b'\n_START_ARTICLE_\nIVL A.22 Hansa\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nHansa und Brandenburgische Flugzeugwerke oli ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan tunnetuimpia vesikonevalmistajia. Brandenburg W 12 - kaksipaikkainen ja -tasoinen h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4- ja tiedustelukone - oli vuonna 1916 lajinsa huippua. Ernst Heinkel suunnitteli sen pohjalta (muuttamalla koneen kaksitasosta yksitasoksi ja muuttamalla kellukkeiden tuentaa) W 29 -koneen. Vastuksen v\xc3\xa4hent\xc3\xa4minen oli v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4, koska laivaston koneisiin ei riitt\xc3\xa4nyt tehokkaita moottoreita. Prototyyppi lensi ensilentonsa 27. maaliskuuta 1918, hyv\xc3\xa4ksyttiin 4. huhtikuuta 1918 ja otettiin sarjavalmistukseen 13. huhtikuuta 1918. W 29 -koneita rakennettiin Saksan laivastolle yhteens\xc3\xa4 noin 230._NEWLINE_Suurikokoisempi W 33, joka oli suunniteltu tehokkaammalle moottorille, tilattiin 24. huhtikuuta 1918. Kolme prototyyppi\xc3\xa4 valmistui lokakuussa 1918 ja vain seitsem\xc3\xa4n konetta kaikkiaan 26:sta valmistuneesta ehdittiin luovuttaa ennen sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4. Saksalaisissa W 33 -koneissa oli 245\xc2\xa0hv:n Maybach-moottori._NEWLINE_Norja osti brittien suostumuksella W 33:n valmistuslisenssin tammikuussa 1921. He ehtiv\xc3\xa4t - ennen suomalaisia - ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 monta rautatievaunullista W 33:n puolivalmisteita. Norja valmisti vuosina 1921\xe2\x80\x931929 kaikkiaan 12\xc2\xa0W 33 -lisenssikonetta (M\xc3\xa5ke II ja M\xc3\xa5ke III), jotka oli varustettu 260\xc2\xa0hv:n Mercedes-moottoreilla.\n_START_SECTION_\nHankinta Suomeen\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalaiset p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t tutustumaan W 29-koneeseen Libaussa syksyll\xc3\xa4 1918. Suomi osti toukokuussa 1921 rajoittamattoman valmistuslisenssin suuremmasta W 33-koneesta. Ennen valmistuksen aloitusta suunnitelmat jouduttiin p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n suomeksi. Vuotta my\xc3\xb6hemmin toukokuussa 1922 hankittiin my\xc3\xb6s lujuuslaskelmat. Koska lisenssi koski vain koneen rakennetta, jouduttiin mm. aseiden ja pommien sijoittelu suunnittelemaan itse. My\xc3\xb6s moottorin vaihtuminen alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 Maybach-moottorista 300\xc2\xa0hv:n FIAT-moottori pakotti moneen muutokseen. Valtion Lentokonetehtaan edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n - Ilmailuvoimien Lentokonetehtaan - tekem\xc3\xa4t muutosty\xc3\xb6t olivat niin mittavat, ett\xc3\xa4 oman tyyppimerkinn\xc3\xa4n (I.V.L. A.22 "Hansa") antaminen koneelle oli perusteltua._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen Hansa valmistui 15. lokakuuta 1922 ja toinen 15. marraskuuta 1922. Vuonna 1923 rakennettiin 24 Hansaa ja vuonna 1924 40 Hansaa. Yksil\xc3\xb6numerosta 60 alkaen Hansaa rakennettiin varastoon, sill\xc3\xa4 ilmavoimien tarve oli tyydytetty ja merilentoeskaaderien hallit t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4. Valmistus piti lopettaa 78:n Hansan j\xc3\xa4lkeen vuonna 1925 mutta ty\xc3\xb6llisyyssyist\xc3\xa4 rakentamista jatkettiin. Viimeinen Hansa valmistui ja luovutettiin hein\xc3\xa4kuussa 1926._NEWLINE_Kaikkiaan rakennettiin 120 Hansaa, joista 118 Suomen ilmavoimille ja kaksi myytiin vuonna 1926 Latvialle. Valmistusm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli Suomen ilmailun historian suurin kunnes PIK-20-purjekoneiden valmistusm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 1970-luvulla ylitti sen.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ilmavoimat k\xc3\xa4ytti Hansaa meritoimintakoneena ja talvisin suksikoneena 1923\xe2\x80\x931935. Vuoden 1932 loppuun menness\xc3\xa4 oli poistettu k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 jo 105 Hansaa; tyypin viimeinen lento lienee tapahtunut 3. elokuuta 1935 lenton\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 Suur-Merijoella. Viimeiset poistot kirjattiin vuonna 1936._NEWLINE_Hansoilla lennettiin yli 35\xc2\xa0000 tuntia. Onnettomuuksia tapahtui 20 ja niiss\xc3\xa4 menetti henkens\xc3\xa4 42 ihmist\xc3\xa4. Hansan meritoimintakoneena korvasi Blackburn Ripon.\n_START_SECTION_\nMuseokoneita Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ilmailumuseossa on yksi Hansa, IL-2 (entinen 4.D.2), valmistusnumero 2.'