b'\n_START_ARTICLE_\nNaissaari (Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4)\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nNaissaaressa toimi 1800-luvulla Haapakosken saha. N\xc3\xa4ihin aikoihin saari muodosti Haapakosken (nykyisen Vaajakosken) keskustan. Saarella sijaitsi sahan lis\xc3\xa4ksi ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten m\xc3\xb6kkej\xc3\xa4, sahan konttori, kauppa, koulu ja posti._NEWLINE_Saaressa on aiemmin ollut my\xc3\xb6s Vaajakosken tehtaiden ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isille tarkoitettu asuintalo Pitk\xc3\xa4 pytinki sek\xc3\xa4 nykyisen kanavan tienoilla sijainnut yleinen sauna, jotka on purettu vuosikymmeni\xc3\xa4 sitten. Vaajakosken tehtaiden korjauspaja sijaitsi Naissaaressa._NEWLINE_Ennen Vaajakosken kanavan rakentamista Naissaaren kyljess\xc3\xa4 kanavan paikalla oli pieni niemi, jonka erotti muusta saaresta 1840-luvulla veneilyn ja tukinuiton helpottamiseksi rakennettu kanava, jota kutsuttiin Vaajantaipaleeksi, Kissakanavaksi tai Kissakoskeksi. Niemess\xc3\xa4 sijaitsi aiemmin Rimahelvetti, paikka minne Naissaaren sahan j\xc3\xa4tepuu kuljettettiin poltettavaksi kiskoja pitkin. Rimahelvetti oli toiminnassa 1870-luvulta vuoteen 1916. Kanava padottiin voimalaitosten rakentamisen aikoihin. Vuonna 1959 siihen rakennettiin kalankasvatusaltaita. Niemen halki kulki kapearaiteinen rautatie, jota k\xc3\xa4ytettiin veneiden kuljettamiseen saaren yli pienen k\xc3\xa4sivoimin vedett\xc3\xa4v\xc3\xa4n vaunun avulla._NEWLINE_1930-luvun funkkistalot on suunnitellut SOK:n arkkitehti Paavo Riihim\xc3\xa4ki. Isompi on toiminut SOK:n virkailijoiden klubitalona ja pienempi makeistehtaan johtajan asuntona. Pienemm\xc3\xa4n funkkistalon osti my\xc3\xb6hemmin Merenkulkuhallitus ja isompaan muutti valokuvausstudio T\xc3\xa4htikuva vuonna 1997. Naissaaren kahvila aloitti toimintansa vuonna 1993 nimell\xc3\xa4 Kahvila Voima.'