesti vuosina 1906\xe2\x80\x931907 kilpailun Edelfeltin hautamuistomerkist\xc3\xa4 Hietaniemen hautausmaalle, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen huomio siirtyi varsinaiseen patsashankkeeseen. Vuosina 1912\xe2\x80\x931913 j\xc3\xa4rjestetyss\xc3\xa4 muistomerkkikilpailussa ei valittu varsinaista voittajaa, mutta Suomen Taideyhdistys ja Taiteilijaseura alkoivat yhdess\xc3\xa4 ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 rahaa Felix Nylundin luonnosteleman muistomerkin toteuttamiseksi. Huonosti sujunutta rahanker\xc3\xa4yst\xc3\xa4 jatkettiin vuoteen 1924. Vuonna 1926 Vallgren tarjoutui toteuttamaan muistomerkin siihen menness\xc3\xa4 kasaan saaduilla varoilla, 31\xc2\xa0000 markalla. Patsaan tilaajana oli Suomen taideakatemian jaosto. Tuntematon Edelfeltin ulkomaalainen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 maksoi osan pronssivalun kuluista. Patsas paljastettiin Ateneumin puistikossa 22. lokakuuta 1927 ja paljastuspuheen piti Akseli Gallen-Kallela._NEWLINE_Patsaan alkuper\xc3\xa4inen sijoituspaikka oli Ateneumin it\xc3\xa4inen, Mikonkadun puoleinen puistikko, mutta jo vuonna 1930 se siirrettiin rakennuksen toiselle puolelle l\xc3\xa4ntiseen, Keskuskadun puoleiseen puistikkoon. Asematunnelin ajoramppien ja Makkaratalon rakentaminen muutti 1960-luvulla patsaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n ilmett\xc3\xa4 voimakkaasti, joten t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen ilkivallan vuoksi se siirrettiin vuonna 1976 Eiraan, huomaamattomalle paikalle Juhani Ahon tien ja Chydeniuksentien risteykseen. Edelfeltin syntym\xc3\xa4n 150-vuotisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n yhteydess\xc3\xa4 hein\xc3\xa4kuussa 2004 patsas palautettiin kunnostettuna Ateneumin l\xc3\xa4ntiseen puistikkoon. Vuonna 2013 se siirrettiin katuremontin tielt\xc3\xa4 varastoon, mik\xc3\xa4 oli alkujaan tarkoitettu vain v\xc3\xa4liaikaiseksi j\xc3\xa4rjestelyksi. Nyttemmin se on kuitenkin sijoitettu Ateneumin sis\xc3\xa4lle, museon ala-aulaan._NEWLINE_Helsingin patsaaseen perustuva pienempi Edelfeltin rintakuva on ollut Porvoossa tuomiokirkon vierell\xc3\xa4 vuodesta 1934. Sen lahjoitti Porvoon kaupungille Borg\xc3\xa5 Sparbank.'