b'\n_START_ARTICLE_\nAuno Kaila\n_START_PARAGRAPH_\nAuno Antero Kaila (s.13. helmikuuta 1898 Kaarlela \xe2\x80\x93 1975) oli suomalainen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rieversti. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat Edvard Kaila (Johansson) ja M\xc3\xa4rtha Karolina Anna K\xc3\xb6hlin. H\xc3\xa4net vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Anna Elina Tauben kanssa, josta h\xc3\xa4n erosi vuonna 1945 ja avioitui toisen kerran viel\xc3\xa4 samana vuonna Helmi Maria Suurp\xc3\xa4\xc3\xa4n kanssa.\n_START_SECTION_\nOpinnot\n_START_PARAGRAPH_\nKaila kirjoitti ylioppilaaksi Kokkolan suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Etel\xc3\xa4-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan h\xc3\xa4n jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1914\xe2\x80\x931915. H\xc3\xa4n suoritti Sotakorkeakoulun kurssit Saksassa vuosina 1923\xe2\x80\x931925.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikausi\n_START_PARAGRAPH_\nKaila liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona 27:n 2. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916. H\xc3\xa4n otti osaa taisteluihin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa Saksan it\xc3\xa4rintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. H\xc3\xa4net siirrettiin 10. hein\xc3\xa4kuuta 1917 alkaen pataljoonan 1. konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppaniaan. H\xc3\xa4n osallistui my\xc3\xb6s Libaussa vuonna 1917 pidetyille sotakoulun B-kursseille.\n_START_SECTION_\nSuomen sis\xc3\xa4llissota\n_START_PARAGRAPH_\nKaila saapui Suomeen (Vaasaan) j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reiden p\xc3\xa4\xc3\xa4joukon mukana luutnantiksi ylennettyn\xc3\xa4 25. helmikuuta 1918. H\xc3\xa4net komennettiin Suomen sis\xc3\xa4llissotaan joukkueenjohtajaksi 2. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentin konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppaniaan. H\xc3\xa4net nimitettiin edell\xc3\xa4 mainitun komppanian p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi 1. maaliskuuta 1918. H\xc3\xa4n otti osaa sis\xc3\xa4llissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella ja Kuokkalan-Kellom\xc3\xa4en akselilla.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nSis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen Kaila palveli 2. konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppanian p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 2. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentiss\xc3\xa4, joka tunnettiin my\xc3\xb6hemmin nimill\xc3\xa4 J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentti n:o 2, Porin jalkav\xc3\xa4kirykmentti n:o 2 ja Savon j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentti. Armeijasta Kaila erosi 1. huhtikuuta 1919 vain liitty\xc3\xa4kseen Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan. Retkikunnalla h\xc3\xa4n sai komentoonsa III pataljoonan konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppanian p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4, mutta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin 29. huhtikuuta 1919 majuri Paavo Talvelan ryhm\xc3\xa4n ja 10. kes\xc3\xa4kuuta 1919 Talvelan ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 muodostetun 2. rykmentin esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. Kaila otti osaa retkikunnalla osaa taisteluihin Kotkatj\xc3\xa4rven-Suollusm\xc3\xa4en-Mundj\xc3\xa4rven rintamalla ja my\xc3\xb6hemmin S\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4j\xc3\xa4rven rintamalla._NEWLINE_Retkikunnalta palattuaan h\xc3\xa4n astui uudelleen armeijan palvelukseen 10. joulukuuta 1919 ja h\xc3\xa4net sijoitettiin komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi Savon j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentin 7. komppaniaan, josta h\xc3\xa4net siirrettiin niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi 25. maaliskuuta 1920 alkaen 3. konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppaniaan. Sotav\xc3\xa4en esikunnan koulutusosastolle h\xc3\xa4net siirrettiin toimistoupseeriksi 16. hein\xc3\xa4kuuta 1921, kunnes h\xc3\xa4net komennettiin konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4riopin opettajaksi 19. marraskuuta 1924 Kadettikouluun. Kadettikoulusta h\xc3\xa4net siirrettiin 6. hein\xc3\xa4kuuta 1925 Yleisesikunnan osasto 4:n p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi ja 28. huhtikuuta 1927 alkaen Reserviupseerikoulun johtajaksi sek\xc3\xa4 27. kes\xc3\xa4kuuta 1928 alkaen Puolustusministeri\xc3\xb6n sota-asiainosaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi ja viimein 27. maaliskuuta 1934 alkaen Viipurin rykmentin komentajaksi. Kaila oli armeijan kolmen ensimm\xc3\xa4isen pikakiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikurssin johtaja vuosina 1920\xe2\x80\x931921.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja jatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nKaila osallistui talvisotaan suojajoukkotaistelujen aikana 3. prikaatin komentajana Raudun lohkolla, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4net siirrettiin my\xc3\xb6hemmin 4. divisioonan komentajaksi johtaen divisioonan taisteluita L\xc3\xa4nsi-kannaksella. L\xc3\xa4nsikannakselta h\xc3\xa4net siirrettiin 3. divisioonan komentajaksi ja sen komentajana h\xc3\xa4n osallistui taisteluihin Viipurissa._NEWLINE_V\xc3\xa4lirauhan aikana Kaila siirrettiin aluksi takaisin 4. divisioonan komentajaksi ja my\xc3\xb6hemmin Sein\xc3\xa4joen sotilasl\xc3\xa4\xc3\xa4nin komentajaksi, jonka teht\xc3\xa4vien lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa, kunnes puolustusvoimain taholta tuli h\xc3\xa4nelle m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys keskeytt\xc3\xa4\xc3\xa4 opintonsa ja matkustaa Japaniin opintomatkalle._NEWLINE_Jatkosodan puhjettua h\xc3\xa4n oli juuri perustamassa Suomen Tokion l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6\xc3\xb6n sotilasasiamiestoimistoa ja toimikin jatkosodan ajan sotilasasiamiehen\xc3\xa4 Tokiossa ja Helsingiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJapanin komennus 1940\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\nKaila ja h\xc3\xa4nen avukseen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty kapteeni Lauri Laine (1908-1982) m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin Japaniin Puolustusvoimain ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n (eli Mannerheimin) k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n taustalla oli Japanin yleisesikunnan kutsu. Tarkoituksena oli v\xc3\xa4litt\xc3\xa4\xc3\xa4 talvisodassa saatuja sotakokemuksia ja tutustua samalla Japanin puolustusvoimien kokemuksiin sodank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4 talvella Mant\xc5\xa1uriassa . Ennen matkaa molemmat sotilaat kutsuttiin Mannerheimin luo  Marski totesi kommennetuille _NEWLINE_\xc2\xbbJos olisin nuorempi, toivoisin voivani l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 itsekin mukaan \xc2\xbb _NEWLINE_(Mannerheim)_NEWLINE_Matka suuntautui Petsamosta, L\xc3\xa4nsi-Intian kautta Venezuelaan, josta komennetut matkasivat New Yorkiin. Pohjois-Amerikan manner ylitettiin lent\xc3\xa4en ja Los Angelesista suunnattiin matkustajalaivalla Yokohamaan ,_NEWLINE_Kaila ja Laine palasivat Suomeen vasta maaliskuussa 1945 junalla Trans-Siperiann rautatiet\xc3\xa4 pitkin .'