b'\n_START_ARTICLE_\nTonteri (Kivennapa)\n_START_PARAGRAPH_\nTonteri oli Kivennavalla, luovutetussa Karjalassa sijainnut kyl\xc3\xa4. Siell\xc3\xa4 oli suomalaista tullirajan vartiotoimintaa jo autonomian ajalla. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Tonteri on autiona.\n_START_SECTION_\nAutonomian ajan tullivartiot\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen suuriruhtinaskunnan ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli alkujaan seitsem\xc3\xa4n tullivartiota: Kuokkala, Rajajoki, Tonteri, Lipola, Raasuli, Sirki\xc3\xa4nsaari ja Tappari. Vuonna 1917 muodostettiin lis\xc3\xa4ksi Tulokkaan vartio. Vartiot olivat maantievartioita kohdissa, joissa tie ylitti rajan._NEWLINE_Koska Tonteri ei ollut varsinainen rajanylityspaikka, sinne ei rakennettu tullilaitoksen vartiotaloa tullaamista varten vaan ainoastaan rajavartioston vartiotupa.\n_START_SECTION_\nRajavartiot sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nSis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeisess\xc3\xa4 tilanteessa levottomalla rajalla kohtasivat sotilaallisen l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olon ja rajavartioinnin intressit. Syyskuussa 1918 ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si muodostettavaksi Terijoen rajavartiopataljoonan, joka siirtyi Karjalankannaksen vartioksi 18. lokakuuta majuri Oskar Stenbergin komennossa._NEWLINE_Kannaksen rajavartiointi j\xc3\xa4rjestettiin uudelleen vuoden 1920 alussa. K\xc3\xa4skyll\xc3\xa4 17. tammikuuta 1920 vartioteht\xc3\xa4v\xc3\xa4n sai uusi erikoisyksikk\xc3\xb6, K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin rykmentti. Kivennavalla oli tuolloin maantievartiopaikka. Tonteriin oli sijoitettuna osia em. rykmentin II pataljoonasta.\n_START_SECTION_\nLiikenneyhteydet ja posti\n_START_PARAGRAPH_\nTonterissa oli postipys\xc3\xa4kki (numero 1617) 1. maaliskuuta 1910 l\xc3\xa4htien vuoteen 1940 asti. Vuodesta 1937 l\xc3\xa4htien viipurilainen Kannaksen Matka-auto Oy liikenn\xc3\xb6i reitti\xc3\xa4 Viipuri - Kivennapa - Tonteri REO Safety Bus -seka-autolla.\n_START_SECTION_\nUskonnollista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTonteriin saapui 1880-luvulla lestadiolainen her\xc3\xa4tys Pietarista k\xc3\xa4sin. Tonterin ohella sit\xc3\xa4 esiintyi Kivennavalla kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Raivolassa.\n_START_SECTION_\nTonteri toisessa maailmansodassa\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan etenemisvaiheessa JR 7 ylitti rajan Tonterissa 31. elokuuta 1941. Asemasotavaiheessa Tonteri muodosti 2. divisioonan lohkojaossa oikeanpuolimmaisen lohkon helmikuusta 1943 l\xc3\xa4htien. Muut lohkot olivat Riihi\xc3\xb6 ja Ohta._NEWLINE_Suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alettua 2. divisioonan puolustama linja kulki Tonterin l\xc3\xa4pi 10. kes\xc3\xa4kuuta 1944 keskiy\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Taisteluosasto Ahola vet\xc3\xa4ytyi Tonterista 11. kes\xc3\xa4kuuta 1944. Kyl\xc3\xa4 vallattiin takaisin JR 7:n 2. komppanian vastaiskulla, mutta menetettiin samana iltana neuvostojoukkojen painostaessa Tonterista ja Vihtaniemest\xc3\xa4 Hartosiin johtavien teiden suunnissa.\n_START_SECTION_\nTonteri t\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nMonet Kivennavan kylist\xc3\xa4 tuhoutuivat sodissa ja j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t tyhjilleen. Tonteri kuuluu n\xc3\xa4ihin. Siiranm\xc3\xa4est\xc3\xa4 Tonteriin johtaa huonokuntoinen tie.'