b'\n_START_ARTICLE_\nIsohirvenjuuri\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nIsohirvenjuuri voi kasvaa jopa kaksi metri\xc3\xa4 korkeaksi. Varsi on vankka, tumman punaruskea ja lyhytkarvainen. Lehdet ovat varressa kierteisesti, ylimm\xc3\xa4t niist\xc3\xa4 ovat sepivi\xc3\xa4. Lehtilapa on iso, alta hyvin tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n ruskehtavan lyhytkarvainen ja p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 karhea. Lehtilavan laidoissa on tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n vuorotellen erikokoisia hampaita. Kukinto on 6\xe2\x80\x938\xc2\xa0cm leve\xc3\xa4 myker\xc3\xb6. Myker\xc3\xb6st\xc3\xb6t sijaitsevat tavallisesti huiskilomaisesti varren p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Myker\xc3\xb6n kehtosuomut ovat limitt\xc3\xa4in useana rivin\xc3\xa4. Kehtosuomut ovat lyhytkarvaisia. Ulommat niist\xc3\xa4 ovat lehtim\xc3\xa4isi\xc3\xa4, puikeita ja koukkuk\xc3\xa4rkisi\xc3\xa4, sisemm\xc3\xa4t kalvomaisia, suikeita ja suoria. Ulkosuomut puuttuvat. Myker\xc3\xb6pohjus on litte\xc3\xa4hk\xc3\xb6 ja suomuton. Teri\xc3\xb6 on keltainen. Laitakukkien kieli on 3\xe2\x80\x934\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4. Laitakukissa (emikukkia) teri\xc3\xb6 on tasasoukan kielim\xc3\xa4inen, kaksineuvoisissa kehr\xc3\xa4kukissa torvimainen. Suomessa isohirvenjuuri kukkii hein\xc3\xa4-syyskuussa. Hedelm\xc3\xa4 on s\xc3\xa4rmik\xc3\xa4s p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4, jonka pappus on hapsihaiveninen._NEWLINE_Isohirvenjuurta muistuttavia Suomessa luonnonvaraisia lajeja ovat rantahirvenjuuri (Inula salicina) ja vanukehirvenjuuri (Inula britannica) sek\xc3\xa4 koristekasvina viljelt\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4ttihirvenjuuri (Inula magnifica), terttuhirvenjuuri (Inula racemosa) ja auringont\xc3\xa4hti (Telekia speciosa).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nIsohirvenjuuri on alun perin kotoisin L\xc3\xa4nsi- ja Keski-Aasiasta, mutta on levinnyt viljelyn my\xc3\xb6t\xc3\xa4 jo varhain laajoille alueilla muun muassa Euroopassa. Suomessa isohirvenjuuri on luonnossa vakinaistunut uustulokas, jota tavataan Manner-Suomessa Vaasan korkeudelle saakka. Ahvenanmaalta laji puuttuu.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nIsohirvenjuuri viihtyy tuoreahkossa, ravinteikkaassa maassa. Suomessa laji on viljelyj\xc3\xa4\xc3\xa4nne tai -karkulainen, jota tavataan asumusten liepeill\xc3\xa4, niityill\xc3\xa4, tienvarsilla ja pellonlaiteilla. Toisinaan sit\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s kaatopaikoilla.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nIsohirvenjuurta on k\xc3\xa4ytetty ainakin antiikin ajoista asti rohtona ja ravinnoksi sek\xc3\xa4 mausteena alkoholijuomissa. Kasvista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n sen juurakkoa ja juuria, josta saadaan hirvenjuuri\xc3\xb6ljy\xc3\xa4. Rohtona sit\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty erityisesti ysk\xc3\xa4\xc3\xa4n, hengitysteiden infektioihin ja vatsavaivoihin. Antiseptisten ominaisuuksien vuoksi sit\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s matol\xc3\xa4\xc3\xa4kkeen\xc3\xa4 edist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n hien ja virtsan erityst\xc3\xa4._NEWLINE_Hirvenjuuressa on suvun mukaan nimetty\xc3\xa4 inuliini-nimist\xc3\xa4 sokeriyhdistett\xc3\xa4, jota on my\xc3\xb6s maa-artisokassa ja mustajuuressa.'