b'\n_START_ARTICLE_\nSuisto\n_START_PARAGRAPH_\nSuisto eli delta on virtauksen kuljettaman maa-aineksen muodostama viuhkanmuotoinen alue joen laskukohdassa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ohella nimityst\xc3\xa4 delta voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s nykyisist\xc3\xa4 tai entisist\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6jokien suistoista, joita esiintyy joko nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tai aiemmin j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ityneill\xc3\xa4 alueilla.\n_START_SECTION_\nJokisuistot\n_START_PARAGRAPH_\nSuistoalueella joki haarautuu useiksi suuhaaroiksi, koska joki tuo mukanaan hiekkaa ja lietett\xc3\xa4, jota se kasaa paksuiksi kerrostumiksi. Kasautuminen est\xc3\xa4\xc3\xa4 joen juoksua. Joen tuoma maa-aines siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 rantaa suistoalueella yh\xc3\xa4 kauemmaksi. Suisto koostuu savesta, hiekasta ja mudasta, ja sen kuivaneet l\xc3\xa4hialueet sopivat eritt\xc3\xa4in hyvin viljelysmaaksi._NEWLINE_Delta voi muodostua my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4maahan p\xc3\xa4\xc3\xa4tym\xc3\xa4tt\xc3\xa4 mereen tai muuhun sellaiseen. Suurin t\xc3\xa4llainen on Botswanassa etel\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Afrikassa, Okavangojoen suisto: Okavangon suot._NEWLINE_Suiston kasvunopeuteen vaikuttavat veden syvyys ja joen kuljettaman lietteen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Suisto syntyy, mik\xc3\xa4li merialueessa, johon joki laskee, ei esiinny vuorovesi-ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4. Mik\xc3\xa4li vuorovesi on l\xc3\xa4sn\xc3\xa4, syntyy suppilomainen estuaari.\n_START_SECTION_\nSuistoja Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ja Pohjoismaiden laajin jokisuisto on Kokem\xc3\xa4enjoen suisto Porissa. Siell\xc3\xa4 joen suuhaaroista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nimityst\xc3\xa4 juopa, ja n\xc3\xa4iden v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t saaret ovat nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n luotoja, kuten esimerkiksi Kirjurinluoto ja Pormestarinluoto. My\xc3\xb6s Kymijoki muodostaa suiston Kotkan-Ruotsinpyht\xc3\xa4\xc3\xa4n alueelle.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6jokisuistot\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ityneill\xc3\xa4 alueilla, kuten Suomessa, my\xc3\xb6s nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kuivana olevalla maalla voi esiinty\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n sulamisvesist\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikana syntyneit\xc3\xa4 suistoja, joiden materiaali on yleens\xc3\xa4 harjuainesta, kuten soraa tai hiekkaa. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6jokien suistoja nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n deltoiksi, jos ne ovat kerrostuneet alun perin veteen ja sandureiksi, jos ne ovat kerrostuneet alun perin kuivalle maalle. Jos veteen kerrostuvan deltan pinta saavuttaa vedenpinnan ja jatkaa kerrostumistaan, kyseess\xc3\xa4 on sandurdelta.'