b'\n_START_ARTICLE_\nAnita R\xc3\xa9e\n_START_PARAGRAPH_\nAnita Clara R\xc3\xa9e (9. helmikuuta 1885 Hampuri \xe2\x80\x93 12. joulukuuta 1933 Kampen) oli saksalainen, juutalaistaustainen taidemaalari. Tyylillisesti h\xc3\xa4net voidaan luokitella avantgardisteihin.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheita\n_START_PARAGRAPH_\nAnita R\xc3\xa9e syntyi kuuluisaan juutalaiseen kauppiasperheeseen ja h\xc3\xa4nen vanhempansa olivat Israel ja Clara R\xc3\xa9e. Vanhemmat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t kuitenkin vied\xc3\xa4 Anitan ja h\xc3\xa4nen sisarensa Emilien kasteelle ja kasvattaa tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 luterilaisiksi._NEWLINE_R\xc3\xa9e opiskeli aluksi taidetta Hampurissa Arthur Siebelistin johdolla, ja vuonna 1906 h\xc3\xa4n tapasi Max Liebermannin, joka havaitsi h\xc3\xa4nen lahjansa ja kannusti jatkamaan opintoja. Yhdess\xc3\xa4 yst\xc3\xa4viens\xc3\xa4 ja taidemaalari Franz N\xc3\xb6lkenin kanssa R\xc3\xa9e perusti oman ateljeeyhteis\xc3\xb6n vuoden 1910 paikkeilla. R\xc3\xa9e l\xc3\xa4hti ateljeesta, kun huomasi ett\xc3\xa4 rakkaussuhde N\xc3\xb6lkeniin oli j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt yksipuoliseksi. Talven 1912\xe2\x80\x931913 R\xc3\xa9e oleskeli Pariisissa ja opiskeli maalaustaidetta Fernand L\xc3\xa9gerin johdolla._NEWLINE_Vuonna 1913 R\xc3\xa9e otti osaa Hampurissa pidettyyn suureen taiden\xc3\xa4yttelyyn ja seuraavana vuonna h\xc3\xa4n oli tunnustettu muotokuvamaalari. Vuonna 1919 h\xc3\xa4n liittyi "Hampurin Secession" - nimiseen taiteilijaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonka esikuvana olivat Berliinin ja M\xc3\xbcnchenin vastaavat ryhm\xc3\xa4t. Vuonna 1921 h\xc3\xa4n matkaili Tirolissa ja vuodet 1922- 1925 h\xc3\xa4n asui Positanossa Italiassa. Italian oleskelunsa aikana h\xc3\xa4n sai vahvoja vaikutteita renessanssitaiteilija Piero della Francescalta. _NEWLINE_Hampuriin R\xc3\xa9e palasi vuonna 1926. H\xc3\xa4n oli mukana naistaiteilijoiden yhdistyksen perustamisessa. Tuolloin h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 tilattiin sein\xc3\xa4maalauksia julkisiin rakennuksiin. Maalaukset h\xc3\xa4vitettiin kansallissosialistien valtakaudella 1933\xe2\x80\x931945. Vuonna 1930 R\xc3\xa9e koki ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 takaiskuja el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n urallaan, kun h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 uuteen Langenhornin Angkarkircheen tilatut sein\xc3\xa4maalaukset p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 toteuttamatta. Kirkonmiehet vetosivat tuolloin uskonnollisiin syihin. Pian kansallissosialistit julistivat h\xc3\xa4net juutalaiseksi ja Hampurin taiteilijaseura muukalaiseksi. R\xc3\xa9e muutti Hampurista Syltiin. _NEWLINE_R\xc3\xa9e tunsi olevansa monien vihamielisten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten kohteena ja todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti n\xc3\xa4iden syiden vuoksi surmasi itsens\xc3\xa4 vuonna 1933. Sisarelleen h\xc3\xa4n oli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt kirjeen, jossa kuvaili maailman mielett\xc3\xb6myytt\xc3\xa4. H\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 190 teosta. Vuonna 1936 R\xc3\xa9en yst\xc3\xa4v\xc3\xa4, historioitsija Carl Georg Heise kirjoitti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 puolustaneen artikkelin. Sen mukaan R\xc3\xa9e, jonka vanhemmat olivat saksalaistuneita ja joka oli kasvatettu kristityksi, ei ollut itsek\xc3\xa4\xc3\xa4n pit\xc3\xa4nyt itse\xc3\xa4\xc3\xa4n juutalaisena. Sen vuoksi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ei tulisi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 juutalaisena taiteilijana. Kirjoitus suututti R\xc3\xa9en sek\xc3\xa4 kristityt ett\xc3\xa4 juutalaiset yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t.  _NEWLINE_Vuonna 1937 h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 julistettiin rappiotaiteeksi ja ne poistettiin museoista. Hampurin taidehallin huoltomies Wilhelm Werner otti R\xc3\xa9en ty\xc3\xb6t kotiinsa, mink\xc3\xa4 ansiosta ne s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lkipolville. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4 on esill\xc3\xa4 Hamburger Kunsthallessa.'