b'\n_START_ARTICLE_\nVihersiivet\n_START_SECTION_\nPiirteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVihersiipi\xc3\xa4 tunnetaan noin 500 lajia ja alaheimo on edustettuna kaikilla mantereilla Antarktista lukuun ottamatta. Amerikoissa ja Australiassa sik\xc3\xa4l\xc3\xa4iset vihersiivet ovat punat\xc3\xa4pl\xc3\xa4perhosten heimon ainoat edustajat. Lajit ovat p\xc3\xa4iv\xc3\xa4aktiivisia, pieni\xc3\xa4 tai keskikokoisia, kapeasiipisi\xc3\xa4 perhosia joiden siivet ovat yleens\xc3\xa4 tasaisen yksiv\xc3\xa4riset ja usein metallinkiiltoiset. Joukossa on kuitenkin my\xc3\xb6s kirjavia lajeja. Tuntosarvet ovat kampahampaiset tai nuijamaiset. Varsinaiset alaheimoa yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t tuntomerkit liittyv\xc3\xa4t kuitenkin perhosten sukuelinten ja toukan rakenteisiin. Lajinm\xc3\xa4\xc3\xa4ritys perustuu yleens\xc3\xa4 genitaalien tuntomerkkeihin.\n_START_SECTION_\nLajit Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomesta on l\xc3\xb6ydetty kahta lajia vihersiipi\xc3\xa4: r\xc3\xa4mevihersiipi (Rhagades pruni) ja niittyvihersiipi (Adscita statices) R\xc3\xa4mevihersiipi on harvinainen, silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4 laji. Niittyvihersiipi on sen sijaan yleinen.'