b'\n_START_ARTICLE_\nPentti Renvall\n_START_PARAGRAPH_\nBengt Uno Nathanael (Pentti) Renvall (29. maaliskuuta 1907 Turku \xe2\x80\x93 29. lokakuuta 1974 Kauniainen) oli suomalainen historiantutkija. H\xc3\xa4n toimi Helsingin yliopiston Suomen ja Skandinavian historian professorina vuosina 1950\xe2\x80\x931973. Renvallin erikoisalaa olivat nuijasota ja 1500-luvun historia._NEWLINE_Renvall kuului Renvallien sivistyssukuun. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli Haminan kirkkoherra Uno Mikael Renvall, jonka punaiset murhasivat sis\xc3\xa4llissodassa. Renvall kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta reaalilyseosta vuonna 1925. H\xc3\xa4n valmistui filosofian kandidaatiksi 1930, maisteriksi 1937 ja lisensiaatiksi 1939. H\xc3\xa4n opiskeli historian ohella filosofiaa ja t\xc3\xa4ydensi psykologian opintojaan Berliinin yliopistossa 1929\xe2\x80\x931930._NEWLINE_Tohtoriksi Renvall v\xc3\xa4itteli vuonna 1940 Turun yliopistossa. H\xc3\xa4nen v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjansa valmistui jo vuonna 1939, mutta talvisodan pommitukset viiv\xc3\xa4styttiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4it\xc3\xb6stilaisuutta. V\xc3\xa4it\xc3\xb6skirja k\xc3\xa4sitteli Suomen 1590-luvun kriisi\xc3\xa4, josta h\xc3\xa4n rakensi suomalaiskansallisen kuvan. Tutkimuksessaan Renvall esitti v\xc3\xa4itteen, jonka mukaan Klaus Flemingin toimintaa ohjasi Suomen Ruotsista erillisten turvallisuuspoliittisten etujen ajaminen. Jaakko Ilkan h\xc3\xa4n taas osoitti vallitsevasta k\xc3\xa4sityksest\xc3\xa4 poiketen vauraaksi nimismieheksi eik\xc3\xa4 k\xc3\xb6yh\xc3\xa4ksi talonpojaksi._NEWLINE_Renvall tutki 1930-luvulta alkaen Suomen historiaa keskeisen\xc3\xa4 teemanaan yksitt\xc3\xa4isten johtajayksil\xc3\xb6iden rooli. On puhuttu jopa "renvallilaisesta valioyksil\xc3\xb6ajattelusta". H\xc3\xa4nen tutkimuksensa keskittyi my\xc3\xb6hemminkin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa 1500-lukuun. Renvall julkaisi my\xc3\xb6s kaksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi muodostunutta historiantutkimuksen metodiopasta. H\xc3\xa4n sai vaikutteita Eino Kailan loogisesta empirismist\xc3\xa4 ja vaati etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n ja tunnistamaan tutkittavasta ilmi\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja menneisyydest\xc3\xa4 poikkeuksettomia rakennekokonaisuuksia. H\xc3\xa4nen ajatteluaan leimasi my\xc3\xb6s vahva kehitysusko._NEWLINE_Jatkosodan aikana Renvall oli It\xc3\xa4-Karjalan sotasaalisarkiston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Vuosina 1945\xe2\x80\x931950 h\xc3\xa4n oli Turun maakunta-arkiston hoitaja ja 1946\xe2\x80\x931951 Turun yliopiston Suomen historian dosentti. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n oli Helsingin yliopistossa Suomen ja Skandinavian historian professorina 1950\xe2\x80\x931973, historiallis-kielitieteellisen osaston dekaanina 1957\xe2\x80\x931960 ja yliopiston vararehtorina 1968 sek\xc3\xa4 kanslerina 1968\xe2\x80\x931973. Kanslerikaudellaan Renvall vastusti hallinnonuudistusta eli mies ja \xc3\xa4\xc3\xa4ni -vaalitavan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottoa, joka ei lopulta toteutunut. H\xc3\xa4nen aloitteestaan perustettiin tuolloin my\xc3\xb6s historiantutkimuslaitos, joka sai vuonna 1983 nimekseen Renvall-instituutti. Renvall oli vuosina 1960\xe2\x80\x931969 Historiallisen Aikakauskirjan p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja._NEWLINE_Renvall vihittiin Uumajan yliopiston filosofian kunniatohtoriksi vuonna 1970._NEWLINE_Renvallin ensimm\xc3\xa4inen puoliso oli Alice o.s. Lindholm (1905\xe2\x80\x931945) vuodesta 1931 ja toinen puoliso tekstiilitaiteilija Eeva Renvall (ent. Rauhala, o.s. Waris) vuodesta 1954.'