b'\n_START_ARTICLE_\nSiuntionjoki\n_START_SECTION_\nNimen alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSiuntionjoen nimen etymologia palautuu Siuntion ruotsinkieliseen nimeen Sjunde\xc3\xa5. Useat uusmaalaiset joet ovat saaneet nimens\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6nnimist\xc3\xa4, joiden on arveltu viittaavan Ruotsin vallan aikaisiin merkkihenkil\xc3\xb6ihin. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 selityksen\xc3\xa4 joen nimelle pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n muinaisruotsalaista miehen nime\xc3\xa4 Sjunne, joka tarkoittaa seitsem\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Samainen nimi esiintyy my\xc3\xb6s siuntiolaisen Sjundbyn kyl\xc3\xa4n nimess\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n suositun selityksen mukaan nimi johtuu ruotsin kielen sanoista sjunde ja \xc3\xa5 tarkoittaen, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 on seitsem\xc3\xa4s joki Aurajoesta it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Muita vaihtoehtoja ovat olleet den sjudande \xc3\xa5n (\xe2\x80\x9dkuohuva joki\xe2\x80\x9d) ja sj\xc3\xb6\xc3\xa4nda (\xe2\x80\x9dj\xc3\xa4rven p\xc3\xa4\xc3\xa4\xe2\x80\x9d). Jopa suomen kielen sanaa \xe2\x80\x9dsyv\xc3\xa4nne\xe2\x80\x9d on ehdotettu nimen taustaksi.\n_START_SECTION_\nVeden laatu\n_START_PARAGRAPH_\nSiuntionjoen vesi on luonnostaan savisameaa. Hajakuormitus ja j\xc3\xa4tevedet ovat heikent\xc3\xa4neet veden laatua. Siuntionjoen laakson maisemallinen arvo on huomattava. Se luetaan valtioneuvoston m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelemiin \xe2\x80\x9dvaltakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin\xe2\x80\x9d. Bro\xc3\xa4ndassa Viktr\xc3\xa4skin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 on luontokoulu, joten Siuntionjoella on merkityst\xc3\xa4 my\xc3\xb6s opetukselle ja tutkimukselle.\n_START_SECTION_\nKosket\n_START_PARAGRAPH_\nSiuntionjoen koskien yhteenlaskettu pituus on noin 5,6 kilometri\xc3\xa4. Uudenmaan muissa joissa koskia on selv\xc3\xa4sti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. Passilankoski on koskista huomattavin: sen putouskorkeus on noin kymmenen metri\xc3\xa4 alle kilometrin matkalla. Joessa on laskettu olevan 18 koskea, joihin meritaimen kykenee nousemaan kudulle syyskaudella.\n_START_SECTION_\nLajisto\n_START_PARAGRAPH_\nSiuntionjokea pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 Uudenmaan parhaiten luonnontilassa s\xc3\xa4ilyneist\xc3\xa4 jokivesist\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Joessa on s\xc3\xa4ilynyt luontaisesti lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4inen meritaimenkanta. Alajuoksulta l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Pikkalanlahtea on tavattu saukkoa; Siuntionjoen vesist\xc3\xb6aluetta on arveltu saukon merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4ksi esiintymisalueeksi Uudellamaalla._NEWLINE_Suomessa harvinaisen kuningaskalastajan on havaittu pesiv\xc3\xa4n harvakseltaan joen alajuoksun rantat\xc3\xb6rmiss\xc3\xa4. Talvikauden sulissa paikoissa, ennen kaikkea Sjundbyn- ja Kvarnbynkoskissa talvehtii koskikaroja. Joessa on tavattu my\xc3\xb6s jokihelmisimpukkaa ja vuollejokisimpukkaa. Harvinaisista kaloista Siuntionjoessa on havaittu vimpaa._NEWLINE_Virtaavien vesien uhanalaista kasvia puros\xc3\xa4tkint\xc3\xa4 (Ranunculus trichophyllus ssp. trichophyllus) esiintyy Skogforsenin tienoilla. Tjustr\xc3\xa4skiss\xc3\xa4 puolestaan on havaittu Uudellamaalla uhanalaista suomenlummetta (Nymphaea tetragona). My\xc3\xb6s linnuston kannalta Tjustr\xc3\xa4skin merkitys on huomattava. Kev\xc3\xa4isin siell\xc3\xa4 tapaa laulujoutsenparvia.\n_START_SECTION_\nKalastusalue\n_START_PARAGRAPH_\nSiuntionjoen kalastusalue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurimman osan Siuntionjoen vesist\xc3\xb6alueesta. Kalastusalueen pinta-ala on 2\xc2\xa0164 hehtaaria, josta j\xc3\xa4rvialan osuus on noin 1\xc2\xa0900 ha. J\xc3\xa4rvisyysaste on noin 4,6\xc2\xa0%. Kalastusalueen suurin j\xc3\xa4rvi on En\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi Vihdiss\xc3\xa4. Alue jakaantuu edelleen useisiin pieniin j\xc3\xa4rviin ja lampiin sek\xc3\xa4 joki- ja puro-osiin. Muita j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat muiden muassa Tjustr\xc3\xa4sk ja Karhuj\xc3\xa4rvi Siuntiossa sek\xc3\xa4 Paloj\xc3\xa4rvi, Kyp\xc3\xa4rij\xc3\xa4rvi, Huhmari, Tervalampi ja Poikkipuoliainen Vihdiss\xc3\xa4. Nuuksion kansallispuiston pikkulammista Siuntionjoen vesist\xc3\xb6alueeseen kuuluu esimerkiksi Kaitlampi. Kalastusalue on enimm\xc3\xa4kseen maatalousvaltaista haja-asutusaluetta.'