b'\n_START_ARTICLE_\nSosioekonominen asema\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSosioekonomisella asemalla viitataan yleens\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 hyvinvoinnin aineellisiin ulottuvuuksiin ett\xc3\xa4 aineellisten voimavarojen hankkimiseen tarvittaviin edellytyksiin. T\xc3\xa4llaisia aineellisia voimavaroja ovat tulot, omaisuus ja asumistaso. Niiden hankkimisen edellytyksi\xc3\xa4 ovat puolestaan koulutus, ammatti ja asema ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kaikilla n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 sosioekonomisilla tekij\xc3\xb6ill\xc3\xa4 on johdonmukainen ja selv\xc3\xa4 yhteys hyvinvointiin, terveyteen ja niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4jiin._NEWLINE_Sosioekonomista asemaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuvaajana yksil\xc3\xb6n asemasta yhteiskunnassa ja se on oleellinen osa eriarvoisuuden tutkimuksessa. Sill\xc3\xa4 on yhteys yksil\xc3\xb6n yhteiskuntaluokkaan. Sosioekonominen asema vaikuttaa yksil\xc3\xb6n elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n ja elintapoihin, jonka lis\xc3\xa4ksi sen ylisukupolvista periytyvyytt\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dynnet\xc3\xa4\xc3\xa4n mahdollisuuksien tasa-arvon toteutumisen mittaamisessa.\n_START_SECTION_\nTulot\n_START_PARAGRAPH_\nSosioekonomisen aseman materiaalisena mittarina toimivat tulot ja varallisuus. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n lukeutuvat mm. palkkatulot, osingot, korot, vuokratulot ja sosiaalituet. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4t ovat mukana m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6n varallisuutta ja resursseja. Eriarvoisuuden tutkimuksessa olennaista on tulojen ja varallisuuden jakautuminen yhteiskunnassa ja n\xc3\xa4iden muuttujien yhteydet ammattiaseman ja koulutuksen kanssa. _NEWLINE_Tulojen jakautumista yhteiskunnassa voidaan kuvata Gini-kertoimella, jossa 0 kuvaa t\xc3\xa4ydellist\xc3\xa4 tulojen tasa-arvoa ja 100 t\xc3\xa4ydellist\xc3\xa4 ep\xc3\xa4tasa-arvoa. Suomi sijoittui vuonna 2008 maidenv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 vertailussa kymmenenneksi tasa-arvoisimmaksi maaksi yhdess\xc3\xa4 Norjan kanssa Gini-arvolla 26.8.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nModerneissa yhteiskunnissa koulutus on t\xc3\xa4rkein muuttuja luokka-aseman m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4. Korkeasti koulutetut p\xc3\xa4\xc3\xa4tyv\xc3\xa4t matalammin koulutettuja huomattavasti suuremmalla todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyydell\xc3\xa4 ylempiin professioluokkiin. Useissa maissa alemman koulutuksen hankkinut henkil\xc3\xb6 voi my\xc3\xb6hemmin kouluttautua eteenp\xc3\xa4in, mutta usein yksil\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t kouluttaudu korkealle jos ovat valinneet ensimm\xc3\xa4iseksi matalamman koulutuspolun. Koulutus ja sen tuomat mahdollisuudet jakautuvat eri tavoin my\xc3\xb6s sukupuolten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Koulutetut naiset sijoittuvat Suomessa miehi\xc3\xa4 useammin alemman profession ammatteihin. Naiset my\xc3\xb6s kouluttautuvat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin miehi\xc3\xa4 korkeammalle. Tutkintoinflaationa tunnetun mekanismin kautta korkeakoulutuksen ja ylimpien professioammattien yhteys on heikentynyt 1990-luvun j\xc3\xa4lkeen. Suomessa nopeasti noussut yleinen koulutustaso on johtanut ik\xc3\xa4ryhmien v\xc3\xa4listen koulutuserojen kasvuun._NEWLINE_Tutkimukset ovat osoittaneet, ett\xc3\xa4 lasten ja nuorten koulumenestykseen vaikuttavat kognitiivisten valmiuksien lis\xc3\xa4ksi heid\xc3\xa4n sosioekonominen taustansa. Vanhempien holhouksen alaisten nuorten kohdalla t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa yleens\xc3\xa4 vanhempien sosioekonomista asemaa. Ylemm\xc3\xa4n sosioekonomisen taustan omaavilla oppilailla on suurempi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyys menesty\xc3\xa4 opinnoissaan kuin alemman taustan oppilailla, kun kognitiiviset valmiudet on vakioitu ts. oppilaiden kyky oppia on sama. _NEWLINE_Vanhemmat tarjoavat kouluhenkil\xc3\xb6kunnan lis\xc3\xa4ksi t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 tukea lapsille ja nuorille heid\xc3\xa4n opinnoissaan. Akateemisen taustan omaavat vanhemmat ovat paremmassa asemassa tarjoamaan apua oppimiseen liittyviss\xc3\xa4 asioissa, sill\xc3\xa4 heille kouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n rakenne ja vaatimukset ovat tuttuja. Vanhemmat voivat my\xc3\xb6s ostaa kirjoja, tuutorointia, valmennuskursseja sek\xc3\xa4 tukea harrastustoimintaa. N\xc3\xa4in vanhempien oma koulutus sek\xc3\xa4 varallisuus vaikuttavat heid\xc3\xa4n kykyyns\xc3\xa4 mahdollistaa omille lapsilleen parhaaksi kokemansa apu koulussa menestymiseen. V\xc3\xa4h\xc3\xa4varaisten vanhempien kannalta koulutuksen kustannuksista koituva taloudellinen taakka voi olla liian suuri arvioituihin hy\xc3\xb6tyihin n\xc3\xa4hden, jolloin pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyminen mahdollisimman lyhyess\xc3\xa4 koulutuksessa muodostuu houkuttelevaksi._NEWLINE_Koululaitos voi rakenteidensa kautta joko kasvattaa tai kaventaa sosiekonomisen taustan tuomaa etua oppilaille. Tutkimukset ovat osoittaneet ett\xc3\xa4 oppilaiden opintomenestyksen perusteella eriytetyt ainekohtaiset ryhm\xc3\xa4t voivat kasvattaa korkeamman sosioekonomisen taustan omaavien oppilaiden menestyst\xc3\xa4 ja vaikeuttaa joidenkin, yleens\xc3\xa4 alemman sosioekonomisen taustan oppilaiden mahdollisuuksia . Kuitenkin oppilaiden vanhemmat haluavat taata lapsilleen parhaat edellytykset menesty\xc3\xa4 opinnoissa. Monesti t\xc3\xa4m\xc3\xa4 takoittaa pyrkimyst\xc3\xa4 saada oma lapsi ylempiin tasoryhmiin, sill\xc3\xa4 niiden kautta mahdollisuudet jatkokoulutukseen parantuvat huomattavasti. Oppilaan vanhemmat voivat parantaa lastensa mahdollisuuksia ylempiin tasoryhmiin aktiivisuudellaan, tiedoillaan vaihtoehdoista sek\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n sosiaalisilla suhteillaan kouluhenkil\xc3\xb6kuntaan. Korkeasti koulutetut vanhemmat ohjaavat lapsiaan aktiivisemmin n\xc3\xa4iden opinnoissa._NEWLINE_Oppilaitosten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 voi my\xc3\xb6s esiinty\xc3\xa4 tasoeroja, jotka mm. asuinalueen perusteella j\xc3\xa4rjestetyn koulupaikan kautta voivat aiheuttaa eriarvoistumista . Tiettyjen asuinalueiden koulut eiv\xc3\xa4t erin\xc3\xa4isist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 aina kykene vastaamaan oppilaiden tarpeisiin samalla tavalla kuin toiset koulut. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n voi vaikuttaa tarjotut erityisopinnot tai koulun maine yleisesti. Asuinpaikan mukaan eriytyv\xc3\xa4 kouluvalinta hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4\xc3\xa4 eniten niit\xc3\xa4, joilla on varaa asua kalliimmilla alueilla, joissa paremmin menestyv\xc3\xa4t koulut usein sijaitsevat. _NEWLINE_Koulutuksen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4minen vaihtelee suuresti maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 voidaan jakaa tracking ja inclusive \xe2\x80\x93malleihin, mutta my\xc3\xb6s neliosainen: early tracking, nordic inclusive, individual choice ja mixed tracking \xe2\x80\x93mallinnus on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 . Jaottelulla viitataan tasoryhmiin ja oppilaiden opintolinjojen erotteluun. Esimerkiksi Saksassa oppilaat erotellaan jo 10-12 vuoden ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4 tasoryhmiin ja n\xc3\xa4m\xc3\xa4 tasoryhm\xc3\xa4t ennustavat hyvin oppilaiden tulevaa sijoittumista ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n . Suomessa oppilaat jaetaan toisen asteen koulutuksessa lukion ja ammatillisen koulutuksen mukaan. Vaikka Suomessa lukio-opetus on suunniteltu siten ett\xc3\xa4 se olisi kaikille saman tasoista, lukiot listataan vuosittain paremmuusj\xc3\xa4rjestykseen lehdist\xc3\xb6n toimesta, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 taas vaikuttaa vanhempien haluun l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 lapsensa parhaaksi katsomaansa oppilaitokseen . N\xc3\xa4in my\xc3\xb6s Suomessa esiintyy koulujen v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 tasoeroja, vaikka tasoerot ovatkin t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 verrattain v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ._NEWLINE_Tasoryhm\xc3\xa4jaon lis\xc3\xa4ksi koulutuksen eriarvoisuuteen vaikuttavat my\xc3\xb6s yksityisen sektorin osallisuus koulutuksen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 opetuksen laadullinen standardointi ja sen valvominen. Yksityiskoulut ovat monissa maissa varsin laadukkaita, jonka kautta ne voivat valita parhaiten soveltuvat oppilaat. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 usein seuraa ongelmia julkiselle koulutarjonnalle, joka ei voi valita oppilaitaan. Oppilaiden l\xc3\xa4ht\xc3\xb6tason ep\xc3\xa4tasapaino vahvistaa n\xc3\xa4in yksityiskoulujen vetovoimaa. Yhten\xc3\xa4isten opetusstandardien puute taas mahdollistaa esimerkiksi uskonnollisten yksityiskoulujen tieteenvastaisten n\xc3\xa4kemysten levitt\xc3\xa4misen tai julkisen puolen ongelmakoulujen ylisuuret luokkakoot.\n_START_SECTION_\nAmmattiasema\n_START_PARAGRAPH_\nAmmattiasemalla voidaan viitata perinteiseen marxilaiseen tai weberl\xc3\xa4iseen yhteiskuntaluokitteluun tai n\xc3\xa4it\xc3\xa4 uudempaan Erikson-Goldthorpe-Portocarero (EGP) luokitteluun. Marxilainen l\xc3\xa4hestymistapa edustaa tuotantov\xc3\xa4lineiden omistussuhteisiin perustuvaa jakoa, kun taas EGP-luokittelu perustuu weberil\xc3\xa4isest\xc3\xa4 traditiosta johdettuun jakoon. EGP-luokittelussa p\xc3\xa4\xc3\xa4teemoja ovat erottelu ty\xc3\xb6nantajien ja palkkaty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, ty\xc3\xb6n itsen\xc3\xa4isyys ja valvonnan vaikeuden aste sek\xc3\xa4 erityistietojen, taitojen ja yksil\xc3\xb6llisten kykyjen osuus ._NEWLINE_Jako ty\xc3\xb6antajien ja palkkaty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on yleinen, joskin ammattijohtajuuden ja yksityisyritt\xc3\xa4jyyden tapauksissa jakolinjat eiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 toimi n\xc3\xa4in selv\xc3\xa4sti. Itsen\xc3\xa4isyys, valvonnan vaikeus ja erityistiedot ovatkin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ratkaisevassa osassa m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelless\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6n ammattiasemaa. Palkkaty\xc3\xb6n kohdalla jako voidaan tehd\xc3\xa4 palvelus- ja ty\xc3\xb6suhteen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Palvelussuhde tarkoittaa ett\xc3\xa4 ty\xc3\xb6n valvominen on vaikeaa ja ty\xc3\xb6 vaatii huomattavaa erityisosaamista. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 seuraa, ett\xc3\xa4 neuvotellessaan ty\xc3\xb6nanatajan kanssa palvelussuhteessa oleva ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4 on hyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asemassa, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n kykenee tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n vain rajallinen joukko ihmisi\xc3\xa4. Ty\xc3\xb6suhteella taas viitataan helposti valvottavissa olevaan ja erityistaitojen/tietojen kannalta v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n vaativiin ty\xc3\xb6teht\xc3\xa4viin, joissa ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4n neuvotteluvara on yleens\xc3\xa4 palvelussuhteessa olevaa heikompi._NEWLINE_N\xc3\xa4it\xc3\xa4 teemoja soveltamalla on mahdollista erotella ainakin 11 ammattiluokkaa, mutta yleisemmin tutkimuksissa samankaltaisia luokkia on yhdistetty. Ammattiluokat ovat yhdensuuntaisia yhteiskuntaluokan k\xc3\xa4sitteen kanssa. Eliitti tai yl\xc3\xa4luokka samaistetaan EGP-jaottelussa I luokkaan, kun taas keskiluokkaan voidaan laskea luokat II ja IIa. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enluokka, tai puhekieless\xc3\xa4 yleisemmin \xe2\x80\x9dduunarit\xe2\x80\x9d, sijoitetaan enimm\xc3\xa4kseen luokkiin V, VI ja VIIab. Ammattiasema ja siit\xc3\xa4 seuraava luokittelu on olennainen osa yhteiskuntatutkimusta ja kysytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 suurin osa ihmisist\xc3\xa4 on valmis sijoittamaan itsens\xc3\xa4 johonkin yhteiskuntaluokkaan. Luokka-asemaa ei kuitenkaan koeta pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ammattiasemaan perustuvan jaon kautta. Yksil\xc3\xb6n subjektiivinen k\xc3\xa4sitys yhteiskuntaluokastaan riippuu ammattiaseman lis\xc3\xa4ksi mm. t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tulotasosta. _NEWLINE_Eri ammattiluokkien osuudet v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 vaihtelevat ajallisesti. Suomessa erityisesti luokkien I-II osuudet ovat kasvaneet sek\xc3\xa4 naisilla ett\xc3\xa4 miehill\xc3\xa4 siirrytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 1970-luvulta 2000-luvulle. Keskiluokka on my\xc3\xb6s kasvanut l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 maanviljelysammatin supistuessa, kuitenkin niin ettei teollisuusty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ole havaittavissa vastaavaa kehityst\xc3\xa4. Tilastollisesti naiset ovat keskiluokkaistuneet miehi\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n._NEWLINE_EGP-luokittelua on kritisoitu luokittelun laajuudesta, josta johtuen jaottelut ammattiluokista j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t niin yleiselle tasolle, ettei niit\xc3\xa4 koeta riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tarkoiksi kuvauksiksi todellisuudesta. Vaihtoehtona onkin l\xc3\xa4hes kaikki ammattinimikkeet kattava jaottelu, joka on EGP-luokittelua tarkempi, mutta samalla niin atomistinen, ettei sit\xc3\xa4 voida hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin rajoitetuissa tapauksissa .\n_START_SECTION_\nSosiaalinen liikkuvuus\n_START_PARAGRAPH_\nSosiaalinen liikkuvuus kuvaa tilannetta, jossa yksil\xc3\xb6t p\xc3\xa4\xc3\xa4tyv\xc3\xa4t eri sosiaaliseen asemaan kuin heid\xc3\xa4n vanhempansa. Jos yksil\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4tyy samaan asemaan kuin vanhempansa, on kyseess\xc3\xa4 sosiaalinen periytyvyys. Yhteiskunnassa korkea sosiaalinen liikkuvuus koetaan yleisesti positiivisena ilmi\xc3\xb6n\xc3\xa4. Sosiaalinen liikkuvuus on yhteydess\xc3\xa4 meritokratian toteutumiseen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in yksil\xc3\xb6n menestys on seurausta h\xc3\xa4nen omista kyvyist\xc3\xa4\xc3\xa4n ja toimistaan toisin kuin vahvasti sosiaalisen periytyvyyden yhteiskunnissa, joissa vanhempien asema m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelee yksil\xc3\xb6iden mahdollisuudet. Kaikki sosiaalinen periytyvyys ei kuitenkaan ole seurausta yhteiskunnan avoimuuden puutteesta, vaan on olemassa monia erilaisia mekanismeja, jotka osallistuvat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ilmi\xc3\xb6n tuottamiseen . N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat esimerkiksi koulutuksen erilainen arvostaminen ja geneettinen perim\xc3\xa4. Siksi yhteiskunnissa ei koskaan esiinny \xe2\x80\x9dt\xc3\xa4ydellist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d sosiaalista liikkuvuutta, sill\xc3\xa4 se vaatisi pakkokeinoja jotka ovat ristiriidassa demokraattisten yhteiskuntien muiden perusarvojen kanssa ._NEWLINE_Sosiaalinen liikkuvuus voidaan jakaa absoluuttiseen ja suhteelliseen liikkuvuuteen. Absoluuttinen liikkuvuus tarkoittaa, ett\xc3\xa4 perheess\xc3\xa4 sukupovien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tapahtuu liikkuvuutta luokka-asemien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Suhteellisella liikkuvuudella taas tarkoitetaan vanhempien ja lasten luokka-aseman yhteytt\xc3\xa4, kun ajan tuomat yhteiskunnaliset muutokset otetaan huomioon. Absoluuttista liikkuvuutta tapahtuu tilanteessa, jossa yhteiskuntaa koettelevat rakenteelliset muutokset, kuten kaupungistumisen aikaan Suomessa 1900-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla. Muutos saa aikaan sosiaalista liikkuvuutta luokka-asemissa, mutta ei viel\xc3\xa4 kerro yksil\xc3\xb6n suhteellisesta luokka-aseman muutoksesta muihin saman muutoksen kokeneisiin. Tilannetta, jossa sosiaalinen liikkuvuus johtuu ulkoisesta pakosta, esimerkiksi maatalousty\xc3\xb6voiman supistumisesta, kutsutaan sosiologiassa yleisesti \xe2\x80\x9dpakotetuksi liikkuvuudeksi\xe2\x80\x9d (Erola & Moisio, 2004). Suhteellista liikkuvuutta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin absoluuttista liikkuvuutta parempana mittarina mahdollisuuksien tasa-arvon toteutumisessa ._NEWLINE_Vuoden 2000 tilastot osoittavat, ett\xc3\xa4 Suomessa miehist\xc3\xa4 68\xc2\xa0% ja naisista 78\xc2\xa0% oli eri luokka-asemassa kuin heid\xc3\xa4n vanhempansa . N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 lukemista ei kuitenkaan voi viel\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 absoluuttisen ja suhteellisen liikkuvuuden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Absoluuttisen liikkuvuuden ollessa hyvin riippuvainen yhteiskuntien rakenteista ja niiden muutoksista, tutkijat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t usein suhteellista liikkuvuutta mittarina eri maiden v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 vertailussa. Tulokset ovat olleet hyvin riippuvaisia k\xc3\xa4ytetyist\xc3\xa4 menetelmist\xc3\xa4. Eurooppalaisten valtioiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on sek\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetty merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 eroja suhteellisessa liikkuvuudessa  ett\xc3\xa4 todettu niiden olevan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4 . Tilastojen valossa Suomi sijoittuu suhteellisessa liikkuvuudessa avoimien yhteiskuntien joukkoon muiden Pohjoismaiden kanssa ._NEWLINE_Sosiaaliseen liikkuvuuten on selkeiten yhteydess\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6n koulutus . Koulutettujen ja korkean luokka-aseman omaavien vanhempien lapset kouluttautuvat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin pidemm\xc3\xa4lle kuin kouluttamattomien vanhempien lapset. Korkea koulutusaste taas ennustaa parempia ty\xc3\xb6llisyysmahdollisuuksia ja ylemp\xc3\xa4\xc3\xa4 luokka-asemaa. Yhteiskunta voi kuitenkin vaikuttaa koulutuksen periytyvyyteen kouluinstituution rakenteiden kautta. Suomessa sosiaalisen taustan yhteyden voimakkuus koulutukseen onkin v\xc3\xa4hentynyt puoleen vuosien 1946 ja 1976 syntyneiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Reproduktioteorian mukaan koulutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 sosiaalista eriarvoisuutta poliittisen ja taloudellisen eliitin hyv\xc3\xa4ksi . Teorian on l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin marxilaisesta teoriaperinteest\xc3\xa4. Rationaalisen valinnan teoria taas selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6n koulutusvalintoja hy\xc3\xb6tyj\xc3\xa4 ja haittoja rationaalisesti punnitsevan yksil\xc3\xb6n kautta. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teoriakehyksess\xc3\xa4 alempien ja ylempien sosiaaliluokkien j\xc3\xa4senet punnitsevat n\xc3\xa4it\xc3\xa4 etuja ja haittoja eri tavoin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 taas johtaa koulutuksellisiin eroihin ja koulutusperiytyvyyteen . Maksimaalisesti yll\xc3\xa4pidetyn eriarvoisuuden teoria taas ehdottaa etteiv\xc3\xa4t koulutuserot ala tasoittua ennen kuin ylemm\xc3\xa4t sosiaaliluokat ovat hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4neet maksimaalisesti ylemm\xc3\xa4n koulutuksen tuomat eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 voi en\xc3\xa4\xc3\xa4 saavuttaa etua kouluttautumalla . Tehokkasti yll\xc3\xa4pidetyn eriarvoisuuden teorian mukaan universaali koulutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 saa aikaan koulujen v\xc3\xa4list\xc3\xa4 eriarvoistumista, kun etuoikeutetut ryhm\xc3\xa4t pyrkiv\xc3\xa4t saamaan lapsilleen laadukkaampaa koulutusta kasvattaen n\xc3\xa4in koulujenv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 tasoeroja ._NEWLINE_Toinen sosiaaliseen liikkuvuuten yhdistetty muuttuja on yksil\xc3\xb6n geneettinen perim\xc3\xa4. \xc3\x84lykkyyden onkin todettu olevan vahvasti perinn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 . Kuitenkin sosiaalisen periytyvyyden mekanismien tutkimuksissa perinn\xc3\xb6llisyyden on todettu selitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n noin 40\xc2\xa0% lasten ja vanhempien sosioekonomisen aseman samankaltaisuudesta . Sosiaaliseen liikkuvuuteen vaikuttaakin perinn\xc3\xb6llisyyden lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s yksil\xc3\xb6n kasvuymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6. Korkeasti koulutetuilla ja vaurailla vanhemmilla on sek\xc3\xa4 edellytykset ett\xc3\xa4 halukkuutta tarjota lapsilleen kasvuymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 joka tukee lapsen koulumenestyst\xc3\xa4 ja yhteist\xc3\xa4 arvopohjaa vanhempien kanssa . My\xc3\xb6s asuinalueella on todettu olevan selv\xc3\xa4 yhteys lasten kognitiiviseen kehitykseen .'