b'\n_START_ARTICLE_\nVeikko Vesterinen\n_START_PARAGRAPH_\nVeikko V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6 Vesterinen (s. 23. lokakuuta 1932 Helsinki) on suomalainen kenraaliluutnantti evp, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4tti aktiiviuransa Lounais-Suomen sotilasl\xc3\xa4\xc3\xa4nin komentajana vuonna 1992. H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s sek\xc3\xa4 Puolustusvoimain komentajan kenraali Yrj\xc3\xb6 Keinosen ett\xc3\xa4 tasavallan presidentti Mauno Koiviston adjutanttina.\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6historia ja sotilasura\n_START_PARAGRAPH_\nVesterisen vanhemmat olivat toimistop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, sotilasvirkailija Alpi Vesterinen ja Margareta Maria Saari. Naimisiin h\xc3\xa4n meni vuonna 1954 Eila Anneli Sarnolan kanssa._NEWLINE_Vesterinen tuli ylioppilaaksi 1952 ja suoritti Kadettikoulun 1955 ja Sotakorkeakoulun 1965. H\xc3\xa4n toimi Puolustusvoimain komentajan adjutanttina 1967\xe2\x80\x931970, sotilasasiamiehen\xc3\xa4 Oslossa ja K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminassa 1972\xe2\x80\x931975, P\xc3\xa4\xc3\xa4esikunnan ulkomaanosaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 1977\xe2\x80\x931980 ja Lounais-Suomen sotilasl\xc3\xa4\xc3\xa4nin esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 1981\xe2\x80\x931983 ja komentajana 1987\xe2\x80\x931992. Tasavallan presidentin 1. adjutantti Vesterinen oli 1984\xe2\x80\x931987. H\xc3\xa4net ylennettiin kenraaliluutnantiksi vuonna 1990.\n_START_SECTION_\nKeinosen adjutantti\n_START_PARAGRAPH_\nKeinosen adjuntanttina Vesterinen kuului niin sanottuihin Keinosen kaatajiin. Keinosta vastaan toiminut upseerijoukko onnistui sijoittamaan Vesterisen puolustusvoimien komentajan l\xc3\xa4helle. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 roolissaan, jota Keinonen ei aluksi tuntenut, Vesterinen sanojensa mukaan osallistui paitsi esimiehens\xc3\xa4 vakoiluun upseeriryhm\xc3\xa4lle muun muassa uudistusten jarruttamiseen: "Me voimme soutaa, olla soutavinamme tai huovata\xe2\x80\x9d. Vesterinen on tunnustanut roolinsa avoimesti: \xe2\x80\x9dKeinosen kaatuminen oli ep\xc3\xa4varmaa ja toimijoiden riskin otto suuri.\xe2\x80\x9d (Sotilasaikakauslehti 2/96) Poliittisen historian tutkija Lauri Haataja on k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt julkisuudessa salaliitto-nimityst\xc3\xa4 Keinosen vastaisesta toiminnasta, johon kuului esimerkiksi puhelimen salakuuntelu. Sotav\xc3\xa4ess\xc3\xa4 se tarkoittaa salakapinaa, ja olisi johtanut ankariin rangaistuksiin. Vesterinen onkin paljastanut roolinsa vasta syyteoikeuden vanhennuttua.\n_START_SECTION_\nKirjailija\n_START_PARAGRAPH_\nVesterinen kertoi vuonna 1995 julkaistuissa muistelmissaan Kolmen kenraalin kintereill\xc3\xa4 laajasti n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa entisest\xc3\xa4 esimiehest\xc3\xa4\xc3\xa4n Keinosesta. H\xc3\xa4n arvosteli seuraavissa kirjoissaan my\xc3\xb6s 1990-luvun alussa entisen It\xc3\xa4-Saksan j\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ostetetun asemateriaalin hankintap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kaupan puitteissa esimerkiksi hankitut T-72 -panssarivaunut ovat jo nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n myyty romumetalliksi, koska niiden vaatimaan v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n modernisointiin ei ryhdytty. Vesterinen on my\xc3\xb6s lausunut, ett\xc3\xa4 Suomen itsen\xc3\xa4inen ja uskottava puolustus ovat toisensa poissulkevia asioita ja toivoo Suomen liittyv\xc3\xa4n jossain vaiheessa NATO:n j\xc3\xa4seneksi.'