b'\n_START_ARTICLE_\nDialoginen filosofia (kirja)\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nHankam\xc3\xa4ki kirjoitti Dialogisen filosofian vuosina 2001\xe2\x80\x932002 toimiessaan osan ajasta Suomen Akatemian \xe2\x80\x9dSyrj\xc3\xa4ytyminen, eriarvoisuus ja etniset suhteet (Syreeni)\xe2\x80\x9d -ohjelmassa._NEWLINE_Kirjan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4nasettelussa mainittu p\xc3\xa4\xc3\xa4tavoite on l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 eettisesti perusteltuja menetelmi\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6jen ja erilaisten kulttuurien ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4miseen sek\xc3\xa4 moraalisten yhteiskuntak\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen luomiseen.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTeoksen ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 (I) luvussa \xe2\x80\x9dTeoria\xe2\x80\x9d tarkastellaan Martin Buberin ja Emmanuel L\xc3\xa9vinasin filosofiaa sek\xc3\xa4 analysoidaan, miksi etiikkaa ei tarvitsisi v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 perustella tietoteorialla. Tieto-opillisen etiikkan\xc3\xa4kemyksen osoittamisessa ep\xc3\xa4onnistuneeksi kirjassa tukeudutaan my\xc3\xb6s Frankfurtin koulun Erich Frommin ja Herbert Marcusen esitt\xc3\xa4miin teknisen ajattelutavan arvosteluihin sek\xc3\xa4 katsotaan, ett\xc3\xa4 tiedonmuodostuksessa itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n pit\xc3\xa4isi paremmin ottaa huomioon eettiset periaatteet._NEWLINE_V\xc3\xa4lineellisen j\xc3\xa4rjenk\xc3\xa4yt\xc3\xb6n ohuutta havainnollistetaan kulttuurifilosofisin esimerkein. Teoksessa katsotaan, ett\xc3\xa4 v\xc3\xa4linerationaaliset ihanteet ovat tehneet filosofiasta ja tieteist\xc3\xa4 sujuvuutta ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisuutta korostavaa pragmatiikkaa. Theodor Adornon ja Max Horkheimerin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4linerationaalisuuden ja p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rationaalisuuden erotteluun viitaten Hankam\xc3\xa4ki puolustaa filosofien asemaa p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4rien kyseenalaistajina ja asettajina. Hankam\xc3\xa4ki v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 massakulttuurin arvojen kyseenalaistaminen johtaa usein konflikteihin ja ett\xc3\xa4 sen vuoksi filosofian harjoittamisesta tulee helposti radikaalia, mik\xc3\xa4 puolestaan johtaa ulkopuolisuuteen ja dialogin tarpeeseen._NEWLINE_Hankam\xc3\xa4ki perustaa kriittisen tiedonmuodostuksen pitk\xc3\xa4lti ideologioiden arvosteluun. H\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n aktiivisista todellisuuden valloituspyrkimyksist\xc3\xa4 luopuminen voisi tarjota pohjan sille, etteiv\xc3\xa4t ihmiset pyri ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n toisiaan menetelm\xc3\xa4llisesti v\xc3\xa4\xc3\xa4rin._NEWLINE_Toisessa (II) p\xc3\xa4\xc3\xa4luvussa \xe2\x80\x9dMetodi\xe2\x80\x9d  Hankam\xc3\xa4ki tarkastelee tieteenfilosofiaa ja metodologiaa etiikan n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta sek\xc3\xa4 luo perusteita dialogiselle filosofialle: keskustelujen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miselle ihmistieteiden metodina. L\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtanaan h\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Martin Heideggerin ja Hans-Georg Gadamerin eksistenssihermeneutiikkaa, fenomenologiaa ja klassista sokraattisen filosofian ihannetta._NEWLINE_Fenomenologisen filosofian mukaisesti tutkijan pit\xc3\xa4isi ensin sulkea pois k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliset intressins\xc3\xa4 (tai tarkoitusper\xc3\xa4ns\xc3\xa4) pyrkiess\xc3\xa4\xc3\xa4n luomaan k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 tutkittavasta ilmi\xc3\xb6st\xc3\xa4. Dialoginen puhetilanne koostuu t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in fenomenologisen tieteenfilosofian menetelm\xc3\xa4llisten askelten (reduktio, konstruktio ja destruktio) lis\xc3\xa4ksi luottamuksellisesta, tunnustuksellisesta ja kumppanuuteen verrattavissa olevasta suhteesta aiheeseen tai toiseen ihmiseen._NEWLINE_Teos yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Martin Buberin luoman kuvauksen dialogisesta tilanteesta Emmanuel Levinasin esitt\xc3\xa4miin kohtaamiseettisiin vaatimuksiin. Metodis\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6in\xc3\xa4\xc3\xa4n se soveltaa Edmund Husserlin fenomenologisia sek\xc3\xa4 Martin Heideggerin ja Hans-Georg Gadamerin eksistenssihermeneuttisia l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtia. Parhaimmillaan dialoginen tilanne laajenee kolmanniuden piiriin: periaatteellisia keskusteluja ja politiikanteon oikeutusta koskevaksi yhteiskuntasuhteeksi, jossa my\xc3\xb6s ulkopuoliset osallistujat voivat taata dialogien onnistumisen._NEWLINE_Kirjan kolmannessa (III) p\xc3\xa4\xc3\xa4luvussa \xe2\x80\x9dPolitiikka\xe2\x80\x9d  dialogisen filosofian ydinajatuksia sovelletaan yhteiskuntateoriaan ja k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n sananvapauden ja kansainv\xc3\xa4lisen politiikan ongelmia. Esimerkkitapauksina tarkastellaan muiden muassa seksuaaliv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6j\xc3\xa4, kotimaisia sananvapaus- ja kunnianloukkausjupakoita, Yhdysvaltain vuoden 2001 terrori-iskuja \xe2\x80\x93 toisessa painoksessa my\xc3\xb6s vuoden 2006 Muhammed-pilakuvakiistaa sek\xc3\xa4 Ayaan Hirsi Alin ja Pim Fortuynin tapauksia._NEWLINE_Hankam\xc3\xa4ki nivelt\xc3\xa4\xc3\xa4 dialogisuuden osaksi laajempaa transsendentaalifilosofista ihmisk\xc3\xa4sityst\xc3\xa4, etiikkaa ja antropologiaa Buberin ja Levinasin tavoin. Sen lis\xc3\xa4ksi, ett\xc3\xa4 ihmiset ovat suhteessa toisiin ihmisiin ja ulkoiseen todellisuuteen, ihminen on dialogisessa suhteessa my\xc3\xb6s omaan itseens\xc3\xa4 ja historiaansa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 Hankam\xc3\xa4ki johtelee teesins\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dKohtele ihmisyytt\xc3\xa4 itsess\xc3\xa4si ja toisissa ihmisiss\xc3\xa4 aina suurena arvoituksena.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Teoksessa p\xc3\xa4\xc3\xa4dyt\xc3\xa4\xc3\xa4n puolustamaan arvoliberaaleja ajatussuuntia ja n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaata keskustelua tukahduttavat yhteiskuntaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t totalitarismin muotoina. Kirjan ajantasaistetun painoksen (2008) kolmas p\xc3\xa4\xc3\xa4luku laajenee globalisaatiota ja pakkokansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4mist\xc3\xa4 koskevaksi arvosteluksi. Hankam\xc3\xa4ki pit\xc3\xa4\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isten kansallisvaltioiden j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kansojen itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeutta aidon kulttuurisen monimuotoisuuden ehtoina.\n_START_SECTION_\nVastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nTapani Kilpel\xc3\xa4inen arvioi Yliopisto-lehdess\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dHankam\xc3\xa4ki on vahvimmillaan tarkastellessaan fenomenologista etiikkaa, mutta h\xc3\xa4nen yrityksens\xc3\xa4 ehti\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 kirjassa joka paikkaan synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hallitsemattomia tyylinvaihteluita, jotka tuottavat vellim\xc3\xa4isen kokonaisvaikutelman.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Pietari Almusa kirjoitti Kulttuurivihkot-lehdess\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dKokonaisuutena kirja on teoreettisesti vahva ja k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti haastava esitys. Hankam\xc3\xa4en kirjoituksen hienovireisyys tekee sujuvasti r\xc3\xb6nsyilev\xc3\xa4st\xc3\xa4 tutkimuksesta miellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 luettavaa.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Dosentti Maija Lehtovaara arvioi Aikuiskasvatus-lehdess\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dKirjan teoreettinen osa on Buberin ja Levinasin filosofiaa tuntevallekin erinomaisen antoisa. Kummankin filosofia on kuvattu asiantuntevan syv\xc3\xa4llisesti, mutta samalla konstailematta ja harvinaisen selke\xc3\xa4sti.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Professori Juha Varto kirjoitti Niin & n\xc3\xa4in  -lehdess\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dHankam\xc3\xa4ki ei luultavasti ole pyrkinyt kirjoittamaan \xe2\x80\x99ikuista\xe2\x80\x99 viisautta ja on siten onnistunut kirjoittamaan ajankohtaisen ja oletettavasti ajattomasti radikaalin kirjan, jonka anti ihmistieteiden tutkijoille ja toimijoille on luullakseni kest\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 tekoa.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Hankam\xc3\xa4ki vastasi Kilpel\xc3\xa4isen esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kritiikkiin Yliopisto-lehdess\xc3\xa4 kiitt\xc3\xa4en mahdollisuudesta k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 dialogia \xe2\x80\x93 mutta aikoneensa laatia kriittisen vastineen my\xc3\xb6s kehujille.'