b'\n_START_ARTICLE_\nRuotsin piirit\n_START_PARAGRAPH_\nPiirit (ruots. distrikt) on Ruotsissa 1. tammikuuta 2016 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otettu aluejako, jossa Ruotsin kunnat on jaettu osa-alueisiin. Piirit vastaavat rajoiltaan Ruotsin kirkon seurakuntajakoa, joka oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuodenvaihteessa 1999/2000, jolloin Ruotsin kirkko erotettiin valtiosta. Noin 85\xc2\xa0% piireist\xc3\xa4 vastaa aikaisempaa pit\xc3\xa4j\xc3\xa4jakoa.\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1862 kuntauudistuksessa pit\xc3\xa4jien teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t jaettiin maallisista asioista huolehtiville kunnille ja kirkollisista asioista huolehtiville seurakunnille. Kiinteist\xc3\xb6t rekister\xc3\xb6itiin kuitenkin 1970-luvun keskivaiheille tai loppuun asti pit\xc3\xa4jitt\xc3\xa4in. Monet viranomaiset, kuten Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet ja museot ovat jatkaneet l\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen rekister\xc3\xb6inti\xc3\xa4 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4jaon mukaisesti noudattaen ATA-koodia, jonka m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4t alueet vastaavat vuoden 1950 aikoihin vallinnutta seurakuntajakoa. Vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa kuntia yhdisteltiin, joten kunnat tulivat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta muodostumaan usean pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueista._NEWLINE_Seurakuntaliitoksia ei toteutettu samassa tahdissa, joten viel\xc3\xa4 1990-luvulla suurin osa seurakunnista vastasi alueeltaan entisi\xc3\xa4 pit\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Poikkeuksia koskivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kaupunkien l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainneita alueita, joissa taajamien laajeneminen oli johtanut sek\xc3\xa4 seurakuntien yhdist\xc3\xa4misiin ett\xc3\xa4 uusien seurakuntien muodostamisiin. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4- ja seurakuntajaot poikkeavat toisistaan noin 15\xc2\xa0%:ssa seurakunnista ja t\xc3\xa4h\xc3\xa4n lukuun sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4t ne poikkeukset, jotka olivat jo ATA-koodin mukaisessa 1950-luvun aluejaossa.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s muodostaa piirit ja lakkauttaa seurakunnat hallinnollisena jakona\n_START_PARAGRAPH_\nSeurakunnat ovat olleet rekisteriyksik\xc3\xb6it\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6kirjanpidossa ja Statistiska centralbyr\xc3\xa5n on laatinut v\xc3\xa4est\xc3\xb6tilaston seurakunnittain my\xc3\xb6s valtion ja kirkon erottamisen j\xc3\xa4lkeen. Eron j\xc3\xa4lkeen seurakuntia on yhdistetty kiihtyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tahdissa ja vuoteen 2014 menness\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kaksi kolmasosaa vuonna 2000 olemassa olleista seurakunnista oli yhdistetty (toisaalta taas muutama uusikin seurakunta oli syntynyt erottamisten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Link\xc3\xb6pingin ja Ljungbyn kunnissa, sek\xc3\xa4 Kungsbackan, Partillen ja Uddevallan kunnissa vain vuotta ennen piirijaon k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottoa). Ruotsin kirkon seurakuntien lakkauttamista kuntien hallinnollisena aluejakon on toivottu sek\xc3\xa4 periaatteellisista syist\xc3\xa4 (kirkko ja valtio pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4 erill\xc3\xa4\xc3\xa4n) ett\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 (seurakunnat ovat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n usein koko kunnan kokoisia eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 vastaa aiempaa jakoa kaupunkiseurakuntiin ja pit\xc3\xa4jiin)._NEWLINE_Pitk\xc3\xa4n selvityksen j\xc3\xa4lkeen Ruotsin valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 29. toukokuuta 2013, ett\xc3\xa4 1. tammikuuta 2016 alkaen perustetaan piirit ja Ruotsin kirkon seurakunnilla ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ole asemaa Ruotsin valtion aluejakojen joukossa. Lantm\xc3\xa4teriet ja Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet saivat teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 2015 valtiop\xc3\xa4iville ehdotuksen piirien nimist\xc3\xa4 ja rajoista, jotta valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t voi tehd\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen asiasta 1. hein\xc3\xa4kuuta 2015 menness\xc3\xa4._NEWLINE_Vain 26 kunnassa koko kunta muodostaa yhden piirin. Eniten piirej\xc3\xa4 on Gotlannin kunnassa, jossa niit\xc3\xa4 on per\xc3\xa4ti 92. Ruotsin manneralueella suurimman m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n piirej\xc3\xa4 omaava kunta on Falk\xc3\xb6pingin kunta 45 piirill\xc3\xa4. Vertailun vuoksi vuoden 2015 lopussa, jolloin seurakuntajako lakkasi olemasta valtion aluejako, kokonaisen kunnan kattavia seurakuntia oli yhteens\xc3\xa4 63 (lis\xc3\xa4ksi Forshaga-Munkforsin seurakunta kattoi kaksi kokonaista kuntaa, Forshagan ja Munkforsin kunnat). 46 sellaisessa kunnassa, jossa oli useita seurakuntia, seurakuntien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli vuonna 2015 edelleen sama kuin vuoden 1999 lopussa (ja yhdess\xc3\xa4 kunnassa, Partillen kunnassa se per\xc3\xa4ti kasvoi yhdell\xc3\xa4).\n_START_SECTION_\nPiirien rajat\n_START_PARAGRAPH_\nPiirien rajat ovat samat kuin Ruotsin kirkon seurakuntien rajat olivat vuodenvaihteessa 1999/2000. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 rajat tullaan s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n jatkossa muuttumattomina.'