b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc5\xa1udovo\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNovgorodin Vatjan viidenneksen Gruzinon pogostaan kuulunut T\xc5\xa1udovon kyl\xc3\xa4 mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1539. Nimen on arveltu liittyv\xc3\xa4n seudulla asuneisiin t\xc5\xa1uudeihin, mutta kielentutkijoiden mukaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei ole rakenteellisesti mahdollista. Todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isemmin sen taustalla on kirkollinen selitys (ven. t\xc5\xa1udo, \xe2\x80\x99ihme\xe2\x80\x99) tai ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen henkil\xc3\xb6nimi._NEWLINE_Vuonna 1714 rakennettiin T\xc5\xa1udovon kautta kulkenut Pietarin ja Moskovan v\xc3\xa4linen maantie. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsi postiasema eli jaama, jonka mukaan se sai nimen Jam-T\xc5\xa1udovo. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4n elinkeinon muodostivat kyytipalvelut. Niiden kysynt\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni Pietarin ja Moskovan v\xc3\xa4lisen rautatien valmistuttua vuonna 1851. Novgorodiin johtaneen kapearaiteisen radan rakentaminen vuonna 1871 lopetti hevoskuljetukset l\xc3\xa4hes kokonaan. Kyl\xc3\xa4n asukkaat harjoittivat maataloutta, k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t mets\xc3\xa4- ja uittot\xc3\xb6iss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 hakkasivat ja kuljettivat kalkki- ja rakennuskive\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1876 T\xc5\xa1udovon asemalle perustettiin lasitehdas ja seuraavana vuonna tulitikkutehdas. My\xc3\xb6hemmin rakennettiin kaksi sementtitehdasta. Vuonna 1907 paikkakunta oli yli tuhannen asukkaan volostikeskus, ja vuonna 1928 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Vuonna 1937 T\xc5\xa1udovosta tuli kaupunki. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4. Sodan j\xc3\xa4lkeen siit\xc3\xa4 muodostui huomattava teollisuuskeskus.\n_START_SECTION_\nLiikenne, talous ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc5\xa1udovon rautatieasema on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6- ja tavaraliikenteen risteyspaikka. Sen kolmelta laiturilta on yhteydet Pietariin, Moskovaan, Olhavaan, Novgorodiin ja Malaja Vi\xc5\xa1eraan. Kaupungin l\xc3\xa4nsirajaa pitkin kulkevalta M10-valtatielt\xc3\xa4 haarautuu Tihvin\xc3\xa4\xc3\xa4n johtava maantie. Pietariin on matkaa 118 ja Moskovaan 574 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Kaupungissa on elintarvike-, puunjalostus-, rakennustarvike- sek\xc3\xa4 kone- ja laiteteollisuutta. Suurimmat tuotantolaitokset ovat makeisia ja purukumia valmistava Dirol-Cadbury, UPM-Kymmenen vaneritehdas, URSA-T\xc5\xa1udovon l\xc3\xa4mp\xc3\xb6eristetehdas, ratap\xc3\xb6lkkyj\xc3\xa4 tuottava T\xc5\xa1udovon ter\xc3\xa4sbetonitehdas sek\xc3\xa4 Energoma\xc5\xa1in kompressoritehdas. Muita yrityksi\xc3\xa4 ovat T\xc5\xa1udovon piirin kulutusosuuskunta, leipomo, meijeri, tulitikkutehdas Russkaja spit\xc5\xa1ka, valtiollisen tutkimusinstituutin metallitehdas ja k\xc3\xa4sinetehdas Viktorija._NEWLINE_Julkisiin palveluihin kuuluu viisi koulua, ammattikoulu, lasten taidekoulu, urheilutalo ja piirisairaala. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuritalo, nuorisokeskus, kirjastolaitos, kotiseutumuseo ja taidegalleria. Kauppa- ja ravintolapalveluja tarjoavat etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pienet myym\xc3\xa4l\xc3\xa4t, kahvilat ja ruokalat. Kunnallisella yleis\xc3\xb6npalvelukeskuksella on hotellihuoneita.\n_START_SECTION_\nKaupunkikuva ja n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet\n_START_PARAGRAPH_\nMoskovan ja Pietarin v\xc3\xa4linen rautatie jakaa kaupungin kahteen osaan. Keskusta sijaitsee radan l\xc3\xa4nsipuolella ja koostuu etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 matalista kerrostaloista ja julkisista rakennuksista. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 se rajoittuu M10-valtatiehen._NEWLINE_T\xc5\xa1udovon huomattavin n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys on runoilija Nikolai Nekrasovin kotimuseo. Muita historiallisia kohteita ovat 1800-luvulta per\xc3\xa4isin olevat Kazanin Jumalan\xc3\xa4idin ikonin kirkko, rautatieasema sek\xc3\xa4 tulitikku- ja lasitehtaiden rakennukset. L\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 Sjabrenitsyn kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee kirjailija Gleb Uspenskin kotimuseo.'