b'\n_START_ARTICLE_\nSarvisalo (Kuhmoinen)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nSaari on 1,7 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, 1,1 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on 1,3 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 . Se sijaitsee Tehinsel\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsiosassa aivan Sarviniemen edustalla olevassa saariryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Saariryhm\xc3\xa4 suojaa lahtea, jonka pohjukassa sijaitsee Kuhmoisten kirkonkyl\xc3\xa4. Saariryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvat my\xc3\xb6s etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseva Lampsalo, kaakkoinen V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Aitasalo ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsevat saaret Suppa ja Hyll\xc3\xa4. Saari on alttiina it\xc3\xa4isille ja pohjoisille tuulille, joiden suunnissa on yli kolme kilometri\xc3\xa4 esteet\xc3\xb6nt\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvenselk\xc3\xa4\xc3\xa4. Mantereelle on matkaa l\xc3\xa4hes 700 metri\xc3\xa4 ja t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 niemen edess\xc3\xa4 kulkevassa salmessa sijaitsee 17 pient\xc3\xa4 saarta tai luotoa. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat esimerkiksi Uittosaari, Sikosaaret, V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Ilves, Iso-Ilves ja Leppanatakko. Samaan saariryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvat viel\xc3\xa4 Sarvisalon pohjoispuolella sijaitsevat Iso Hein\xc3\xa4saari, V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Hein\xc3\xa4saari, Kalliosaari, Silm\xc3\xa4takko ja Kaikale. Sarvisalon kaakkoispuolella on viel\xc3\xa4 pieni Laivasaari._NEWLINE_Saaren rantaviiva on ilmeelt\xc3\xa4\xc3\xa4n melko selke\xc3\xa4, vaikka rannoilla esiintyykin pieni\xc3\xa4 niemi\xc3\xa4 ja lahtia. Saaren sis\xc3\xa4osissa on paljon matalia m\xc3\xa4ki\xc3\xa4, joiden v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 on ojitettuja laaksoja. Peltoja ei ole ja koko saari on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n talousmets\xc3\xa4\xc3\xa4. Saaren korkein m\xc3\xa4ki kohoaa P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteest\xc3\xa4 37 metrin korkeuteen ja se sijaitsee saaren kaakkoisosissa. Saaren ainoa pysyv\xc3\xa4sti asuttu tila on ollut Sarvisalon maatila, joka sijaitsee saaren koillispuolella. My\xc3\xb6s keskell\xc3\xa4 saarta sijaitsee rakennus. Rannoille on rakennettu yhdeks\xc3\xa4n vapaa-ajan asuntoa. Saaressa ei ole muita teit\xc3\xa4 kuin maatilata pohjoisrantaan johtava k\xc3\xa4rrypolku. Saariryhm\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kulkee venev\xc3\xa4yl\xc3\xa4, joka ohittaa Sarvisalon sen etel\xc3\xa4puolelta. Itse Sarvisalossa ei ole veneilij\xc3\xb6ille osoitettua maihinnousu- ja nuotiopaikkaa, mutta saaren koillispuolella sijaitsevassa pieness\xc3\xa4 Kaikaleen saaressa sellaiset paikat on.\n_START_SECTION_\nLuontoarvoja\n_START_PARAGRAPH_\nSaaresta on P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen saaristojen inventointihankkeessa l\xc3\xb6ytynyt laaja lehmusmetsikk\xc3\xb6, jossa on kymmeni\xc3\xa4 runkomaisia lehmuksia. Samassa yhteydess\xc3\xa4 havaittiin purosuomusammalta kasvavan saarella.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nSarvisaloon saapui vakituinen asutus 1760-luvulla, jolloin alkoi my\xc3\xb6s maanviljelytoiminta. Saaressa hankittiin my\xc3\xb6hemmin lis\xc3\xa4tuloja polttamalla tervaa. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen saaristoissa alettiin rakentamaan huviloita, joita rakennettiin t\xc3\xa4llekin alueelle 1930-luvulla. Sarvisalossa t\xc3\xa4llainen oli Rasin huvila saaren etel\xc3\xa4osassa. Rasissa majailivat my\xc3\xb6s sotavangit, joita k\xc3\xa4ytettiin mets\xc3\xa4t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 eri saarilla._NEWLINE_Vuoden 1938 talouskartassa on saaressa yksi tila, joka on pohjoiosien Sarvisalon tila. Saarelle on piiretty viisi peltopalstaa . Vuoden 1965 peruskartassa on yksitoista peltopalstaa ja saaren pohjoisosassa sijaitsee maatila. 1960-luvulla alkoi saaristossa muuttoliike manterelle, joka koski my\xc3\xb6s Sarvisaloa . Vuoden 1985 kartassa on kaikki peltomaat metsitetty ja j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 on vain niiden viisi mets\xc3\xa4ojaa.'