b'\n_START_ARTICLE_\nTituksen riemukaari\n_START_PARAGRAPH_\nTituksen riemukaari (ital. Arco di Tito) on Rooman keskustassa Forum Romanumin kupeessa sijaitseva Jerusalemin valtauksen muistoksi pystytetty muistomerkki. Sen rakennutti keisari Domitianus edesmenneen  veljens\xc3\xa4 ja edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Tituksen kunniaksi vuonna 82 . Riemukaaren l\xc3\xa4pi johtaa voitonparaateihin k\xc3\xa4ytetty katu Via Sacra, ja kaari sijaitsee sen korkeimmalla kohdalla.\n_START_SECTION_\nArkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nTituksen riemukaari on varhaisin tunnettu esimerkki roomalaisten kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 komposiittityylist\xc3\xa4, joka on yhdistelm\xc3\xa4 korinttilaisesta ja joonialaisesta pylv\xc3\xa4sj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kaariaukon sis\xc3\xa4seinill\xc3\xa4 on Jerusalemin temppelin ry\xc3\xb6st\xc3\xb6saalista viev\xc3\xa4\xc3\xa4 kulkuetta ja Tituksen yhdess\xc3\xa4 is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Vespasianuksen kanssa juutalaisista saavutetun voiton kunniaksi pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 triumfia kuvaavat reliefit . Holvin kasetoituun kattoon on kuvattu Tituksen jumalaksi julistaminen . Pahoin rapistunut riemukaari, joka oli keskiajalla osa Frangipanien linnoitusta, restauroitiin paavi Pius VII:n aloitteesta t\xc3\xa4ydellisesti 1817\xe2\x80\x931821. Arkkitehti Giuseppe Valadier purki monumentin osiin ja kokosi sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en puuttuviin attikan ja pilareiden ulommaisiin kulmiin uusia kivilohkareita travertiinista . Alun perin kokonaisuudessaan valkeasta Pentelin marmorista rakennettu yksiaukkoinen riemukaari on 15,4 m korkea, 13,5 m leve\xc3\xa4 ja 4,75 m syv\xc3\xa4 .\n_START_SECTION_\nPiirtokirjoitukset\n_START_PARAGRAPH_\nRiemukaaren Colosseumin puoleisen julkisivun attikassa on suurikokoinen latinankielinen omistuskirjoitus: SENATUS POPULUSQUE ROMANUS DIVO TITO DIVI VESPASIANI FILIO VESPASIANO AUGUSTO (suom. Rooman Senaatti ja kansa, jumalalliselle Titukselle jumalallisen Vespasianuksen pojalle). Forum Romanumille p\xc3\xa4in antavan fasadin piirtokirjoitus ei ole s\xc3\xa4ilynyt meid\xc3\xa4n p\xc3\xa4iviimme . Sen sijaan toisella puolella on moderni muistokirjoitus restauroinnista: INSIGNE RELIGIONIS ATQVE ARTIS MONVMENTVM VETUSTATE FATISCENS PIVS SEPTIMVS PONTIFEX MAX(imus) NOVIS OPERIBVS PRISCVM EXEMPLAR IMITANTIBVS FVLCIRI SERVARIQVE IVSSIT ANNO SACRI PRINCIPATVS EIVS XXIIII (suom. Ajan hampaan heikent\xc3\xa4m\xc3\xa4 uskonnollinen ja taiteellinen monumentti korjattiin vanhan mallin mukaan paavi Pius VII:n k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen 24. hallintovuonnaan) .'