b'\n_START_ARTICLE_\nErillissotateesi\n_START_SECTION_\nYleiskuva\n_START_PARAGRAPH_\nErillissotateesin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana oli jo alun alkaen Suomen ja Neuvostoliiton konfliktin n\xc3\xa4keminen Suomessa kansallisista l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdista. Jatkosota nimens\xc3\xa4 mukaisesti haluttiin n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 jatkona talvisodalle, jossa Neuvostoliitto oli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt Suomeen sek\xc3\xa4 jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin jatkona v\xc3\xa4lirauhalle, jossa Neuvostoliiton painostusta pidettiin valmisteluna Suomen miehityst\xc3\xa4 varten. Neuvostoarkistojen auettua rajatusti 1990-luvulla on t\xc3\xa4smentynyt, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4ille ep\xc3\xa4ilyille oli my\xc3\xb6s aihetta. Sen sijaan jatkosodan yhteys Saksan operaatio Barbarossaan haluttiin n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 rajattuna. _NEWLINE_Erillissotateesi ja sen uskottavuus vaikutti sodan alusta alkaen Suomen politiikkaan, mutta my\xc3\xb6s siihen miten muut maat n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t Suomen aseman. Jatkosodan alkuvaiheessa avulla haluttiinkin nimenomaan s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen yhteydet l\xc3\xa4nsivaltoihin korostamalla Suomen sodan erillisyytt\xc3\xa4. Sodan loppuvaiheessa taas haluttiin v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 sitoutumista Saksan odotettavissa olevaan tappioon. Sodan j\xc3\xa4lkeen teesin avulla haluttiin kiist\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen sotasyyllisyys ja my\xc3\xb6s pit\xc3\xa4\xc3\xa4 et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 natsi-Saksan sotarikoksiin.  _NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4lisesti ottaen erillissotateesi on kuitenkin ollut my\xc3\xb6s vasta-argumentti Neuvostoliiton ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n virallisestikin esitt\xc3\xa4mille melko yksioikoisille n\xc3\xa4kemyksille, joissa korostetaan Neuvostoliiton taistelleen yksinomaan fasismia vastaan ja sen voiton tuoneen Suomeen demokratian vuonna 1944. L\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 katsoen Suomen jatkosota oli taas toisen maailmansodan pieni sivun\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6, johon on suhteellisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4n kiinnitetty huomiota.\n_START_SECTION_\nErillissotateesi ja jatkosodan synty\n_START_PARAGRAPH_\nJo ennen jatkosotaa pidettiin Suomessa hyvin t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 korostaa mahdollisen tulevan sodan erillisyytt\xc3\xa4. Suomen armeijan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 C. G. E. Mannerheim oli kielt\xc3\xa4ytynyt ottamasta Suomen Lapin rintamalle kaavailtuja saksalaisia komentoonsa. Pyrkimys oli n\xc3\xa4in s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen armeija mahdollisimman itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ja toisaalta varmistaa, ettei Suomen armeijan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n tarvitse ottaa vastaan k\xc3\xa4skyj\xc3\xa4 Saksasta._NEWLINE_Suomessa oli valmistauduttu sotatoimiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1941 \xe2\x80\x9dsotilaslinjaa\xe2\x80\x9d, mutta ei poliittista tai diplomaattista tiet\xc3\xa4. Kun Saksan aikeista saatiin tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 toukokuussa 1941 Suomen hallitus edellytti, ett\xc3\xa4 vihollisuuksia ei aloitettaisi ennen kuin Neuvostoliitto hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4isi. My\xc3\xb6s suora liittoutuminen Saksan kanssa torjuttiin. Sotatoimet suunniteltiin niin, ett\xc3\xa4 eteneminen tapahtuu It\xc3\xa4-Karjalaan ja poliittisesti riskialtista hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 Leningradiin ei tehd\xc3\xa4. Vastaavasti Saksassa taas haluttiin jo alusta alkaen sitoa Suomi mukaan sen sotatoimiin. Niinp\xc3\xa4 Adolf Hitler hyvin tiet\xc3\xa4en Suomen kannan julisti operaatio Barbarossan alkaneeksi mainiten Suomen sotivan Saksan rinnalla. N\xc3\xa4in politikointi Suomen erillissodalla oli jo alkanut ennen sotaa._NEWLINE_Jo ennen saksalaisten 22. kes\xc3\xa4kuuta aloittamaa operaatio Barbarossaa oli suomalaisten ja saksalaisten sotilastahojen yhteisty\xc3\xb6 hyvin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Suomalaiset olivat sallineet saksalaisten joukkojen kauttakulun Pohjois-Norjaan siten, ett\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4iset saksalaiset sotilasyksik\xc3\xb6t saapuivat Suomeen jo 7. kes\xc3\xa4kuuta. 15. kes\xc3\xa4kuuta Mannerheim alisti Oulun pohjoispuolella olevat suomalaisjoukot (III AK) saksalaisille.\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaihe\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosota alkoi, kun Neuvostoliitto suoritti Suomeen laajan ilmaiskun 25. kes\xc3\xa4kuuta 1941, mik\xc3\xa4 antoi Suomen armeijalle syyn aloittaa oma hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4. Neuvostoliitto pommitti sek\xc3\xa4 Suomen lentokentti\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 kaupunkeja, koska saksalaiset olivat ensin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet niit\xc3\xa4 pommituslentojaan varten ja saaneet Suomen ilmatilan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Esimerkiksi Helsingin lentoaseman k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 alkoi heti Saksan Neuvostoliittoon kohdistuvan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysoperaatio Barbarossan alkaessa 22. kes\xc3\xa4kuuta 1941. _NEWLINE_Suomi oli nyt Saksan liittolainen, mutta Suomen johtajille oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 mahdollisimman suuri liikkumavapaus tulevaisuudessa, sill\xc3\xa4 Saksankaan sotamenestys ei ollut varmaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 edellytti suhteiden s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen. Englannin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Winston Churchill saikin kirjeen Suomesta, jonka presidentti Ryti ja Mannerheim olivat allekirjoittaneet 24. kes\xc3\xa4kuuta 1941. Kirjeess\xc3\xa4 maan johto teki selv\xc3\xa4ksi, ett\xc3\xa4 Suomessa oltiin tietoisia Englannin ja Neuvostoliiton salaisesta sopimuksesta. Syksyn mittaan selvisi my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Saksan armeija ei pystynyt valloittamaan Leningradia ja tilanne muotoutui piiritykseksi. Erillissotan\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4 on puolustettu sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin tilanteessa p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksentekoa ohjasi Suomen oma etu. Saksan toiveisiin ja vaatimuksiin hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Leningradiin ei suostuttu. L\xc3\xa4nsivallat olivat koko ajan vaatineet Suomea lopettamaan sotatoimet, varsinkin sen j\xc3\xa4lkeen, kun vanha raja oli saavutettu. Leningradin saartorengasta eiv\xc3\xa4t suomalaiset pyrkineet sulkemaan, eik\xc3\xa4 huoltokuljetuksille t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 Muurmannin rataa vastaan ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 pyritty hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 koko Suomen armeija siirtyi puolustusmuodostelmaan. Yhdistynyt kuningaskunta julisti siit\xc3\xa4 huolimatta sodan Suomelle 6. joulukuuta 1941. Jo sit\xc3\xa4 ennen Suomi oli liittynyt kommunismin vastaiseen Antikomintern-sopimukseen.\n_START_SECTION_\nHitlerin vierailu, Ryti\xe2\x80\x93Ribbentrop-sopimus\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1942 Adolf Hitler suoritti yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en vierailun Mannerheimin 75-vuotissyntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iville. Yhdysvaltain ulkoministeri Cordell Hullin mukaan vierailu oli \xe2\x80\x9dosaksi Saksan tietoisesti suorittama temppu, jonka tarkoituksena oli Suomen saattaminen raskauttavaan valoon akselinvastaisen maailman silmiss\xc3\xa4, osaksi yritys naamioida Hitlerin ep\xc3\xa4toivoiset yritykset Suomen saamiseksi tehokkaammassa muodossa mukaan akselivaltojen sotaponnistuksiin\xe2\x80\x9d. Yhdysvaltain liitytty\xc3\xa4 sotaan Suomen suhteet olivat joka tapauksessa heikenneet my\xc3\xb6s siihen suuntaan._NEWLINE_Kaikkein l\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 virallista liittoutumista Saksan kanssa Suomi oli, kun presidentti Risto Ryti allekirjoitti 1944 Ryti\xe2\x80\x93Ribbentrop-sopimuksena tunnetun henkil\xc3\xb6kohtaisen sitoumuksen pysy\xc3\xa4 Saksan rinnalla sodan loppuun asti. Sitoumus oli Saksan edellytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ehto aseavulle jatkosodan ratkaisutaisteluihin ja Suomen kannalta v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys Neuvostoliiton suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseksi. Virallisen valtiosopimuksen luonnetta sopimus ei kuitenkaan saanut, sill\xc3\xa4 Suomen eduskunta ei sit\xc3\xa4 vahvistanut. Kun Neuvostoliiton hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys saatiin torjutuksi, Ryti erosi, ja n\xc3\xa4in sitoumus raukesi.\n_START_SECTION_\nErillisrauha\n_START_PARAGRAPH_\nLiittoutuneiden \xe2\x80\x9dkolme suurta\xe2\x80\x9d Franklin D. Roosevelt, Josif Stalin ja Winston Churchill keskustelivat Saksan ja sen liittolaisille asetettavasta ehdottoman antautumisen vaatimuksesta 1. joulukuuta 1943 Teheranissa. Roosevelt puhui Suomen puolesta ja samoin Churchill. Stalin joutui my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dkansa, joka on niin rohkeasti taistellut itsen\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 puolesta, ansaitsee tulla otetuksi huomioon\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4n esitteli rauhanehtonsa: vuoden 1940 rajan palauttaminen voimaan, Petsamon liitt\xc3\xa4minen Neuvostoliittoon, suomalaisten aiheuttamien vahinkojen \xe2\x80\x9d50-prosenttinen korvaaminen\xe2\x80\x9d, saksalaisten karkottaminen maasta ja armeijan demobilisaatio. N\xc3\xa4in vaatimus ehdottomasta antautumisesta ei koskenut Suomea, mink\xc3\xa4 on katsottu tukevan k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 Suomen erillissodasta. Toisaalta Suomen tuleva asema kuitenkin ratkaistiin vasta 1944 torjuntataisteluissa. My\xc3\xb6s Pariisin rauhansopimukseen 1947 kirjattiin yksiselitteisesti Suomen olleen liitossa Saksan kanssa.\n_START_SECTION_\nSotasyyllisyys\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan 19. syyskuuta 1944 p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neen Moskovan v\xc3\xa4lirauhansopimuksen 13. artiklan mukaan \xe2\x80\x9dSuomi sitoutuu yhteistoimintaan Liittoutuneiden Valtojen kanssa sotarikoksista syytett\xc3\xa4vien henkil\xc3\xb6iden pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4miseksi ja tuomitsemiseksi.\xe2\x80\x9d  Liittoutuneiden valvontakomission toimittama lista henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4, jotka olisivat syyllistyneet sotarikoksiin, ei kuitenkaan sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4nyt suomalaisia poliitikkoja. Liittoutuneet solmivat 1945 Lontoon sopimuksen, jossa m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin sotasyyllisyysk\xc3\xa4site, eli \xe2\x80\x9drikos rauhaa vastaan\xe2\x80\x9d. Rikoksia rauhaa vastaan olivat esimerkiksi hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssotien suunnittelu, valmistelu, aloittaminen ja k\xc3\xa4ynti, sek\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4listen sopimusten kanssa ristiriidassa olevat sodat. Suomessakin jouduttiin Neuvostoliiton kontrolloiman valvontakomission painostaessa s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sotasyyllisyyslaki ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynti kuten akselivalloissa, koska Neuvostoliitto katsoi Suomen aloittaneen sodan._NEWLINE_Suomen sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynti poikkesi muista vastaavista sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4mistavaltaan ett\xc3\xa4 lievien tuomioiden takia. Jukka Tarkan mukaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtui siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dSuomi oli poikkeustapaus muutenkin. Suomi oli ainoa Saksan rinnalla sotinut maa, joka k\xc3\xa4vi erillissotaa, jota sodan miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa ei miehitt\xc3\xa4nyt sen enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 Saksa kuin Neuvostoliitto ja joka irtautui erillissodastaan erillisrauhalla.\xe2\x80\x9d Tutkija Oula Silvennoisen mukaan teorian avulla irtauduttiin Saksan p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4rist\xc3\xa4 ja sotarikoksista. Teorian avulla samanaikaisesti puolustauduttiin Neuvostoliitolta ja tuettiin sodanj\xc3\xa4lkeist\xc3\xa4 ulkopolitiikkaa.\n_START_SECTION_\nErillissotateesi nykyisin\n_START_PARAGRAPH_\nKeskustelu erillissodasta on jatkunut aktiivisena. Viime aikoina termin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on saanut kasvavaa kritiikki\xc3\xa4 osakseen. Helsingin Sanomien vuonna 2008 haastattelemista 28 historian professorista 16 vastusti erillissotateesi\xc3\xa4, 6 puolsi sit\xc3\xa4 ja loput eiv\xc3\xa4t antaneet suoraa vastausta. Useimmat vastaajat sanoivat, ett\xc3\xa4 vaikka popularisointi on hy\xc3\xb6dyllist\xc3\xa4, historia ei taivu mustavalkoisiksi vastakkainasetteluiksi. _NEWLINE_Ohto Mannisen mukaan erillissota-termi on edelleen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoinen, sill\xc3\xa4 se kuvaa Suomen kiist\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 ulkopoliittista linjaa, jonka tunnustivat sodan aikaan kaikki sodan osapuolet. Manninen pit\xc3\xa4\xc3\xa4 \xc3\xa4llistytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 kehityst\xc3\xa4, jossa itse k\xc3\xa4sitteen sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 on muuttunut. Nuoremman polven tutkijat, kuten Markku Jokisipil\xc3\xa4 tai Oula Silvennoinen ovat taas kiinnitt\xc3\xa4neet huomiota ennen kaikkea Suomen ja Saksan yhteisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n sodan aikana. Heid\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteisty\xc3\xb6 oli niin laajaa, ett\xc3\xa4 erillissodasta ei voida puhua._NEWLINE_Jarmo Virmavirta on sanonut, ett\xc3\xa4 erillissotateesi on n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma sotaan. Samaten Michael Burleighin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma, jossa todetaan ep\xc3\xa4suorasti Suomen de facto liitto Saksan kanssa n\xc3\xa4hden samalla Suomen sodan erillissotaluonne, edustaa t\xc3\xa4t\xc3\xa4 v\xc3\xa4litt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 kantaa.'