b'\n_START_ARTICLE_\nCaecilius Statius\n_START_PARAGRAPH_\nCaecilius Statius (k. noin 220\xe2\x80\x93166 eaa.) oli arkaaisen ajan roomalainen komediakirjailija, jonka tuotanto on s\xc3\xa4ilynyt vain fragmentaarisesti. H\xc3\xa4nen aikalaisiaan roomalaisista n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4kirjailijoista olivat Ennius, Plautus ja Terentius.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nCaecilius Statiuksen el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n jokseenkin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n kuului kelttil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 olevaan, Pohjois-Italiassa asuvien insubrien heimoon. Syntym\xc3\xa4vuodesta ei tiedet\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n varmaa, mutta tutkijat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneet esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen syntym\xc3\xa4ajakseen 220-lukua eaa. Joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan h\xc3\xa4n oli kotoisin Mediolanumista (nyk. Milano), joka oli insubrien asuttaman alueen t\xc3\xa4rkein keskus. Caecilius Statius p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Roomaan mit\xc3\xa4 ilmeisimmin sotavankina roomalaisten ja insubrien k\xc3\xa4ymien taisteluiden seurauksena. Insubrit k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t tappion roomalaisille Clastidiumin taistelussa vuonna 222, jolloin roomalaiset saivat Mediolanumin haltuunsa ensi kerran. Viimeinen kamppailu roomalaisten ja insubrien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytiin vuosina 200\xe2\x80\x93194, ja oletettavaa on, ett\xc3\xa4 Statius tuli Roomaan n\xc3\xa4ihin aikoihin. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi orjaksi Caeciliusten perheeseen. Caeciliukset vapauttivat h\xc3\xa4net ja h\xc3\xa4n omaksui perheen nimen itselleen. Statius-nimest\xc3\xa4 tuli lis\xc3\xa4nimi, jota my\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 aikoina k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n harvoin, ja esimerkiksi klassisen kauden kirjailijat viittaavat h\xc3\xa4neen l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Caeciliuksena. H\xc3\xa4nen mahdollisesta etunimest\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n tietoa. Statius-nimi on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt kiinnostusta tutkijoiden keskuudessa. Aulus Gellius k\xc3\xa4sitteli aihetta jo antiikissa; h\xc3\xa4nen mukaansa Statius oli orjan nimi, ja siksi my\xc3\xb6s orjana Roomaan saapuneen Caecilius Statiuksen nimi. Todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Statius oli kuitenkin yleinen itaalinen individuaalinimi ja Statiuksen alkuper\xc3\xa4inen nimi._NEWLINE_Jos Caeciliuksen syntym\xc3\xa4vuosi on tuottanut tutkijoille p\xc3\xa4\xc3\xa4nvaivaa, niin ongelmia on my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen kuolinvuotensa selvitt\xc3\xa4misess\xc3\xa4. Hieronymuksen mukaan Caeciliuksen el\xc3\xa4m\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Enniuksen kuolemaa seurannenna vuonna. Enniuksen kuolinvuodesta ei kuitenkaan ole t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 varmuutta, vaan sen on ehdotettu olevan joko 169 tai 168 eaa. Em. vuosi on per\xc3\xa4isin Cicerolta , toinen Hieronymukselta . Ongelmia tuottaa my\xc3\xb6s Suetoniukselta  per\xc3\xa4isin oleva maininta nuoresta Terentiuksesta, joka luki Andria-n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vanhalle Caeciliukselle. Kyseisen n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmestyneen vasta vuonna 166, joten t\xc3\xa4m\xc3\xa4 siirt\xc3\xa4isi Caeciliuksen kuolinhetke\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ksi. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 mainintaa on pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin anekdoottina, jolla ei ole pohjaa tosiel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja oletettavasti Caecilius olikin tuona kyseisen\xc3\xa4 ajankohtana jo kuollut.\n_START_SECTION_\nTuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nVapautettuna Caecilius p\xc3\xa4\xc3\xa4si Ennuksen tuttavapiiriin ja h\xc3\xa4n aloitti kreikkalaismallisten komedioiden (fabula palliata) kirjoittamisen uuden attikalaisen komedian tyyliin. Hieronymus  mainitsee h\xc3\xa4nen olleen Enniuksen contubernalis, joka voi tarkoittaa paitsi sotilastoveria kuin asuinkumppaniakin. Jotkut tutkijat ovat tulkinneen Caecliuksen olleen Enniuksen oppilas. Vaikka miesten v\xc3\xa4lisen suhteen laadusta ei ole t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 varmuutta, on selv\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 he olivat tuttavia kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jotkut tutkijat uskovat Caeciliuksen valinneenkin komedian v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen kilpailuasetelman tragedioita kirjoittavan Enniuksen kanssa._NEWLINE_Aluksi Caeciliuksen komediat eiv\xc3\xa4t saavuttaneet suurtakaan suosiota, mik\xc3\xa4 saattoi johtua h\xc3\xa4nen puutteellisista latinantaidoistaan. My\xc3\xb6hemmin kuitenkin tulivat maine ja kunnia my\xc3\xb6s Caeciliuksen tuotannon osaksi ja Caecilius nostettiin latinankielisen kirjallisuuden suurten nimien joukkoon. Ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosisadalla eaa. el\xc3\xa4nyt runoilija Volcacius Sedigitus nosti muodostamassaan runoilijakaanonissaan Caeciliuksen ensimm\xc3\xa4iselle sijalle fabula palliatan kirjoittajista, kun Plautus sai tyyty\xc3\xa4 toiseen sijaan ja Terentius vasta kuudenteen. Volcacius Sedigituksen ohella Caeciliusta ihailivat useat muut antiikin kirjailijat, esimerkiksi Varro  kiittelee h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4ytelmiens\xc3\xa4 juonikuvioita ja Horatius  tyylin arvokkuutta (gravitas). Cicero kuitenkin moittii Caeciliusta huonoksi latinistiksi. Vaikka useat antiikin auktorit Caeciliusta ylistiv\xc3\xa4tkin, j\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4n usein vaille suurta huomiota kirjallisuudenhistoriassa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu siit\xc3\xa4, ettei Caeciliuksen n\xc3\xa4ytelmist\xc3\xa4 ole meille s\xc3\xa4ilynyt kuin jokseenkin v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 fragmentteja, joista suurin osa on vain yhden tai korkeintaan kahden s\xc3\xa4keen mittaisia. S\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 fragmentteja on 177 kappaletta ja ne jakautuvat 194 s\xc3\xa4keeseen. N\xc3\xa4ytelmien nimi\xc3\xa4 tunnetaan yli nelj\xc3\xa4kymment\xc3\xa4 ja kaikki h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 edustavat fabula palliata -komediaa. N\xc3\xa4ytelmien otsikot ovat joko kreikankielisi\xc3\xa4 (32 kpl), latinankielisi\xc3\xa4 (8 kpl), tai sitten niill\xc3\xa4 on sek\xc3\xa4 latinan- ett\xc3\xa4 kreikankielinen nimi (2 kpl). Kaikki fragmentit ovat per\xc3\xa4isin Caeciliusta kommentoineilta, my\xc3\xb6hemmilt\xc3\xa4 kirjailijoilta. T\xc3\xa4rkein t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 lienee 300-luvulla vaikuttanut grammaatikko Nonius Marcellus, jolta on per\xc3\xa4isin noin sata Caecilius-lainausta. Aulus Gellius  on s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4nyt pisimm\xc3\xa4n fragmentin vertaillessaan Caeciliuksen n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4 Plocium Menandroksen samannimiseen (Plokion) esikuvan kanssa._NEWLINE_Caeciliusta on perinteisesti pidetty v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 Plautuksen ja Terentiuksen toisistaan poikkeavien kirjoitustyylien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, sattuuhan h\xc3\xa4n ajallisesti n\xc3\xa4iden kahden kirjailijan v\xc3\xa4lille. Caeciliuksen tyyliss\xc3\xa4 on paljon yhteist\xc3\xa4 Plautuksen kanssa, mutta mahdollisesti h\xc3\xa4n oli uskollisempi kreikkalaisille esikuvilleen, joista t\xc3\xa4rkein on ehdottomasti em. Menandros. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi ja siksi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4ytelmien kreikankielisten nimien osuus on ylivoimainen, on ajateltu Caeciliuksen pyrkineen Plautusta enemm\xc3\xa4n tuomaan kreikkalaista vaikutusta roomalaiseen komediaan. Aulus Gelliuksen vertailu kahden auktorin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 paljastaa kuitenkin Caeciliuksenkin mukailleen kreikkalaisia esikuvia melko vapaasti.'