b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4in\xc3\xb6 Hakkila\n_START_SECTION_\nUran alku\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4in\xc3\xb6 Hakkilan vanhemmat olivat maanviljelij\xc3\xa4 Juha Hakkila ja Wilhelmiina Pukkila. H\xc3\xa4n oli l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4l\xc3\xa4isest\xc3\xa4 talonpoikaissuvusta, jossa perinteisesti oli kannatettu vanhasuomalaisia. Laukon torpparih\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6t 1906\xe2\x80\x931907 vaikuttivat siihen, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli SDP:n kannattaja, mutta viel\xc3\xa4 niin sanotun vanhan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen aikana h\xc3\xa4n ei kohonnut n\xc3\xa4kyviin asemiin puolueessa. Vuonna 1906 h\xc3\xa4n piilotteli Vladimir Lenini\xc3\xa4 kotonaan Vuorimiehenkadulla Helsingiss\xc3\xa4. Hakkila kirjoitti ylioppilaaksi H\xc3\xa4meenlinnan lyseosta 1903, valmistui Helsingin yliopistosta 1907 filosofian sek\xc3\xa4 1914 lakitieteen kandidaatiksi ja perusti sitten Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en lakiasiaintoimiston, johon ty\xc3\xb6llisti itsens\xc3\xa4. Kun virkakuntaa kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1917 puhdistettiin helmikuun vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen, nimitettiin Hakkila vankeinhoitolaitoksen ylitireht\xc3\xb6\xc3\xb6riksi, mink\xc3\xa4 aseman h\xc3\xa4n kuitenkin menetti alle vuoden kuluttua sis\xc3\xa4llissodan my\xc3\xb6t\xc3\xa4. H\xc3\xa4n pyrki uudistamaan vankilaoloja humaanimpaan suuntaan, joskin huonolla menestyksell\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4llissotaan h\xc3\xa4n ei osallistunut, ja saattoi siten toimia sodan j\xc3\xa4lkeen useiden valtiorikosoikeuden eteen joutuneiden punaisten asianajajana._NEWLINE_Hakkila kuului niihin oikeistososiaalidemokraatteihin, jotka k\xc3\xa4ynnistiv\xc3\xa4t puolueen toiminnan uudelleen vuoden 1918 katastrofin j\xc3\xa4lkeen. H\xc3\xa4n kohosi nopeasti SDP:n puoluetoimikuntaan ja h\xc3\xa4net valittiin eduskuntaan ensi kerran kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1919 yhteens\xc3\xa4 18\xc2\xa0797 \xc3\xa4\xc3\xa4nell\xc3\xa4. Hakkila jatkoi eduskunnassa sen j\xc3\xa4lkeen l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4jaksoisesti liki nelj\xc3\xa4nkymmenen vuoden ajan. Eduskunnassa h\xc3\xa4n tuli tunnetuksi ahkerana t\xc3\xa4ysistuntojen v\xc3\xa4lihuutajana, mist\xc3\xa4 tavasta ei luopunut edes varapuhemiesaikoinaan. H\xc3\xa4n oli lyhyen aikaa my\xc3\xb6s Helsingin kaupunginvaltuutettuna, mutta muutti Tampereelle saatuaan uuden viran; Hakkilasta tuli n\xc3\xa4et Suomen ensimm\xc3\xa4inen \xe2\x80\x9dpunainen\xe2\x80\x9d pormestari, kun h\xc3\xa4net valittiin Tampereen kaupungin kunnallispormestariksi vuonna 1920. H\xc3\xa4n pysyi virassa vuoteen 1952. Viran valtaoikeudet tosin kapenivat vuonna 1930 voimaanastuneen lainmuutoksen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Hakkilan poliittista uraa auttoi se, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli puolueensa poliitikoista harvoja korkeakoulututkinnon suorittaneita ja SDP:n vahvan miehen V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin linjan kannattaja. Tannerin hallituksessa 1926\xe2\x80\x931927 h\xc3\xa4n oli oikeusministerin\xc3\xa4 ja sai kunnian valmistella armahduslain, jolla viimeiset vankilassa olleet tai kansalaisluottamuksensa menett\xc3\xa4neet sis\xc3\xa4llissodan punaiset armahdettiin enemm\xc3\xa4st\xc3\xa4 rangaistuksesta. Hakkila ei my\xc3\xb6hemmin ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 ministerin\xc3\xa4, mutta toimi puolueensa hallitusneuvottelijana 1936 ja viel\xc3\xa4 1948. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s presidentin valitsijamiehen\xc3\xa4 kaikissa presidentinvaaleissa 1925\xe2\x80\x931956.\n_START_SECTION_\nMuilutus\n_START_PARAGRAPH_\nJohdettuaan jo useasti laki- ja talous- sek\xc3\xa4 suurta valiokuntaa Hakkila nousi eduskunnan ensimm\xc3\xa4iseksi varapuhemieheksi vuoden 1929 toisilla valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4. Kun hein\xc3\xa4kuussa 1930 eduskunta lykk\xc3\xa4si SDP:n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6n voimin Lapuan liikkeen vaatimat kommunistilait lep\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n yli vaalien, joutui varapuhemies Hakkila muilutuksen uhriksi._NEWLINE_H\xc3\xa4net siepattiin matkalla Tampereelta Teiskon kes\xc3\xa4huvilalleen ja kyyditettiin Lapuan kautta Kuortaneelle 17.\xe2\x80\x9318. hein\xc3\xa4kuuta 1930. Kyydityksen j\xc3\xa4rjesti ja ideoi \xc3\xa4\xc3\xa4rioikeistolaisen tamperelaisen tehtailija Rafael Haarlan poika Eino Haarla, toteutuksesta vastasi j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikapteeni Arvi Kalsta. Lapuan liikkeen johtaja Vihtori Kosola oli antanut hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4ns\xc3\xa4 muilutukselle, mutta halusikin pest\xc3\xa4 k\xc3\xa4tens\xc3\xa4 jutusta, mink\xc3\xa4 vuoksi Hakkila luovutettiinkin Lapualla paikallisen "iskujoukon" haltuun, joka vei h\xc3\xa4net kuortanelaiselle mets\xc3\xa4tielle. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pahoinpideltiin ja pakotettiin istumaan muurahaispes\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nelle luettiin uhkauksena "kuolemantuomio", mik\xc3\xa4li h\xc3\xa4n ei luopuisi politiikasta. Kalsta sai tapauksesta my\xc3\xb6hemmin vankeustuomion, mutta muut sieppaajat selvisiv\xc3\xa4t ehdollisella, eik\xc3\xa4 lapualaisia pahoinpitelij\xc3\xb6it\xc3\xa4 tai teon suunnittelijoita selvitetty aikanaan lainkaan. Varapuhemiehen kyyditys tuomittiin ankarasti julkisuudessa sek\xc3\xa4 kotimaassa ett\xc3\xa4 ulkomailla. J\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in on esitetty arvioita, ett\xc3\xa4 juuri sieppausten ulottaminen Hakkilaan, kommunisteja vastustaneeseen maltilliseen sosiaalidemokraattiin \xe2\x80\x93 ja my\xc3\xb6hemmin jopa porvarilliseen presidenttiin K. J. St\xc3\xa5hlbergiin \xe2\x80\x93 lopulta k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi yleisen mielipiteen Lapuan liikett\xc3\xa4 vastaan._NEWLINE_V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linnan T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla -sarjan kolmannessa osassa tapahtuva sosiaalidemokraattisen kunnallispoliitikon Janne Kivivuoren muilutus on tehty monilta yksityiskohdiltaan muistuttamaan Hakkilan muilutusta.\n_START_SECTION_\nPuhemiehen\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSDP:n k\xc3\xa4rsitty\xc3\xa4 tappion syksyn 1930 vaaleissa Hakkila pudotettiin toiseksi varapuhemieheksi, mutta h\xc3\xa4n palasi ensimm\xc3\xa4iseksi varapuhemieheksi vaalien 1933 j\xc3\xa4lkeen ja kohosi lopulta varsinaiseksi puhemieheksi vuonna 1936. Puhemiehen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei suvainnut aiemmin itse harrastamiaan v\xc3\xa4lihuutoja. H\xc3\xa4n jatkoi puhemiehen\xc3\xa4 vuoteen 1945, halki sotavuosien. Hakkila oli asemansa vuoksi Tannerin ohella toinen sosiaalidemokraattien johtaja, jota informoitiin etuk\xc3\xa4teen sotavuosien ratkaisevista p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksist\xc3\xa4, jotka tehtiin hyvin pieness\xc3\xa4 sis\xc3\xa4piiriss\xc3\xa4. H\xc3\xa4nelle kerrottiin etuk\xc3\xa4teen mm. Mannerheimin miekantuppip\xc3\xa4iv\xc3\xa4k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4. Hakkila olikin sodanjohdon kannalta poliittisesti luotettava, sill\xc3\xa4 muista puolueensa kansanedustajista poiketen h\xc3\xa4n ilmaisi avoimesti kannattavansa valloitussotaa It\xc3\xa4-Karjalassa ja meni jatkosodan alkuvaiheita leimanneen is\xc3\xa4nmaallisen hurmoshengen my\xc3\xb6t\xc3\xa4ilyss\xc3\xa4 Tanneriakin pidemm\xc3\xa4lle. Erityisesti er\xc3\xa4s h\xc3\xa4nen kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1941 pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 puhe sinet\xc3\xb6i h\xc3\xa4nen maineensa sotapoliitikkona, vaikkei h\xc3\xa4n varsinaisesti ollut vastuussa harjoitetusta politiikasta. Hallituksen vaihtuessa kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1943 presidentti Risto Ryti tosin tarjosi h\xc3\xa4nelle hallituksenmuodostajan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4n luopui p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluttua Maalaisliiton vastustuksen vuoksi, ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi tuli Edwin Linkomies. Tarjouksen toisti Mannerheim presidentiksi noustuaan elokuussa 1944, mutta silloin Hakkila kielt\xc3\xa4ytyi suoralta k\xc3\xa4delt\xc3\xa4. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 oman puolueensa t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 tukea, sill\xc3\xa4 puhemiehen vaalissa vuoden 1944 valtiop\xc3\xa4ivien alussa osa SDP:n ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 (rauhanopposition kannattajat) oli \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4nyt h\xc3\xa4nen sijaansa V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Voionmaata tai Mauno Pekkalaa.\n_START_SECTION_\nSotien j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1945 eduskuntavaaleissa Hakkila luopui vapaaehtoisesti ehdokkuudesta, vaikka olikin viel\xc3\xa4 saanut kannatusta puolueen j\xc3\xa4sen\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4. H\xc3\xa4net oli mainittu jopa yhten\xc3\xa4 sotasyyllisist\xc3\xa4, joten h\xc3\xa4n oli sill\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 liian suuri rasite puolueelleen. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1946 SKDL:n kannattajien mielenosoituksissa vaadittiin Hakkilan eroa my\xc3\xb6s Tampereen pormestarin virasta "taantumuksellisuuden" vuoksi, mutta siihen h\xc3\xa4n ei taipunut. Sen sijaan h\xc3\xa4n palasi eduskuntaan vaaleissa 1948 viel\xc3\xa4 kymmeneksi vuodeksi, joista ensimm\xc3\xa4iset kolme vuotta SDP:n eduskuntaryhm\xc3\xa4n puheenjohtajana. H\xc3\xa4nen asemansa puolueessa ei kuitenkaan ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 entisens\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidettiin menneen maailman miehen\xc3\xa4. 1950-luvun alussa Hakkilan kielteinen asennoituminen Urho Kekkoseen alkoi muodostua ongelmaksi puolueelle, ja Kekkosen kohottua l\xc3\xa4hes jatkuvaksi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi Hakkilaa ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 valittu eduskuntaryhm\xc3\xa4n johtoon, ettei SDP j\xc3\xa4isi oppositioon. H\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti eduskunnan lopulta vapaaehtoisesti 76-vuotiaana vuoden 1958 vaaleissa. H\xc3\xa4n kuoli vain 11 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden vaalien j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nDelawaren amerikansuomalaisen siirtokunnan 300-vuotisjuhlan yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1939 Hakkila sai Philadelphian Templen yliopiston kunniatohtorin arvon. Nuoruudessaan Hakkila oli ahkera amat\xc3\xb6\xc3\xb6rivalokuvaaja.'