b'\n_START_ARTICLE_\nKangerlussuaqin lentoasema\n_START_SECTION_\nIlmastosta\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8ndre Str\xc3\xb8mfjordin vuonon sisempi osa tunnetaan kasvimaantieteess\xc3\xa4 arktisena aroalueena, jossa on kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 l\xc3\xa4mmint\xc3\xa4 ja varsinkin talvella sataa harvinaisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Yleens\xc3\xa4 tuulee koillisesta j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6lt\xc3\xa4, ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6iset vuoret kuten Sukkertoppen est\xc3\xa4v\xc3\xa4t monesti kosteiden satavien ilmavirtausten tulon vuonon pohjukkaan. Vuonon pohjukassa on kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4, talvella kylmemp\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kuivempaa kuin rannikolla esimerkiksi Maniitsoqissa tai Sisimiutissa. Tammikuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6 on \xe2\x88\x9219 \xc2\xb0C, hein\xc3\xa4kuun 11 \xc2\xb0C, vuoden sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 129 mm. Vuoden keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6 on \xe2\x88\x925,9 \xc2\xb0C. Maa j\xc3\xa4\xc3\xa4tyy 255 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Lumen syvyys tammikuussa keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 11 cm niukkasateiden talven takia. Maaliskuussakin lunta on vain 13 cm. Vaikka lunta on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, sit\xc3\xa4 saattaa olla kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4kin. Sumu on melko harvinaista, toisin kuin rannikolla. Yleens\xc3\xa4 tuuli on luokkaa 3,6 m/s, mutta joskus vuoden kuluessa on puuskaisia myrskyj\xc3\xa4._NEWLINE_Kangerlussuaqin kuiva alue kattaa Kangerlussuawin ja kaikki sen pohjoispuolella olevat pitk\xc3\xa4t vuonot, muttei en\xc3\xa4\xc3\xa4 Christianeh\xc3\xa5bin etel\xc3\xa4puolista rannikkoa. Hein\xc3\xa4kuussa 10-15, kun rannikolla 5-10. Tammikuussa 15-20, kun rannikolla 15-10. Sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 100-200 mm, aivan pohjoisessa rannikolla 200-300, mutta muualla rannikolla 300-400.\n_START_SECTION_\nAlueen kasvillisuus\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin osa Kangerlussuaqin vuonon kasvistosta on melko tyypillist\xc3\xa4 variksenmarjan, vaivaiskoivun, vaivaispajun jne luonnehtimaa pensastundraa. Kangerlussuaqin kasvillisuutta on tutkittu paljon muun muassa siksi, ett\xc3\xa4 alue on harvinaisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4sateinen ja l\xc3\xa4mmin. Gr\xc3\xb6nlannin v\xc3\xa4h\xc3\xa4sateisten alueiden kasvillisuus on vaivaiskoivua, varpuja on toisten mielest\xc3\xa4 keskiarktista, toisten ala-arktista. Kes\xc3\xa4l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila viittaa j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4iseen. L\xc3\xa4nsi-Gr\xc3\xb6nlannin sis\xc3\xa4maassa Godth\xc3\xa5bvuonon ja Kangerlussuaqin k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 on subarktista, koska hein\xc3\xa4kuussa on noin 10 \xc2\xb0C . Kangerlussuaqin vuonossa luultavasti kuiva ilmasto est\xc3\xa4\xc3\xa4 puutiheikk\xc3\xb6jen synnyn. Lumen syvyyden perusteella tundrakasvillisuus jaetaan vaivaiskoivua, vaivaispajua ja tunturisaraketta kasvaviin alueisiin._NEWLINE_L\xc3\xb6ssipitoinen maaper\xc3\xa4 luo monin paikoin neutraalin maan, jossa pH on 6-8. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 luo hyv\xc3\xa4t edellytykset myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n ja peuran sy\xc3\xb6mien heinien, ruohojen ja sarojen kasvulle. Etel\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in viett\xc3\xa4vill\xc3\xa4 ohutl\xc3\xb6ssisill\xc3\xa4 kasvaa tunturisaraketta Kobresia myosuroides ja saraa Carex supina. Lis\xc3\xa4ksi ruohoja Calamagrostis purpurascens, Poa glauca ja muita. Kangerlussuaqin erikoisuus arktiseksi alueeksi on my\xc3\xb6s suolaj\xc3\xa4rvet, joiden ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 kasvaa suolasorsimoita._NEWLINE_Kangerlussuaqin sis\xc3\xa4maa-alueen etel\xc3\xa4rinteill\xc3\xa4 subarktista kasvillisuutta. Alueen kasvillisuus muistuttaa Yukonin ja Kalliovuorten vuoristokasvillisuutta_NEWLINE_Arktiksessa harvinaisia suolaj\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 on Kangerlussuaqin vuonon sisimpien haarojen k\xc3\xa4rkien l\xc3\xa4hell\xc3\xa4. Suolaj\xc3\xa4rvien l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 on suolainen, alkalinen maaper\xc3\xa4, jossa kasvaa  mm suolaorsimoa Puccinellia deschamspides:ia, Plantago maritima, Gentiana dentosa, ja erilaisia Braya-lajeja_NEWLINE_T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja Scoresbyn vuonossa pensaiden keskell\xc3\xa4 aromaista kasvillisuutta Calamagrostis purpurascens:ia, Draba aurea:aa jne. Kuiville ja melko kuiville maannosalueille on tyypillinen aromainen Kobresia myosoroides, Calamagrostis purpurascens, Carex supina ssp scaniocarpa, Artemisia borealis, Arabis holboellii Carex supina yleens\xc3\xa4 tavallinen l\xc3\xb6ssimaiden etel\xc3\xa4rinteill\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nAlueen el\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKangerlussuaqin seudun laitumilla noin 3\xc2\xa0500 myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4\xc3\xa4 ja peuroja. Muun muassa eskimot mets\xc3\xa4stiv\xc3\xa4t myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4n sukupuuttoon, mutta nykyiset myskih\xc3\xa4r\xc3\xa4t on siirretty Luoteis-Gr\xc3\xb6nlannista.'