b'\n_START_ARTICLE_\nViking Line\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nViking Linen voidaan katsoa aloittaneen toimintansa vuonna 1959, kun merikapteeni Gunnar Eklundin aloitteesta perustettiin varustamo Rederi AB Vikinglinjen ja varustamolle hankittiin k\xc3\xa4ytetty alus, vuonna 1924 rakennettu S/S Viking, joka aloitti liikenn\xc3\xb6innin Suomen ja Ruotsin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 reitill\xc3\xa4 Korppoon Galtby\xe2\x80\x93Maarianhamina\xe2\x80\x93Gr\xc3\xa4dd\xc3\xb6 ja oli ensimm\xc3\xa4inen autolautta lounais-Suomen ja Ruotsin v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 liikenteess\xc3\xa4. Nelj\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 S/S Vikingin ensimm\xc3\xa4isen matkan j\xc3\xa4lkeen Rederi AB Slite aloitti liikenn\xc3\xb6innin M/S Slite -nimisell\xc3\xa4 autolautaksi muunnetulla rahtilaivalla Simpn\xc3\xa4sin ja Maarianhaminan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Vuonna 1962 Gunnar Eklund j\xc3\xa4tti riitojen vuoksi Rederi AB Vikinglinjenin, joka j\xc3\xa4i Rederi AB Sallyn omistajan Algot Johanssonin haltuun. Vikinglinjenist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hdetty\xc3\xa4\xc3\xa4n Gunnar Eklund perusti vuonna 1963 uuden varustamon, \xc3\x85landsf\xc3\xa4rjan AB:n, ja hankki yhti\xc3\xb6lle vuonna 1933 rakennetun autolautan S/S \xc3\x85landsf\xc3\xa4rjanin, joka asetettiin Maarianhaminan ja Gr\xc3\xa4dd\xc3\xb6n v\xc3\xa4liseen liikenteeseen. _NEWLINE_Kapella ja Viking 2 t\xc3\xb6rm\xc3\xa4siv\xc3\xa4t toisiinsa Maarianhaminassa, koska Kapellaan oli tullut tekninen vika. Onnettomuudesta ei aiheutunut henkil\xc3\xb6vahinkoja._NEWLINE_Huhtikuun lopulla valmistui Rederiaktiebolaget Sliten uudisrakennus M/S Apollo. Apollolla oli aluksi kokonaan punainen savupiippu \xe2\x80\x93 vasten Vikinglinjan s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Piipun alaosa maalattiin pian valkoiseksi. M/S Visbyn vuokrauksesta luovuttiin._NEWLINE_12. elokuuta Rederiaktiebolaget Sallyn, mutta Rederiaktiebolaget Solstadin hallinnoima uudisrakennus M/S Viking 1 aloitti liikenteen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in S/S Viking lopetti liikenn\xc3\xb6innin._NEWLINE_Rederiaktiebolaget Sally julkisti 11. syyskuuta tilanneen Meyer Werftilta sisaraluksen M/S Viking 1:lle. M/S Marella valmistui 26. marraskuuta ja varsinainen linjaliikenne alkoi 09. joulukuuta._NEWLINE_17. joulukuuta Rederiaktiebolaget Slite allekirjoitti sopimuksen uudisrakennuksesta._NEWLINE_Kolme varustamoa (Vikinglinjen, Slite, \xc3\x85landsf\xc3\xa4rjan) kilpaili 1960-luvun alkuvuosina paitsi kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n, my\xc3\xb6s Silja Linea ja sen kolmea osakasvarustamoa vastaan. Niinp\xc3\xa4 vuonna 1966 Rederi AB Vikinglinjen, Rederi AB Slite ja \xc3\x85landsf\xc3\xa4rjan AB aloittivat yhteisty\xc3\xb6n ja perustivat yhti\xc3\xb6n, Vikinglinjen Ab:n, markkinoimaan aluksiensa liikennett\xc3\xa4. Uusi yhti\xc3\xb6 merkittiin kaupparekisteriin 19. elokuuta 1966 ja sen osakep\xc3\xa4\xc3\xa4oma oli 30\xc2\xa0000 markkaa, josta kukin osakasvarustamo merkitsi kolmasosan. Samalla kaikki uudessa Vikinglinjen-markkinointiyhti\xc3\xb6ss\xc3\xa4 mukana olevat varustamot maalasivat laivansa Sliten mallin mukaisesti punavalkoisiksi ja Rederi AB Vikinglinjen muutti nimens\xc3\xa4 Rederi AB Solstadiksi, ja siit\xc3\xa4 tuli Rederi AB Sallyn tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6, kunnes varustamo lopulta sulautui t\xc3\xa4ysin emoyhti\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4._NEWLINE_Naantali\xe2\x80\x93Maarianhamina\xe2\x80\x93Kapellsk\xc3\xa4r-reitill\xc3\xa4 liikenn\xc3\xb6inyt M/S Kapella kuljetti Viking Linen 500\xc2\xa0000. henkil\xc3\xb6auton 3. toukokuuta 1970 Naantalin satamaan._NEWLINE_Viking Linen toiminta kasvoi 1970- ja 1980-luvuilla kolmen varustamon yhteisty\xc3\xb6ll\xc3\xa4, kunnes taloudellisiin vaikeuksiin ajautunut Rederi AB Sally tuli Silja Linen omistajien ostamaksi 1987. Sen j\xc3\xa4lkeen kaksi muuta Viking Liness\xc3\xa4 mukana ollutta yhti\xc3\xb6t\xc3\xa4, Rederi AB Slite ja SF Line AB:ksi nimens\xc3\xa4 muuttanut \xc3\x85landsf\xc3\xa4rjan AB, osti Rederi AB Sallyn osuuden Viking Line -markkinointiyhti\xc3\xb6st\xc3\xa4. Rederi AB Slite puolestaan ajautui konkurssiin 1993, ja j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4i vain SF Line AB, joka muutti nimens\xc3\xa4 Viking Line Abp:ksi ja lakkautti vanhan yhteisty\xc3\xb6yrityksen._NEWLINE_Presidentti Urho Kekkonen my\xc3\xb6nsi yhti\xc3\xb6n perustajalle Gunnar Eklundille merenkulkuneuvoksen arvonimen vuonna 1980.\n_START_SECTION_\nKonserni\n_START_PARAGRAPH_\nViking Line Abp:hen kuuluvat varustamoyhti\xc3\xb6t Viking Rederi Ab (ent. Finlandshamnen), O\xc3\x9c Viking Line Eesti, Viking Line Skandinavien Ab, Saksan myynnist\xc3\xa4 ja markkinoinnista vastaava Viking Line Finnlandverkehr Gmbh sek\xc3\xa4 bussiliikennett\xc3\xa4 hoitava Viking Line Buss Ab. Jokaisen aluksen toiminnasta ja k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 vastaa aluksen johto, johon kuuluvat aluksen p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, konep\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 ja intendentti. Viking Linella on oma satamaterminaali Tukholmassa ja Turussa. Helsingiss\xc3\xa4, Maarianhaminassa, Kapellsk\xc3\xa4riss\xc3\xa4 ja Tallinnassa yhti\xc3\xb6 vuokraa terminaalitoimintaa varten tarvitsemansa tilat._NEWLINE_Yhti\xc3\xb6n toimitusjohtajana on toiminut 20. maaliskuuta 2014 l\xc3\xa4htien Jan Hanses, joka korvasi erotetun Mikael Backmanin. Hallituksen puheenjohtaja on Ben Lundqvist. Viking Linen p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori sijaitsee Maarianhaminassa._NEWLINE_Vuonna 2014 yhti\xc3\xb6 kuljetti noin 6\xc2\xa0610\xc2\xa0146 matkustajaa ja rahtia 129\xc2\xa0255 yksikk\xc3\xb6kuormaa.\n_START_SECTION_\nTavaramerkki\n_START_PARAGRAPH_\nViking Linen laivat tunnetaan keltaisesta v\xc3\xa4rist\xc3\xa4. Se on per\xc3\xa4isin vuodelta 1964, jolloin uuden Apollo-laivan v\xc3\xa4ris\xc3\xa4vy otettiin osakasvarustamon toimitusjohtajan sisaren k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 Mexican Fire -huulipunasta. _NEWLINE_Viking Linen nimi esiintyy toisinaan osittaisessa muodossa NG LI, joka on yhti\xc3\xb6n rekister\xc3\xb6ity tavaramerkki. K\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on ollut my\xc3\xb6s logo: keltainen vinoneli\xc3\xb6, jonka sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on musta V-kirjain.\n_START_SECTION_\nLiiketoiminta ja reitit\n_START_PARAGRAPH_\nYhti\xc3\xb6 harjoittaa aluksillaan risteily-, matkustajalautta- ja rahtiliikennett\xc3\xa4 It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 reiteill\xc3\xa4 Turku\xe2\x80\x93Maarianhamina/L\xc3\xa5ngn\xc3\xa4s\xe2\x80\x93Tukholma, Helsinki\xe2\x80\x93Maarianhamina\xe2\x80\x93Tukholma, Maarianhamina\xe2\x80\x93Kapellsk\xc3\xa4r, Maarianhamina\xe2\x80\x93Tukholma ja Helsinki\xe2\x80\x93Tallinna. _NEWLINE_Viking Line tilasi laivanrakennusyhti\xc3\xb6 STX Europelta matkustajalautan M/S Viking XPRS Helsinki\xe2\x80\x93Tallinna-reitille. Alus rakennettiin Helsingin telakalla, ja se valmistui huhtikuussa 2008. _NEWLINE_Viking Line teki 29. tammikuuta 2007 sopimuksen espanjalaistelakka Astilleros de Sevillan kanssa uuden aluksen toimittamisesta (M/S Viking ADCC). Aluksen toimittamisen viiv\xc3\xa4stymisen vuoksi Viking Line kuitenkin purki laivanrakennussopimuksen 8. helmikuuta 2010._NEWLINE_Lokakuussa 2010 Viking Line ilmoitti tilaavansa STX Europen Turun telakalta Turku\xe2\x80\x93Maarianhamina\xe2\x80\x93Tukholma-reitille uuden matkustaja-aluksen, joka korvasi M/S Isabellan. Uusi matkustaja-alus valmistui vuonna 2013 ja kuljettaa yhteens\xc3\xa4 2\xc2\xa0800 matkustajaa. Sopimuksen arvo oli 240 miljoonaa euroa.  Alus sai nimekseen M/S Viking Grace, ja se k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 polttoaineenaan nesteytetty\xc3\xa4 maakaasua._NEWLINE_Viking Line ilmoitti 5. huhtikuuta 2013, ett\xc3\xa4 M/S Isabella myyd\xc3\xa4\xc3\xa4n virolaiselle Tallinkille noin 30 miljoonalla eurolla._NEWLINE_Viking Line teki 23. marraskuuta 2016 aiesopimuksen kiinalaisen laivanrakennusyhti\xc3\xb6 Xiamen Shipbuilding Industryn kanssa uuden matkustaja-autolautan tilaamisesta Turku\xe2\x80\x93L\xc3\xa5ngn\xc3\xa4s\xe2\x80\x93Tukholma -reitille. Uuden matkustaja-autolautan on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 valmistua vuonna 2020 ja kuljettaa yhteens\xc3\xa4 2\xc2\xa0800 matkustajaa. Sopimuksen arvo on 190 miljoonaa euroa. Uuden laivan saavuttua Viking Linen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, luopuu se M/S Viking Amorellasta. Uuden aluksen nimeksi tulee M/S Viking Glory._NEWLINE_10. huhtikuuta \xe2\x80\x93 22. lokakuuta 2017 v\xc3\xa4liselle ajalle Viking Line vuokrasi Helsinki\xe2\x80\x93Tallinna-reitille nopean katamaraanin, joka liikenn\xc3\xb6i nimell\xc3\xa4 HSC Viking FSTR. Matka-aika on tunti ja 45 minuuttia.'