b'\n_START_ARTICLE_\nPerak\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nPerak sijaitsee L\xc3\xa4nsi-Malesian l\xc3\xa4nsirannikolla, Malakansalmen rannalla. Pohjoisessa alue rajoittuu Thaimaahan, sek\xc3\xa4 Kedahin ja Penangin osavaltioihin, id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on Kelantan ja Pahang ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Selangor. Osavaltion pinta-ala on 21,035 km\xc2\xb2, mik\xc3\xa4 tekee siit\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsi-Malesian toiseksi laajimman osavaltion. Perakin alue on vuoristoista ja alueen luonto on vehre\xc3\xa4\xc3\xa4 sademets\xc3\xa4\xc3\xa4. Perakissa sijaitseva Cameron Highlands on kuuluisa viljelyalue, joka on tunnettu muun muassa teeviljelmist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Osavaltion rannikolla sijaitseva Pangkorin saari on suosittu turistikohde.\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nArkeologiset l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ovat osoittaneet, ett\xc3\xa4 Perakin alueella on ollut asutusta jo esihistoriallisella ajalla. Ensimm\xc3\xa4iset kuningaskunnat muodostuivat 100-luvulla, kun alueella sijaitsi Gangga Negaran muinainen kuningaskunta 100-1000-luvuilla. Langkasukan kuningaskunta taas kukoisti 100-1300 luvuilla. Ensimm\xc3\xa4inen suuri kauppaa k\xc3\xa4ynyt kuningaskunta, joka hallitsi aluetta oli Srivijayan imperiumi 600-1300 -luvulla. Srivijayan imperiumin hajottua Majapahit hallitsivat aluetta 1500-luvulle asti.\n_START_SECTION_\nPortugalin ja Hollannin kolonialismin aika\n_START_PARAGRAPH_\nPerakin sulttaanikunta syntyi Malakan sulttaanikunnan jouduttua portugalilaisten vallan alle 1500-luvun alussa. Malakan sulttaani pakeni Niemimaan etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rkeen, mihin h\xc3\xa4n perusti Johoren sulttaanikunnan. Malakan viimeisen sulttaanin poika Mazaffar taas siirtyi Perakin sulttaaniksi. V\xc3\xa4hitellen Perak kuitenkin et\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Malakan ja Johoren vaikutuspiirist\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 portugalilaisten valta Malakansalmella kasvoi, eik\xc3\xa4 Johore pystynyt kontrolloimaan Malakan pohjoispuolella olevaa Perakia. Lis\xc3\xa4ksi 1600-luvulle tultaessa Perak joutui Acehin sulttaanikunnan valloittamaksi. Hollantilaiset ajoivat lopulta vuonna 1641 portugalilaiset pois Malakan niemimaalta._NEWLINE_Nykyisen Malesian alueen pohjoisimmat sulttaanikunnat olivat Perakin tavoin hyvin pieni\xc3\xa4 ja siksi alttiita eurooppalaisten ja muiden kaakkoisaasialaisten hyv\xc3\xa4ksik\xc3\xa4yt\xc3\xb6lle. Perakin naapurivaltiot Kedah, Kelantan ja Terengganu joutuivat 1700-luvulla Siamin vallan alle vapauduttuaan Acehin alaisuudesta. Siam olisi valloittanut my\xc3\xb6s Perakin alueen merkitt\xc3\xa4vien tinamalmivarantojen vuoksi, mutta Perak teki sopimuksen hollantilaisten kanssa alueen luonnonvarojen hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Hollannin It\xc3\xa4-Intian kauppakomppania sai Perakilta monopoliaseman maan tinan ostamiseen, vastineeksi suojelusta siamilaisia ja muita mahdollisia hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4ji\xc3\xa4 vastaan.\n_START_SECTION_\nBrittil\xc3\xa4isen kolonialismin aika\n_START_PARAGRAPH_\nBrittil\xc3\xa4iset saapuivat alueelle 1700-1800 luvun vaihteessa ja valta Malakan niemimaalla siirtyi hollantilaisilta briteille. Siirtomaavallan aikana Perakin alueelle siirtyi runsaasti kiinalaisia ty\xc3\xb6skentelem\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa tinakaivoksilla, ja alueella k\xc3\xa4ytiin v\xc3\xa4kivaltaista valtataistelua kaivoksista 1870-luvulla. Tinakaivoksista k\xc3\xa4ydyt niin sanotut Larutin sodat saivat alkunsa kun kaksi kiinalaista salaseuraa pyrkiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4\xc3\xa4n osallisiksi tinakaivosoikeuksista. Kiistan v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi tuli lopulta brittil\xc3\xa4inen William A. Pickering, joka sai kiinalaiset suostumaan siihen ett\xc3\xa4 britit toimivat kiistan v\xc3\xa4litt\xc3\xa4jin\xc3\xa4. Neuvottelut johtivat lopulta Pangkorin sopimukseen, jossa britit tunnustivat sulttaani Abdullahin Perakin hallitsijaksi ja Perak luovutti brittihallinnon alaisuuten Dindingin alueen, johon sis\xc3\xa4ltyi my\xc3\xb6s Pangkorin saari. Dinding liitettiin Salmisiirtokuntien hallintoalueeseen. Seuraavana vuonna kuitenkin brittien ja Abdullahin v\xc3\xa4lit kiristyiv\xc3\xa4t, kun brittihallinnon edustaja Perakissa murhattiin. Tapaus johti siihen ett\xc3\xa4 Abdullah syrj\xc3\xa4ytettiin. 1890-luvulla britit perustivat Liittoutuneet malaijivaltiot, johon liittyiv\xc3\xa4t Perak, Negeri Sembilan, Pahang ja Selangor. Liitoksella britit pyrkiv\xc3\xa4t luomaan vakautta ep\xc3\xa4vakaisiin malaijivaltioihin, pyrki\xc3\xa4kseen n\xc3\xa4in turvaamaan taloudellisia etujaan Malakan niemimaalla._NEWLINE_1950-luvulla Perak muodosti muiden Malakan niemimaan valtioiden kanssa Malaijan federaation, mink\xc3\xa4 perustaminen osaltaan laukaisi Malaijan kriisin, jossa Malaijan kommunistinen puolue KPM k\xc3\xa4vi sissisotaa federaatiota ja brittihallintoa vastaan. Kriisi sai alkunsa vuonna 1948, kun KPM:n terroristit murhasivat Perakissa kolme brittil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ty\xc3\xb6njohtajaa. KPM pyrki terrorillaan tuhoamaan alueen tinakaivoksia ja plantaaseja, tehd\xc3\xa4kseen n\xc3\xa4in taloudellista vahinkoa briteille, ja saadakseen heid\xc3\xa4t siten l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n alueelta. 1950-luvun alussa britit p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t kuitenkin sissisodassa voitolle ja KPM:n terroristit antautuivat.\n_START_SECTION_\nItsen\xc3\xa4isyyden aika\n_START_PARAGRAPH_\nMy\xc3\xb6s Malaijan liittovaltion, ja my\xc3\xb6hemmin Malesian, itsen\xc3\xa4isyyden aikana Perak on ollut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tinan tuottaja. Kuitenkin vuonna 1983 tinan hinta romahti, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen kaivostoiminta lopetettiin. Tinakaivostoiminnan loputtua osavaltio on voimakkaasti teollistunut.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPerakin v\xc3\xa4kiluku on noin 2,3 miljoonaa. Suurin kaupunki on osavaltion p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Ipoh. Muita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kaupunkeja ovat Tambun, Telok Intan, Taiping, Kuala Kangsar ja Lumut. Osavaltion v\xc3\xa4est\xc3\xb6 on keskittynyt Perakjoen varrelle. Osa asutuskeskuksista on kasvanut tinakaivosten ymp\xc3\xa4rille. Suurin osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 on malaijeja, mutta osavaltiossa on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kiinalaisv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6. Malaijeja on osavaltion v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 noin puolet. Kiinalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 on noin 35% ja intialaisia noin 7%.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nPerak on sulttaanikunta, ja sulttaanin arvo on perinn\xc3\xb6llinen. Perakin sulttaani toimii my\xc3\xb6s vuorollaan Malesian kuninkaana.'