b'\n_START_ARTICLE_\nTxillardegi\n_START_SECTION_\nUra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x81lvarez Enparantza (\xc3\xa4idinpuoleinen sukunimi toisinaan espanjalaistetaan muotoon Emparanza) opiskeli teknillisi\xc3\xa4 aineita Bilbaossa ja kieli\xc3\xa4 Pariisissa. Vuonna 1957 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Euskaltzaindian (Academia de la Lengua Vasca, Baskin kielen akatemia) kirjeenvaihtajaj\xc3\xa4sen, ja akatemia hyv\xc3\xa4ksyi l\xc3\xa4hes kaikki h\xc3\xa4nen baskin kielen ortografiaan ja morfologiaan tekem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ehdotukset. Vuonna 1993 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4myskomission j\xc3\xa4sen. H\xc3\xa4nen nimens\xc3\xa4 oli kahdesti esill\xc3\xa4 Euskaltzaindian t\xc3\xa4ysj\xc3\xa4seneksi, mutta h\xc3\xa4net torjuttiin poliittisista syist\xc3\xa4. Kolmannella kerralla h\xc3\xa4n torjui ehdotuksen itse._NEWLINE_H\xc3\xa4n oli tunnettu kirjailijana ja kielitieteilij\xc3\xa4n\xc3\xa4 my\xc3\xb6s nimill\xc3\xa4 Larresoro, Igara ja Usako. H\xc3\xa4n julkaisi useita kirjoja, jotka k\xc3\xa4sitteliv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 baskin kielt\xc3\xa4 ja kielioppia. H\xc3\xa4n on kirjoittanut my\xc3\xb6s romaaneja sek\xc3\xa4 politiikkaa k\xc3\xa4sittelevi\xc3\xa4 esseit\xc3\xa4. Teosta Leturiaren egunkari ezkutua (1957) pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 baskin kielell\xc3\xa4 kirjoitettuna nykyaikaisena romaanina, ja se on baskikirjallisuuden vedenjakaja. Muita h\xc3\xa4nen kirjoittamiaan romaaneja ovat Haizeaz bestaldetik (1979) ja Putzu (1999), merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 esseit\xc3\xa4 Huntaz eta hartaz (1965), Hizkuntza eta pentsakera (1972) ja Euskal Herria helburu (1994) sek\xc3\xa4 tieteellisi\xc3\xa4 teoksia Euskal fonologia (1980), Euskal azentuaz (1984) ja Elebidun gizartearen azterketa matematikoa (1984)._NEWLINE_H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin 1968 Txomin Agirre -palkinto romaanista Elsa Scheelen. H\xc3\xa4n on saanut my\xc3\xb6s Andima-palkinnon Caracasissa 1969 matematiikan oppikirjoista. Silver Lauburun h\xc3\xa4n sai kirjastaan Euskal Gramatika 1980._NEWLINE_Txillardegi oli perustamassa 1970-luvulla baskin kielen liikett\xc3\xa4 Euskal Herrian Euskaraz. H\xc3\xa4n alkoi 1982 luennoida Baskimaan yliopistossa, ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli emeritusprofessori.\n_START_SECTION_\nPoliittinen toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4n oli nuorena Baskien kansallispuolueen (PNV) j\xc3\xa4sen ja oli tukemassa baskin kielen puolustamista ja opiskelua baski-identiteetin perustana._NEWLINE_Menetetty\xc3\xa4\xc3\xa4n uskonsa PNV:hen Txillardegi osallistui ETAn perustamiseen 1959 yhdess\xc3\xa4 nuorten nationalistien kanssa ja oli liikkeen kulttuurisen haaran n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 johtaja. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti maanpakoon Pariisiin ja Brysseliin 1961 ja palasi 1967. Vuonna 1976 h\xc3\xa4n ja I\xc3\xb1aki Aldekoa perustivat poliittisen puolueen Euskal Sozialista Biltzarrea (ESB: Congreso de Socialistas Vascos, Baskien sosialistinen kongressi)._NEWLINE_Txillardegi osallistui 1977 Herri Batasunan perustamiseen, ja h\xc3\xa4net valittiin ensimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 vaaleissa abertzalen koalition senaattoriksi._NEWLINE_Aikana, jolloin h\xc3\xa4n oli aktiivinen Aralarissa, h\xc3\xa4nelle valkeni, ett\xc3\xa4 aseellinen yhteenotto oli v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n. H\xc3\xa4n otti et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 aseelliseen yhteenottoon, kun puolue osallistui baskihallinnon j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n solidaarisuustoimeen ETAn v\xc3\xa4kivallan uhreja kohtaan. H\xc3\xa4n oli ehdokkaana kunnallisvaaleissa Ezker Batua Berdeak (Izquiera Unida \xe2\x80\x93 Verdes, Yhdistynyt vasemmisto\xe2\x80\x93vihrfe\xc3\xa4t) -liittouman ehdokkaana. Valtiollisissa vaaleissa 2008 h\xc3\xa4n oli ehdokkaana senaattiin Eusko Abertzale Ekintza -puolueesta (Acci\xc3\xb3n Nacionalista Vasca, Basque Nationalist Action) Guip\xc3\xbazcoan alueelta.'