b'\n_START_ARTICLE_\nJules Verreaux\n_START_PARAGRAPH_\nJules Pierre Verreaux (24. elokuuta 1807 \xe2\x80\x93 7. syyskuuta 1873) oli ranskalainen kasvi- ja lintutieteilij\xc3\xa4._NEWLINE_Verreaux ty\xc3\xb6skenteli Ranskan kansallisessa luonnonhistoriallisessa museossa. 1842 h\xc3\xa4n matkusti Australiaan ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kasveja. H\xc3\xa4n palasi Ranskaan 1851 mukanaan 15\xc2\xa0000:n n\xc3\xa4ytteen kokoelma. 1864 h\xc3\xa4net valittiin Pariisin museon apulaisluonnontieteilij\xc3\xa4ksi Florent Pr\xc3\xa9vostin tilalle._NEWLINE_Verreaux ty\xc3\xb6skenteli my\xc3\xb6s Kiinassa ja Etel\xc3\xa4-Afrikassa, jossa h\xc3\xa4n oli perustamassa, yhdess\xc3\xa4 Andrew Smithin kanssa, Etel\xc3\xa4-Afrikan museota Kapkaupunkiin vuonna 1825._NEWLINE_Verreaux loi suurenmoisen taideteoksen Arab Courier Attacked by Lions Pariisin maailmann\xc3\xa4yttelyyn 1867. Siin\xc3\xa4 leijonat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t kamelilla ratsastavan arabin kimppuun. Kuvailtu leijona oli nyt jo sukupuuttoon kuollut atlasleijona._NEWLINE_Verreaux nimesi kagun yhdess\xc3\xa4 Marc Athanese Parfait Oeillet Des Mursin kanssa vuonna 1860._NEWLINE_H\xc3\xa4nen kunniakseen on nimetty etel\xc3\xa4nt\xc3\xb6yht\xc3\xb6kuku (Coua verreauxi), Alfred Grandidier (1836-1921), juoksukyyhky (Leptotila verreauxi) Charles Lucien Bonaparte (1803-1857), kultanokkatimali (Paradoxornis verreauxi) Richard Bowdler Sharpe (1847-1909) ja mustakotka (Aquila verreauxii) Ren\xc3\xa9-Primev\xc3\xa8re Lesson (1794-1849).'