b'\n_START_ARTICLE_\nToivo Kaario\n_START_PARAGRAPH_\nToivo Juhani Kaario (7. kes\xc3\xa4kuuta 1912 Helsinki \xe2\x80\x93 20. lokakuuta 1970 Tampere) oli suomalainen insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri ja keksij\xc3\xa4, joka kehitteli 1930-luvulta l\xc3\xa4htien pintaliit\xc3\xa4ji\xc3\xa4 rakentaen niist\xc3\xa4 useita prototyyppej\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNuoruusvuodet ja ensimm\xc3\xa4iset prototyypit\n_START_PARAGRAPH_\nKaarion vanhemmat olivat insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Hugo Johannes Kaario ja Iida Maria Appelqvist. Perheess\xc3\xa4 oli nelj\xc3\xa4 lasta joista Toivo oli vanhin. Kaario p\xc3\xa4\xc3\xa4si ylioppilaaksi T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n yhteiskoulusta 1931 ja suoritti asevelvollisuutensa Santahaminassa 1931\xe2\x80\x931932. Kaario oli rakentanut lennokkeja jo 14-vuotiaasta saakka ja jo kouluvuosina h\xc3\xa4n oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt ryhty\xc3\xa4 lentokonesuunnittelijaksi. Kouluaikanaan h\xc3\xa4n yst\xc3\xa4vystyi Nuoren Voiman liiton ylijohtaja Ilmari J\xc3\xa4\xc3\xa4maan kanssa ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si mukaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kirjaan esittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n suunnittelemiaan lennokkeja. _NEWLINE_1930 Kaario rakensi luokkatoverinsa Ensio Nuortevan kanssa autolla hinattavan kevyen liitolentokoneen joka kantoi yhden miehen. Asevelvollisuusaikanaan Kaario tutustui moottorirekiin joilla talvisaikaan liikenn\xc3\xb6itiin merenj\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Santahaminan ja kantakaupungin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 laitteista Kaario sai kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1932 ajatuksen kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 maavaikutusta (ground effect) hyv\xc3\xa4ksik\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n suunnitteli maavaikutukseen perustuvan patosiiven sek\xc3\xa4 rakensi jo pienoismallinkin t\xc3\xa4llaisesta laitteesta._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n armeijasta Kaario yhdess\xc3\xa4 Esko Nuortevan kanssa perusti 1932 KaNu-lennokkitehtaan joka valmisti balsapuusta tehtyj\xc3\xa4 lennokkien rakennussarjoja alan harrastajille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 yritys siirtyi 1937 Suomen Ilmapuolustusliiton hallintaan. 1934 Kaario aloitti koneinsin\xc3\xb6\xc3\xb6riopinnot Teknillisess\xc3\xa4 Korkeakoulussa. Talvella 1934\xe2\x80\x931935 h\xc3\xa4n rakensi ensimm\xc3\xa4isen pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4prototyypin, Pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4 N:o 1:en. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 prototyyppi\xc3\xa4 testattiin autohinauksessa Taivallahden j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tammikuussa 1935. Kaario haki samaan aikaan patenttia kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4lleen patosiivelle ja patentti 18630/1935 my\xc3\xb6nnettiin h\xc3\xa4nelle marraskuussa 1939. _NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 prototyypist\xc3\xa4 saatujen testikokemusten perusteella Kaario rakensi my\xc3\xb6s toisen prototyypin, Patosiipi N:o 2:n, jota h\xc3\xa4n testasi vuosina 1935\xe2\x80\x931936. Kaario alkoi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 vedess\xc3\xa4 kulkevaa pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4tyyppi\xc3\xa4 ja rakensi useita pienoismalleja testej\xc3\xa4 varten. Koska patosiivell\xc3\xa4 oli l\xc3\xa4hes olematon liikkeellel\xc3\xa4ht\xc3\xb6kyky maan pinnalta Kaario kehitti kellosiiven jossa siipen\xc3\xa4 toimivan matalareunaisen laatikon sis\xc3\xa4\xc3\xa4n puhallettiin ilmaa moottorin py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 potkurilla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ilmavirtaus sai aikaan laatikon sis\xc3\xa4lle ylipaineen joka irrotti sen maasta leijumaan ilmasta. Kellosiipi pystyi leijumaan ilmassa mutta sen etenemiskyky oli heikko.\n_START_SECTION_\nSotavuodet\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan aikana Kaario toimi jalkav\xc3\xa4ess\xc3\xa4 joukkueenjohtajana ja osallistui taisteluihin Karjalan kannaksella Summassa, Suursuolla, Kattilaojalla ja Leip\xc3\xa4suolla. Purjelentoa ennen sotaa harrastanut Kaario oli mukana Ilmavoimien p\xc3\xa4\xc3\xa4sykokeissa mutta h\xc3\xa4n ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt lent\xc3\xa4j\xc3\xa4koulutukseen puutteellisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kyvyn takia. Sodan j\xc3\xa4lkeen Kaario ylennettiin luutnantiksi hein\xc3\xa4kuussa 1940. Syksyll\xc3\xa4 1940 h\xc3\xa4n jatkoi opintojaan Teknillisess\xc3\xa4 Korkeakoulussa ja valmistui insin\xc3\xb6\xc3\xb6riksi joulukuussa 1940. Opintojensa loppuvaiheessa Kaario siirtyi Valtion Lentokonetehtaan palvelukseen koek\xc3\xa4ytt\xc3\xb6insin\xc3\xb6\xc3\xb6riksi ensin Tampereelle ja vuonna 1941 joksikin aikaa Kokkolaan. Kaario johti kokeita joilla pyrittiin selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n erilaisten bensiini\xe2\x80\x93sprii seosten k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisuutta lentokonemoottorien polttoaineena. Kotimaisen spriin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ll\xc3\xa4 olisi voitu v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 tuontibensiinin tarvetta. _NEWLINE_Kaario oli koko jatkosodan ajan Tampereella Valtion Lentokonetehtaalla suunnitteluinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli kuitenkin suurimman osan ajasta 1942\xe2\x80\x931944 opiskelemassa lentokonemoottorien suunnittelua Charlottenburgin teknillisess\xc3\xa4 korkeakoulussa Berliiniss\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 kahden muun suomalaisinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rin kanssa. Tarkoituksena oli ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kolme insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri\xc3\xa4 olisivat opintojensa j\xc3\xa4lkeen johtaneet uuden lentokonemoottoritehtaan rakentamista Suomeen. Komennuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 helmikuussa 1944 Kaario palasi Tampereelle mutta siirtyi hein\xc3\xa4kuussa ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n valmistumisvaiheessa olevaan Linnavuoren moottoritehtaaseen Siuroon.\n_START_SECTION_\nKaarion ura Linnavuoressa\n_START_PARAGRAPH_\nLinnavuoressa Kaario oli aluksi suunnittelemassa lentokonemoottorien koek\xc3\xa4ytt\xc3\xb6laitosta. Kun tehdas syksyll\xc3\xa4 1944 siirtyi lentokonemoottorien valmistuksesta ja korjauksista sotakorvaustuotteiden valmistukseen Kaario nimitettiin johtamaan tehtaan tarkastamoa. Tarkastamo huolehti saapuvan ja l\xc3\xa4htev\xc3\xa4n tavaran tarkastuksista, laadunvalvonnasta, koek\xc3\xa4yt\xc3\xb6ist\xc3\xa4 yms. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kaario toimi vuoteen 1955 saakka._NEWLINE_Vuosina 1955\xe2\x80\x931962 Kaario oli tehtaan Lentomoottorikorjaamon p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja ainoana insin\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa Linnavuoren tehtaan tuotanto oli jo selv\xc3\xa4sti painottunut dieselmoottorien valmistukseen ja lentokonemoottorien korjaus muodosti en\xc3\xa4\xc3\xa4 pienen osan koko tehtaan tuotannosta. Kaarion aikana korjaamo laajensi toimintaansa m\xc3\xa4nt\xc3\xa4moottorien korjauksesta my\xc3\xb6s suihkumoottorien ja niiden lis\xc3\xa4laitteiden korjausty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Viimeksi Kaario toimi 1962\xe2\x80\x931970 lentomoottoriosaston tarkastamon johdossa valvoen muun muassa korjattujen moottorien koek\xc3\xa4yt\xc3\xb6t.\n_START_SECTION_\nPintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kehitysty\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKaario jatkoi sodan j\xc3\xa4lkeen vakinaisen ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ohella pintaliit\xc3\xa4jien tutkimusta ja kehittely\xc3\xa4. Vuosina 1945\xe2\x80\x931949 h\xc3\xa4n rakensi kellosiivest\xc3\xa4 aikaisempien pienoismallien pohjalta t\xc3\xa4ysikokoisen prototyypin jonka voimanl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 oli 2-sylinterinen Harley-Davidson moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4n moottori. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 laitetta testattiin 1949 ensin maalla H\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4n lentokent\xc3\xa4n kupeessa ja sitten veden p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Siurossa. Kaario sai kellosiivelle patentin joulukuussa 1952. Kellosiivell\xc3\xa4 ja englantilaisten 1959 esittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hovercraft-aluksella oli se ero ett\xc3\xa4 hovercraftissa oli korkea joustavasta materiaalista tehty reunarakenne jonka aluksen alle puhalletun ilman aikaansaama ilmanpaine piti pullistettuna kun taas kellosiivess\xc3\xa4 oli j\xc3\xa4ykk\xc3\xa4 vanerireunus jonka alaosassa oli kumitiiviste. Hovercraft saattoi liikkua ep\xc3\xa4tasaisellakin alustalla mutta sen nopeus oli pienempi kuin kellosiivell\xc3\xa4._NEWLINE_Seuraavaksi Kaario halusi yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 samaan laitteeseen kellosiiven leijuntakyvyn ja patosiiven hyv\xc3\xa4t kulkuominaisuudet. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten h\xc3\xa4n alkoi 1950-luvun lopulla kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 uutta prototyyppi\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4 Pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4 N:o 8. H\xc3\xa4n sai kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1959 Linnavuoren tehtaan omistaneen Valmet Oy:n johdon kiinnostumaan hankkeesta ja Valmet lupasi rahoittaa prototyypin rakentamisen. Prototyyppi rakennettiin Linnavuoren tehtaan lentokonemoottorikorjaamossa 1959\xe2\x80\x931960. Samoihin aikoihin Kaario p\xc3\xa4\xc3\xa4si esittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n 21.\xe2\x80\x9323. lokakuuta 1959 Princetonin yliopistossa Yhdysvalloissa pidetyss\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 Symposium on Ground Effect Phenomena asiantuntijakokouksessa. Esitelm\xc3\xa4n seurauksena Kaario sai monia kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 yhteydenottoja._NEWLINE_Prototyyppi valmistui kev\xc3\xa4ttalvella 1960 ja ensimm\xc3\xa4inen koeajo sill\xc3\xa4 tehtiin 11. maaliskuuta tehtaan vieress\xc3\xa4 sijaitsevan Jokisj\xc3\xa4rven j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Koeajossa pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4 saavutti noin 45 kilometrin tuntinopeuden ja toimi odotetulla tavalla. Koeajoja jatkettiin maalis-huhtikuun ajan j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja maalla. Vedess\xc3\xa4 prototyyppi ei viel\xc3\xa4 toiminut liian heikkotehoisen 30 hevosvoiman moottorin takia. Kes\xc3\xa4st\xc3\xa4 1960 l\xc3\xa4htien Valmet k\xc3\xa4vi my\xc3\xb6s neuvotteluja pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4n prototyypist\xc3\xa4 kiinnostuneen Yhdysvaltain armeijan edustajien kanssa._NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 1960 prototyyppiin vaihdettiin tehokkaampi 53 hevosvoiman Porsche-teollisuusmoottori ja tammikuussa 1961 p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin koeajoja taas jatkamaan Jokisj\xc3\xa4rven j\xc3\xa4\xc3\xa4dytty\xc3\xa4. Laite saavutti tasaisella lumipinnalla 2 hengen kuormalla noin 80 kilometrin tuntinopeuden. Ongelmia aiheutti l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 t\xc3\xa4rin\xc3\xa4 ajettaessa ep\xc3\xa4tasaisella alustalla. Prototyyppi\xc3\xa4 arvioinut Valmetin toimikunta piti suurimpana ongelmana sit\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 yli 20 cm korkeat esteet haittasivat ajoa tai estiv\xc3\xa4t sen jopa kokonaan. Toukokuussa 1961 Kaario teki Valmetin pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 suunnitelman 100 tonnin painoisesta pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 joka olisi tarkoitettu It\xc3\xa4meren liikenteeseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n aluksen matkanopeus olisi ollut 160\xe2\x80\x93200 kilometri\xc3\xa4 tunnissa._NEWLINE_Pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4n koeajot veden pinnalla aloitettiin hein\xc3\xa4kuussa 1961 Jokisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen koeajo oli 7. hein\xc3\xa4kuuta jolloin pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4 lensi noin 10 sekuntia t\xc3\xa4ysin irti vedenpinnasta. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 tehdyn koeajon aikana tapahtui kuitenkin onnettomuus kun pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4 t\xc3\xb6rm\xc3\xa4si koeajon aikana j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 moottoriveneeseen. Moottoriveneess\xc3\xa4 olleista nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6st\xc3\xa4 yksi kuoli ja kaksi loukkaantui. Pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ohjannut Kaario sai pieni\xc3\xa4 naarmuja t\xc3\xb6rm\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 mutta pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4 tuhoutui kokonaan. Onnettomuuteen my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikutti se ett\xc3\xa4 pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4n ohjaajalla oli huono n\xc3\xa4kyvyys eteenp\xc3\xa4in. Onnettomuuden synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 julkisuus aikaansai my\xc3\xb6s sen ett\xc3\xa4 Valmet Oy vet\xc3\xa4ytyi pois projektista. Onnettomuutta seuranneessa oikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 Kaario tuomittiin 20. syyskuuta 1962 Tampereen raastuvanoikeudessa 2 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja maksamaan 420\xc2\xa0000 markan vahingonkorvaukset._NEWLINE_Onnettomuuden j\xc3\xa4lkeen pintaliit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kehitysty\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi mutta Kaario jatkoi 1960-luvulla viel\xc3\xa4 artikkeleiden kirjoittamista ja erilaisten ideoiden kehittely\xc3\xa4. H\xc3\xa4n suunnitteli 1966 muun muassa ilmatyynyjunaa joka olisi liikkunut kourun muotoisella radalla. Kaario seurasi my\xc3\xb6s ulkomailla tapahtuvaa pintaliit\xc3\xa4jien kehittelyty\xc3\xb6t\xc3\xa4. 1970 h\xc3\xa4net valittiin alan j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n The International Air Cushion Engineering Societyn ensimm\xc3\xa4iseksi kunniaj\xc3\xa4seneksi. Toivo Kaario kuoli 58-vuotiaana lyhyen sairauden j\xc3\xa4lkeen lokakuussa 1970. H\xc3\xa4net on haudattu Tampereen Kalevankankaan hautausmaalle.'