b'\n_START_ARTICLE_\nKenz\xc5\x8d Tange\n_START_PARAGRAPH_\nKenz\xc5\x8d Tange (jap. \xe4\xb8\xb9\xe4\xb8\x8b\xe5\x81\xa5\xe4\xb8\x89, Tange Kenz\xc5\x8d, 4. syyskuuta 1913, Osaka \xe2\x80\x93 22. maaliskuuta 2005, Tokio) oli japanilainen arkkitehti. H\xc3\xa4n oli yksi toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeisten vuosikymmenien merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 modernisteista. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin arvostettu Pritzker-palkinto vuonna 1987.\n_START_SECTION_\nNuoruus ja opinnot\n_START_PARAGRAPH_\nTange syntyi Osakassa, mutta vietti lapsuutensa Imabarin kaupungissa Shikokulla. H\xc3\xa4n ei alun perin voinut kuvitella ryhtyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 arkkitehdiksi, mutta innostui Le Corbusierin t\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si opiskelemaan Tokion keisarilliseen yliopistoon vuonna 1935. Valmistuttuaan vuonna 1938 h\xc3\xa4n aloitti ty\xc3\xb6t Kunio Maekawan toimistossa: Maekawa oli vuorostaan ty\xc3\xb6skennellyt aiemmin Le Corbusierille. Toisen maailmansodan aikana Tange jatkoi opiskelujaan Tokiossa ja toimi sodan j\xc3\xa4lkeen vuodesta 1946 l\xc3\xa4htien yliopistossa professorina; h\xc3\xa4nen oppilaisiinsa kuuluivat muiden muassa Fumihiko Maki, Arata Isozaki ja Kish\xc5\x8d Kurokawa.\n_START_SECTION_\nVarhaiset ty\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nTangen ensimm\xc3\xa4inen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ty\xc3\xb6 oli Hiroshiman kaupungin j\xc3\xa4lleenrakennussuunnitelma atomipommin pudottamisen j\xc3\xa4lkeen. H\xc3\xa4n suunnitteli kaupungin syd\xc3\xa4meen rauhanpuiston museoineen: Hiroshiman rauhanmuseo valmistui vuonna 1952 ja on yksi Tangen merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 varhaist\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Rakennus on nostettu Le Corbusierin tyyliin betonipilareille, ja sen edess\xc3\xa4 olevassa muistomerkiss\xc3\xa4 yhdistyv\xc3\xa4t uusi betonirakennustekniikka ja haniwa-hautakummut; vanhan ja uuden fuusio edusti hyvin uutta, sodanj\xc3\xa4lkeiseen tulevaisuuteen katsovaa Japania. Seuraavan vuosikymmenen aikana Tange suunnitteli useita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 julkisia rakennuksia, kuten Tokion metropolin entisen hallintorakennuksen (1957), Kurayoshin (1957) ja Kurashikin (1960) kaupungintalot sek\xc3\xa4 Shizuokan kokouskeskuksen (1957). Niiden lis\xc3\xa4ksi erityisesti Kagawan prefektuurin hallintorakennusta on pidetty hienona esimerkkin\xc3\xa4 perinteisen japanilaisen arkkitehtuurin ja modernin arkkitehtuurin liitosta._NEWLINE_Tange ty\xc3\xb6skenteli koko uransa ajan my\xc3\xb6s kaupunkisuunnittelun parissa. Maailmanlaajuista huomiota sai vuoden 1960 visio Tokion uudelleenj\xc3\xa4rjestelyst\xc3\xa4: Tangen suunnitelmassa kaupunki olisi laajentunut Tokionlahdelle keinotekoisten saarien, siltojen ja muiden massiivisten betonirakenteiden avulla. Tavoitteina oli vastata urbanisaation aiheuttamiin ongelmiin rakenteella, joka sallisi kasvun ja muutoksen. T\xc3\xa4llaisten suunnitelmien kautta Tange liitettiin my\xc3\xb6s metabolisteihin, mutta h\xc3\xa4n pysytteli ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 hiukan erill\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vaikka suunnitelmaa ei toteutettu, sill\xc3\xa4 oli suuri vaikutus muun muassa brittil\xc3\xa4isiin arkkitehteihin, jotka k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t paljasta betonia ja joita alettiin kutsua brutalisteiksi. Tangen brutalismia edustavista rakennuksista merkitt\xc3\xa4vimpiin kuuluu Yamanashin lehdist\xc3\xb6- ja l\xc3\xa4hetyskeskus (1966) K\xc5\x8dfussa. Rakennus on tahallaan j\xc3\xa4tetty keskener\xc3\xa4iseksi, ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 voitaisiin tarvittaessa laajentaa tulevaisuudessa. Sit\xc3\xa4 luonnehtivat 16 massiivista betonitornia, joihin Tange sijoitti aputoimintoja; niiden v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4vist\xc3\xa4 kerroksista osa on tyhji\xc3\xa4, ja niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisin terasseina tai puutarhoina. _NEWLINE_Tangen varhaisille t\xc3\xb6ille luonteenomaista ovat suorakulmaiset muodot, mutta 1960-luvulta l\xc3\xa4htien h\xc3\xa4n alkoi suunnitella rohkeampia ja dramaattisempia betonirakennuksia, joissa k\xc3\xa4ytettiin innovatiivisia rakennustekniikoita. Niist\xc3\xa4 huomattavimpiin kuuluu Tokion olympialaisia vuonna 1964 varten suunnitelut Yoyogin urheiluhallit. Ellipsim\xc3\xa4isill\xc3\xa4 rakennuksilla on riippukatot, joita kannattelevat ter\xc3\xa4skaapelit. Tokion Pyh\xc3\xa4n Marian katedraali (1964) on my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dvoimakas historiallisten ja nykyaikaisten muotojen ja rakenteiden kohtaaminen\xe2\x80\x9d, jota varten Tange vieraili useissa keskiaikaisissa katedraaleissa. Ristinmuotoisella betonirakennuksella on jyrkk\xc3\xa4 ja korkea ter\xc3\xa4skatto.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t ty\xc3\xb6t ja merkitys\n_START_PARAGRAPH_\n1960- ja 1970-luvuilla Tange suunnitteli lukuisia rakennuksia, kuten suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja yliopistoja, my\xc3\xb6s ulkomaille. H\xc3\xa4n laati my\xc3\xb6s Osakan maailmann\xc3\xa4yttelyn yleissuunnitelman (1966\xe2\x80\x931970). H\xc3\xa4nen my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 t\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n luonnehtivat pienemm\xc3\xa4t geometriset muodot, jotka oli yhdistetty suuremmiksi ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisiksi, mutta funktionaalisiksi kokonaisuuksiksi. Tangen 1900-luvun viimeisten vuosikymmenten merkitt\xc3\xa4viin t\xc3\xb6ihin lukeutuvat esimerkiksi maamerkiksi noussut Akasaka Prince Hotel (1982) Tokiossa, Overseas Union Bank (1986) Singaporessa, Fuji-television p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori (1996) Tokiossa, Singaporen kansalliskirjasto (1998), Tokyo Dome Hotel (2000) sek\xc3\xa4 1990-luvun alussa valmistunut Tokion metropolin hallintorakennus. N\xc3\xa4iden hankkeiden mittakaava oli usein valtava, ja Tangen toimiston my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 suurhankkeita onkin usein kritisoitu. 1980- ja 1990-lukujen postmodernismiin Tange suhtautu ep\xc3\xa4illen ja piti sen tuottamia rakennuksia \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4liaikaisina arkkitehtuuri-ilmauksina\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Tangea voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Japanin sodanj\xc3\xa4lkeisen arkkitehtuurin vaikutusvaltaisimpana hahmona. H\xc3\xa4n oli sodan tuhojen j\xc3\xa4lkeen vastavalmistunut arkkitehti ja \xe2\x80\x9dt\xc3\xa4ydellisess\xc3\xa4 asemassa ohjata maan j\xc3\xa4lleenrakenusta modernististen periaatteiden mukaan\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4nen saavutuksensa oli tuoda kansainv\xc3\xa4liseen tyylin yleismaailmallisuuteen japanilaisia vaikutteita. Tangen arkkitehtuurilla oli hallitseva vaikutus h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seuranneeseen sukupolveen. Jos h\xc3\xa4nen varhaisten suunnitelmiensa voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 imitoineen Le Corbusieria, h\xc3\xa4nen my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 olivat omaper\xc3\xa4isi\xc3\xa4, ja niiss\xc3\xa4 yhdistyiv\xc3\xa4t moderni rakennustekniikka ja perinteiset japanilaiset muodot. Tadao And\xc5\x8d kertoo toimistoonsa vaeltaneesta akita-koirasta:_NEWLINE_\xc2\xbbAluksi ajattelin kutsua sit\xc3\xa4 Kenz\xc5\x8d Tangeksi, mutta tajusin, etten voinut potkia Kenz\xc5\x8d Tangea. Kutsuinkin sit\xc3\xa4 sen sijaan Le Corbusieriksi.\xc2\xbb _NEWLINE_ _NEWLINE_Tange toimi paitsi arkkitehtina ja kaupunkisuunnittelijana my\xc3\xb6s opettajana, kirjailijana, tutkijana ja historioitsijana. H\xc3\xa4n eli yli 90-vuotiaaksi ja oli naimisissa kaksi kertaa. H\xc3\xa4n sai pojan ja tytt\xc3\xa4ren. H\xc3\xa4nen poikansa on my\xc3\xb6s arkkitehti.'