b'\n_START_ARTICLE_\nKreikan pime\xc3\xa4t vuosisadat\n_START_SECTION_\nDoorilaisten saapuminen\n_START_PARAGRAPH_\nKreikan perim\xc3\xa4tiedossa on joitain viitteit\xc3\xa4 mykenel\xc3\xa4isest\xc3\xa4 ajasta. Vaikka perim\xc3\xa4tietoon pohjautuva tarusto on monesti ep\xc3\xa4luotettavaa ja monitulkintaista, monet uskovat sen s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4neen asiallista tietoa Kreikan historiasta. Kreikan tarusto kertoo l\xc3\xa4nsikreikkalaisen doorilaisheimon hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksist\xc3\xa4. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Kreikan tarustossa Herakleen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isin\xc3\xa4. Doorilaiset saapuivat Korintinlahden yli Peloponnesokselle luoteesta noin 1104 eaa. ja h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t Pyloksen, Mykenen ja Tirynsin. Tarujen mukaan Agamemnonin poika Orestes pakeni Arkadiaan. Doorilaisten ry\xc3\xb6st\xc3\xb6retket tuhosivat mykenel\xc3\xa4isten linnaherrojen kaupunkivaltiot ja k\xc3\xb6yhdyttiv\xc3\xa4t maan. Hallitsijaylimyst\xc3\xb6 pakeni ja/tai surmattiin. Muun muassa Mykene, Pylos, Theba, Troija ja Kreetan Knossos romahtivat jo noin 1200 eaa._NEWLINE_Valta siirtyi nyt aiemmilta palatsien kuninkailta, (w)anaks, paikallisille heimop\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ille, basileus. V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4 liikkuvat merirosvot saattoivat katkaista kaukokaupan. Ennen kaupunkivaltioiden romahdusta oli katovuosia. Doorilaiset olivat joko linnanherroja vastaan kapinoinut kreikkalainen ryhm\xc3\xa4, tai sitten he saapuivat muualta maahan ennen asettumista keskiseen ja etel\xc3\xa4iseen Kreikkaan. Doorilaiset lienev\xc3\xa4t l\xc3\xa4hteneet liikkeelle pohjoisempaa Balkanin niemimaalta ja saapuneen monen sukupolven aikana etel\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Aivan kaikki mykenel\xc3\xa4iskaupungit eiv\xc3\xa4t tuhoutuneet. Doorilaiset eiv\xc3\xa4t onnistuneet valtaamaan esimerkiksi Attikaa. Ateenan Akropolis lienee s\xc3\xa4ilynyt doorilaisvalloituksessa ehj\xc3\xa4n\xc3\xa4, samoin kuin Thessalian Iolkos. My\xc3\xb6s Tirynsin seuduille j\xc3\xa4i asutusta. Perim\xc3\xa4tiedon mukaan Pyloksesta pakenivat Nestorin kuningassuvun viimeiset j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset Ateenaan. Mykenen tuhon aikoihin rauta saapui Kreikkaan._NEWLINE_Doorilaiset perustivat Spartan noin 950 eaa. Joillain seuduilla uudet valloittajat sulautuivat alkuper\xc3\xa4isiin asukkaisiin, toisilla seuduilla, kuten Spartassa, he erottuivat omaksi hallitsevaksi soturikastikseen. Ihmiset asuivat pienemmiss\xc3\xa4 yhteis\xc3\xb6iss\xc3\xa4, kansainv\xc3\xa4linen kauppa oli lakannut, eik\xc3\xa4 muualta tullut kulttuurivaikutteita. Kreikassa saattoi olla n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4. Monet Kreikan alkuper\xc3\xa4iset asukkaat siirtyiv\xc3\xa4t saarille, jonne doorilaiset saapuivat heid\xc3\xa4n per\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n. Doorilaisten saavuttua pime\xc3\xa4t vuosisadat olivat luultavasti rauhallisempaa aikaa._NEWLINE_Doorilaisten lis\xc3\xa4ksi maata h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t merikansat, jotka olivat merirosvousta V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4 harrastavia heimoja. He saattoivat vallata Kreikan joksikin aikaa. Monet historiantutkijat ep\xc3\xa4ilev\xc3\xa4t koko doorilaisvalloitusta, koska siit\xc3\xa4 ei ole s\xc3\xa4ilynyt selvi\xc3\xa4 arkeologian keinoin havaittavia j\xc3\xa4lki\xc3\xa4. Toisaalta merikansat saattoivat olla ainakin osittain doorilaisia. Mykenen romahtamista on selitetty my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4isill\xc3\xa4 syill\xc3\xa4. Kreikan mantereella oli sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sotia, mahdollisesti kaupunkien sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kapinoita. Sotia k\xc3\xa4ytiin jalkav\xc3\xa4en, ei sotavaunujen avulla. Doorilaisvalloitus saattoikin olla vain yksi Mykenen romahtamisen syy.\n_START_SECTION_\nKreikkalaisten heimojen levitt\xc3\xa4ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nIhmisi\xc3\xa4 siirtyi noin 1200 eaa. alkaen harvaan asutuille seuduille, Luoteis-Peloponnesokseen ja idemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Attikaan, Euboiaan ja Kykladien saarille. Kreetassa kreikkalainen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 levitt\xc3\xa4ytyi luultavasti sotien aikaisemman kansan alueelle. Mykenel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 muutti Tarsokseen Etel\xc3\xa4-Anatoliaan, Kyprokselle ja L\xc3\xa4nsi-Anatoliaan. Kreetalla s\xc3\xa4ilyi vuorilla muun muassa luolissa vanhaa pronssikautista perinnett\xc3\xa4 noin 1100-luvulla eaa._NEWLINE_Kreikan heimot jakautuivat doorilaisvalloituksen takia it\xc3\xa4isen ja l\xc3\xa4ntisen Kreikan kansoihin. It\xc3\xa4kreikkalaiset, kuten arkadia-kyproslaiset, aiolialaiset ja joonialais-attikalaiset olivat mykenel\xc3\xa4isten perillisi\xc3\xa4, ja L\xc3\xa4nsi-Kreikan doorilaiset maahanmuuttajia. Luultavasti doorilaiset tulivat pohjoisesta ja asettuivat ensin Peloponnesokselle Lakoniaan, Argoliihin ja my\xc3\xb6s Messeniaan. Heit\xc3\xa4 siirtyi my\xc3\xb6s Fokikseen ja Luoteis-Kreikan Korkyraan ja Leukakseen. Sitten doorilaiset valtasivat Kytheran, Malokseen, Kreetan, Theran, Kosin, Karpathoksen ja Rodoksen sek\xc3\xa4 lounaisen V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian. Kreikan heimot asuttivat pimein\xc3\xa4 vuosisatoina V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian rannikon. Mykenel\xc3\xa4inen kreikka s\xc3\xa4ilyi Arkadian vuorilla._NEWLINE_Boiotian ja Thessalian aiolialaisia muutti V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian rannikon pohjoisosiin Aiolikseen ja Lesbokselle. Euboian ja Attikan joonialaisia muutti etel\xc3\xa4mm\xc3\xa4s ja monille Kykladien saarille, ja doorilaisia lounaiselle L\xc3\xa4nsi-Turkin rannikolle sek\xc3\xa4 Kreetaan ja etel\xc3\xa4isille Kykladeille. Joonialaisa Kykladien saaria olivat muiden muassa Andros, Paros, Naksos, Ikaria ja Khios. Peloponnesoksen arkadialaisia vaelsi Kyprokselle. Muun muassa Lemnoksella asui viel\xc3\xa4 pelasgeja, joilla oli oma uskontonsa. Heit\xc3\xa4 siirtyi muun muassa etruskeiksi Italiaan. Kyproksella asui pelasgeja ja foinikialaisia.\n_START_SECTION_\nKauden p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyminen\n_START_PARAGRAPH_\nPimein\xc3\xa4 vuosisatoina alkoi orastaa uusi, antiikin Kreikkaa ounasteleva kulttuuri, joka tunnetaan keramiikkansa mukaan geometrisena kautena. Sen varhaisin vaihe, protogeometrinen kausi ja keramiikka, sai alkunsa noin 1050 eaa. Ateenassa ja Euboialla, jotka olivat selvinneet doorilaisvalloitusten ajasta v\xc3\xa4hemmin vaurioin. Protogeometrinen kulttuuri kehittyi ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 geometrisen kauden kulttuuriksi. Joskus pimeiden vuosisatojen loppu sijoitetaan protogeometrisen kauden vaihtumiseen varsinaiseksi geometriseksi kaudeksi noin 900 eaa._NEWLINE_Geometrinen kausi merkitsi suuria muutoksia yhteiskunnassa. Kauteen ajoittuu uusien kauppaa k\xc3\xa4yvien kaupunkivaltioiden, poliksien, synty noin 1000\xe2\x80\x93800 eaa. Poliksien synty\xc3\xa4 edelsi ja siihen liittyi asteittainen aiempien sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6iden, basileusten vallan pieneneminen. Heid\xc3\xa4n tilalleen nousivat rikkaat maanomistajat ja moneen kaupunkivaltioon syntyi tasavalta, joiden hallintoa johtivat hallitsevat klaanit. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt kauppa vaurastutti v\xc3\xa4est\xc3\xb6n ylempi\xc3\xa4 ja keskimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kerroksia._NEWLINE_Varhaisimmat kaupunkivaltiot syntyiv\xc3\xa4t V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian l\xc3\xa4nsirannikolle joonialaisten ja aiolilaisten piiriin. Samoihin aikoihin Kreikan manneralue oli viel\xc3\xa4 ep\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4, mutta alkoi sekin vaiheittain elpy\xc3\xa4. Noin 900-luvulla eaa. Kreetalle syntyiv\xc3\xa4t ensimm\xc3\xa4iset kaupunkivaltiot, kuten Dreros, ja Kreikan mantereelle muun muassa Ateena, Argos, Korintti ja Sparta. Smyrnaan rakennettiin suojavalli jo 850 eaa. Joskus pime\xc3\xa4n kauden loppu ajoitetaan noin vuoteen 800 eaa. Lopullisesti pime\xc3\xa4t vuosisadat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n kreikkalaisen aakkoskirjoituksen syntyyn noin 750 eaa. Geometrinen kausi jatkui viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeenkin noin vuoteen 725/700 eaa., ja paikoin geometrista keramiikkaa valmistettiin my\xc3\xb6hemminkin._NEWLINE_Pime\xc3\xa4n kauden p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4 seurasi antiikin Kreikan kulttuurin nousu ja sen ensimm\xc3\xa4inen kausi, Kreikan arkaainen kausi (noin 725/700 eaa. alkaen). Taidehistoriassa geometrista kautta seurasi orientalisoiva kausi (noin 725/700\xe2\x80\x93600 eaa.).\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nPime\xc3\xa4\xc3\xa4n kauteen liittyv\xc3\xa4t subminolainen ja submykenel\xc3\xa4inen keramiikka (noin 1100\xe2\x80\x931050/1000 eaa.), sek\xc3\xa4 varhaisrautakautinen protogeometrinen keramiikka (noin 1050\xe2\x80\x93900 eaa.) ja ainakin varhaisvaiheen geometrinen keramiikka. Hautoihin pantiin runsaasti esineit\xc3\xa4. Merirosvot ry\xc3\xb6steliv\xc3\xa4t rannikkoa, ja yhdyskunnat taistelivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n pelloista, laitumista jne. Maaseutuasutukset olivat omavaraisia ja kauppaa v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Pimein\xc3\xa4 vuosisatoina maassa oli monia aristokraattisia perheklaaneja, jotka taistelivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Arkeologiassa aika tunnistetaan ennen kaikkea (proto)geometrisesta keramiikasta, jonka saviastiat on kuvioitu yksinkertaisin kuvioin. Mykenel\xc3\xa4isen kulttuurin piirteet h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t keramiikasta noin 1050 eaa. menness\xc3\xa4. Uusi geometrinen keramiikka tuli k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n asteittain ja sit\xc3\xa4 valmistettiin viel\xc3\xa4 pimeiden vuosisatojen j\xc3\xa4lkeenkin aina noin 700 eaa. saakka. Rauta tuli k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n noin 1050 eaa. ja oli hyvin yleist\xc3\xa4 viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 900 eaa. menness\xc3\xa4. Ratsuv\xc3\xa4ki korvasi sotavaunut. Sankarikulttiin liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 polttohautausta alettiin harrastaa, uusia vaatetyylej\xc3\xa4 ilmeni. Kreikka jakautui joonialaiseen, aiolialaiseen ja doorilaiseen murrealueeseen. Mykenel\xc3\xa4isen johtajan (w)anaksin paikalla oli nyt basileus, joka johti ylimyst\xc3\xb6\xc3\xa4. Ylimyst\xc3\xb6n valta perustui maa-alueiden hankintaan muun muassa sotilaiden avulla ja my\xc3\xb6s taloudelliseen omistukseen._NEWLINE_Manner-Kreikassa merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kauden l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikkoja ovat muun muassa Nikhoria, joka oli pieni kyl\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4 aiemman mykenel\xc3\xa4isaikaisen keskuksen tilalla, sek\xc3\xa4 Lefkant\xc3\xadn (Lefkandi) haudat. Kreetalla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 on muun muassa Karf\xc3\xadn subminolainen asutus.'