b'\n_START_ARTICLE_\nPeledsiika\n_START_SECTION_\nTuntomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nHopeinen peledsiika muistuttaa nimest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta enemm\xc3\xa4n muikkua kuin alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 suomalaista siikaa. Selvimmin peledsiian erottaa n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 lajeista leukojen perusteella. Peledsiian leuat ovat l\xc3\xa4hes samanmittaiset, kun taas siialla yl\xc3\xa4leuka on selv\xc3\xa4sti alaleukaa pidempi ja muikulla p\xc3\xa4invastoin. Suurikokoisten peledsiikojen ruumis on korkea, pienikokoisten matala. Kyljet ovat hopeanhohtoiset ja selk\xc3\xa4 on tumma, l\xc3\xa4hes musta. Vatsa puolestaan on vitivalkoinen. Pituus lajilla on tavanomaisesti 25\xe2\x80\x9345\xc2\xa0cm ja paino 300\xe2\x80\x931\xc2\xa0500\xc2\xa0g. Peledsiian p\xc3\xa4\xc3\xa4 on vartaloon n\xc3\xa4hden pieni, ja laji on my\xc3\xb6s suomalaista siikaa pulleampi.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nPeledsiian luontainen levinneisyys Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kattaa Vienanmereen laskevan Mezenjoen ja Koillis-Siperiassa olevan Kolymajoen v\xc3\xa4lisen alueen. Suurin osa peledsiioista on j\xc3\xa4rvipopulaatioita, mutta my\xc3\xb6s vaeltavia jokikantoja ja jokisuissa el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 estuaaripopulaatioita esiintyy._NEWLINE_Nykyisin peledsiikaa on istutettu eri puolille Eurooppaa. Sit\xc3\xa4 tavataan L\xc3\xa4nsi-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, Baltian maissa, Puolassa, Suomessa ja T\xc5\xa1ekin tasavallassa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 tuontipopulaatiot el\xc3\xa4v\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa jatkuvien istutusten varassa, luonnossa lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen on satunnaista.\n_START_SECTION_\nIstutukset Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomeen tuotu peledsiika on l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin siperialaisen Objoen keskijuoksulla olevan Endyrj\xc3\xa4rven populaatiosta. Vuonna 1965 maahan tuotiin ensi kerran m\xc3\xa4timunia Pietarin l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 sijaitsevasta kalanviljelylaitokselta. Tuonnin tarkoituksena oli saada vesist\xc3\xb6ihin sopiva siikalaji, joka kasvattaisi kalaveden arvoa. Peledsiikaa istutettiin aluksi sek\xc3\xa4 rannikolle ett\xc3\xa4 useisiin j\xc3\xa4rviin._NEWLINE_Se menestyi kuitenkin huonosti, paitsi alkuun Lokan ja Porttipahdan tekoj\xc3\xa4rviss\xc3\xa4, joissa se joinakin vuosina lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi luontaisestikin. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen loppui kuitenkin ilmeisesti voimakkaan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn aiheuttaman kudun tuhoutumisen takia 1990-luvulla.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nPeledsiian t\xc3\xa4rkeint\xc3\xa4 ravintoa on el\xc3\xa4inplankton. Sen ohella se sy\xc3\xb6 pohjael\xc3\xa4imi\xc3\xa4 ja pinnalla olevia hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4. Mahoista on l\xc3\xb6ydetty joskus my\xc3\xb6s vesikasveja ja kalanpoikasia. Peledsiiat ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t sy\xc3\xb6nn\xc3\xb6kselle sellaisiin paikkoihin, joissa ne pystyv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tarvitsemaansa ravintoa koko avovesikauden ajan. Peledsiika on vapaan veden parvikala, joka v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvillisuusalueita. Veden laadun suhteen se on vaatimattomampi kuin muut Coregonus-suvun lajit.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen ja elinik\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLaji lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy eri aikoina eri osissa levinneisyysaluetta. Lapin tekoj\xc3\xa4rviss\xc3\xa4 se lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy yleens\xc3\xa4 vasta joulukuussa j\xc3\xa4iden alla. Siperiassa el\xc3\xa4\xc3\xa4 kantoja, jotka lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t jo syyskuussa. Kutu tapahtuu 2\xe2\x80\x933 metrin syvyydess\xc3\xa4 hiekka- tai sorapohjalla. Jos kaikki menee hyvin, poikaset kuoriutuvat jo j\xc3\xa4iden l\xc3\xa4hd\xc3\xb6n aikaan. Vastakuoriutunut poikanen on 8\xe2\x80\x939 millimetrin pituinen._NEWLINE_Peledsiika on muikun tavoin lyhytik\xc3\xa4inen kala. Suomesta Porttipahdan tekoj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 saatu yksil\xc3\xb6 oli 9-vuotias, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pitemp\xc3\xa4\xc3\xa4n kala ei tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Suomessa kasva. Alkuper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on harvoin saatu 13\xe2\x80\x9315-vuotiaitakin yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMerkitys ihmiselle\n_START_PARAGRAPH_\nSuomeen tuodusta peledsiiasta ei tullut suosittua ruokakalaa, koska sit\xc3\xa4 ei pidetty yht\xc3\xa4 maukkaana kuin kotimaisia muikkuja tai siikoja. Kun lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen p\xc3\xa4\xc3\xa4si alkuun, pohjoisen tekoj\xc3\xa4rviss\xc3\xa4 pyydettiin verkoilla ja troolilla vuosina 1992\xe2\x80\x931993 150 tonnin vuosisaaliita. Tuolloin peledsiikaa markkinoitiin iskev\xc3\xa4mm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 polarmuikku, joka sittemmin kiellettiin harhaanjohtavana. Luontaisen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 saalism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on hiipunut. Esimerkiksi vuonna 1999 vuosisaalis j\xc3\xa4i vain nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n tonniin.\n_START_SECTION_\nKalakannan hoito\n_START_PARAGRAPH_\nPeledsiikakannan yll\xc3\xa4pit\xc3\xb6 vaatii jatkuvia istutuksia luontaisen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen ollessa sattumanvaraista. Kun lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen onnistuu, t\xc3\xa4rkein hoitotoimenpide on kalastuksen oikea s\xc3\xa4\xc3\xa4tely. Tutkijat ovat kehottaneet jatkamaan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 istutuksia Lapin tekoj\xc3\xa4rviin tiheydell\xc3\xa4 15\xe2\x80\x9320 kappaletta hehtaaria kohti vuosittain.'