b'\n_START_ARTICLE_\nLudwig Feuerbach\n_START_PARAGRAPH_\nLudwig Andreas Feuerbach (28. hein\xc3\xa4kuuta 1804 Landshut \xe2\x80\x93 13. syyskuuta 1872 Rechenberg) oli saksalainen filosofi, joka vaikutti suuresti marxilaisen materialismin ja uskontokritiikin kehitykseen.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nFeuerbach syntyi Saksassa vapaamielisen lakimiehen poikana. H\xc3\xa4n aloitti teologian opinnot Heidelbergiss\xc3\xa4, mutta siirtyi vuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 Berliiniin kuuntelemaan Hegelin luentoja julistaen \xe2\x80\x9dEi uskoa vaan ajattelua!\xe2\x80\x9d Feuerbach liittyi niin sanottuun hegelil\xc3\xa4iseen vasemmistoon, joka oli radikaali ja jonka j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 monet kannattivat materialismia. Feuerbach oli ateisti ja materialisti. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si Erlangen yliopistoon luennoitsijaksi, mutta joutui luopumaan urastaan, koska arvosteli kirkon oppia sielun kuolemattomuudesta.\n_START_SECTION_\nFilosofia\n_START_PARAGRAPH_\nFeuerbach, joka oli ollut suorassa oppilassuhteessa Hegeliin, aloitti uransa tiukkana hegelil\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Kuitenkin h\xc3\xa4n julkaisi 1840-luvulta alkaen joukon teoksia, joissa Hegelin filosofiaa arvosteltiin niin jyrk\xc3\xa4sti, ett\xc3\xa4 se keskeisilt\xc3\xa4 osin k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi p\xc3\xa4\xc3\xa4laelleen._NEWLINE_Feuerbachin p\xc3\xa4\xc3\xa4teos Das Wesen des Christentums ilmestyi vuonna 1841. Teoksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Feuerbachista tuli sosialisteille uskonnon ja itsevaltiuden vastaisen taistelun vertauskuva._NEWLINE_Teoksessaan Feuerbach esittelee ihmiskeskeisen ajattelunsa. H\xc3\xa4nen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtanaan oli Goethen lause: \xe2\x80\x9dKenell\xc3\xa4 on tiede, h\xc3\xa4n ei tarvitse uskontoa.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Feuerbachin mukaan jumala ei luonut ihmist\xc3\xa4 oman kuvansa mukaan, vaan ihmiset loivat jumalat toiveittensa ja odotustensa mukaan. Uskonto on ihmiskunnan lapsenunta, ja se on korvattava ihmisyydell\xc3\xa4, tieteell\xc3\xa4 ja sivistyksell\xc3\xa4. Ihmisell\xc3\xa4 on korkein olentonsa ihmisess\xc3\xa4 itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Ihmisen kyky tiedostaa on rajaton ja kaikkivoipa, mutta \xe2\x80\x9duskonnossa ihmisell\xc3\xa4 on silm\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 varten ettei h\xc3\xa4n n\xc3\xa4kisi vaan pysyisi toivottomasti sokeana, ja j\xc3\xa4rki sit\xc3\xa4 varten, ettei h\xc3\xa4n ajattelisi vaan pysyisi toivottomasti tyhm\xc3\xa4n\xc3\xa4\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Moraalin alueella Feuerbach katsoi uskonnon vaikuttavan siten, ett\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6llisen itsekkyyden tilalle tuli itsek\xc3\xa4s taivaspyrkimys. Toisaalta Feuerbach korosti yksil\xc3\xb6llist\xc3\xa4 itsekkyytt\xc3\xa4, toisaalta h\xc3\xa4n totesi, ett\xc3\xa4 vain yhteiskunnassa ihminen voi saavuttaa korkeimman hyv\xc3\xa4n._NEWLINE_Feuerbachin arvostelun k\xc3\xa4rki kohdistui hegelil\xc3\xa4isyyden ja uskonnon suhteeseen. Hegel ja h\xc3\xa4nen per\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n oikeistohegelil\xc3\xa4iset katsoivat uskonnon ja filosofian perimm\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n ajavan samaa asiaa. Niill\xc3\xa4 kummallakin on sama sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6, jota uskonto ilmaisee kuvien ja kertomusten, filosofia taas j\xc3\xa4rjen k\xc3\xa4sitteiden avulla._NEWLINE_Feuerbach hylk\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4llaisen yhteensopivuuden ja kiist\xc3\xa4\xc3\xa4 kristinuskon ytimen j\xc3\xa4rjellisyyden. Uskonto on p\xc3\xa4invastoin ihmisen vieraantumisen (Entfremdung) ilmaus. Jumala ei ole luonut ihmist\xc3\xa4, vaan ihminen jumalan. Se kurjuus ja vieraantuminen, jota ihmiset yhteiskunnassa kokevat, pakottaa heid\xc3\xa4t sepitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kuvitelman taivaasta, jossa kaikki ovat iloisia ja onnellisia. Mit\xc3\xa4 k\xc3\xb6yhempi\xc3\xa4 ihmiset ovat, sit\xc3\xa4 rikkaampana loistaa heid\xc3\xa4n jumalansa ja p\xc3\xa4invastoin._NEWLINE_Teologian syyt Feuerbach l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 antropologiasta. Uskonto on ihmisen keksint\xc3\xb6\xc3\xa4. Hegelin filosofiassa toistetaan ihannoiva k\xc3\xa4sitys uskonnosta. Hegelille idea on todellisinta todellisuutta; ihmisi\xc3\xa4 ja heid\xc3\xa4n aistillista olemassaoloaan h\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 idean tuotteina. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 todellisen asiaintilan p\xc3\xa4\xc3\xa4laelleen. Feuerbachin mukaan l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdaksi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ottaa todelliset ihmiset, jotka koostuvat niin ruumiista kuin mielest\xc3\xa4kin. Ideat esiintyv\xc3\xa4t n\xc3\xa4iden ihmisten p\xc3\xa4iss\xc3\xa4; ne ovat ihmisten tuotetta, ei p\xc3\xa4invastoin._NEWLINE_Edelleen, ihmisten olemus on yht\xc3\xa4 kuin heid\xc3\xa4n ruumiinsa, heid\xc3\xa4n aistillinen ja todellinen olemassaolonsa. Idealistinen filosofia, joka l\xc3\xa4htee etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dmin\xc3\xa4 ajattelen\xe2\x80\x9d -lauseesta, yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 kiivet\xc3\xa4 puuhun latvasta k\xc3\xa4sin. Ruumiillis-aistillinen on ollut olemassa ennen kaikkea filosofiaa ja muodostaa sen edellytyksen. Toisin kuin Hegel kuvitteli, ei filosofia pysty perustelemaan itse itse\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaan sen t\xc3\xa4ytyy l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 liikkeelle todellisista, yksil\xc3\xb6llisist\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4nilmauksista._NEWLINE_Feuerbachin mukaan kristinusko ja idealistinen filosofia ovat esteit\xc3\xa4 ihmisten onneen johtavalla tiell\xc3\xa4. Jos ihmiset lakkaisivat uskomasta jumalaan, alkaisivat he lopultakin uskoa itseens\xc3\xa4 ja ryhtyisiv\xc3\xa4t poistamaan sit\xc3\xa4 todellista kurjuutta, jonka heijastusta jumalusko on. N\xc3\xa4in uskonnollinen usko ja rakkaus korvautuvat ihmissukua kohtaan tunnetulla uskolla ja ihmisrakkaudella. Kristinuskon tilalle astuu humanismi, joka ei kiinnit\xc3\xa4 huomiota pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisen henkeen, vaan my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen ruumiiseensa ja todellisiin elinoloihinsa._NEWLINE_Vasemmistohegelil\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 piireiss\xc3\xa4 Feuerbachin julistus otettiin vastaan suorastaan haltioituneesti. \xe2\x80\x9dInnostus oli yleinen: olimme kaikki muuttuneet hetkess\xc3\xa4 feuerbachilaisiksi\xe2\x80\x9d, kertoi Friedrich Engels. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 julistus kuuluukin yhdess\xc3\xa4 Hegelin filosofian kanssa Karl Marxin ja Engelsin ajatusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n t\xc3\xa4rkeimpiin edellytyksiin.'