b'\n_START_ARTICLE_\nStilistiikka\n_START_PARAGRAPH_\nStilistiikka eli tyylintutkimus on kirjallisen kielen, tekstien ja diskurssien tutkimusta. Sit\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 osana kieli- tai kirjallisuustiedett\xc3\xa4 mutta my\xc3\xb6s omana tieteenalanaan.\n_START_SECTION_\nFormalistinen tyylintutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nStilistiikka sai alkunsa 1960-luvulla formalistisena suuntauksena, jonka alkuunpanijana voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kielitieteilij\xc3\xa4 Roman Jakobsonia. Siit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s nimityst\xc3\xa4 poetiikka. Formalistinen stilistiikka tutki kirjallisten tekstien, etenkin runouden, syntaksia ja morfologiaa, ja se l\xc3\xa4hestyi tyyli\xc3\xa4 kognitiivisena ja psykologisena ilmi\xc3\xb6n\xc3\xa4. Tarkoituksena oli selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 kirjallinen tyyli on ja miten se eroaa ei-kirjallisesta tyylist\xc3\xa4. Formalistinen perinne vaikutti 1970-luvulle asti. Vaikka muodollisia piirteit\xc3\xa4 eriteltiinkin tarkasti, tutkimus ei juuri k\xc3\xa4sitellyt niiden merkityst\xc3\xa4 tai funktiota.\n_START_SECTION_\nFunktionaalinen tyylintutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nFunktionaalinen tyylintutkimus ei rajoittunut vain tekstin muodollisten piirteiden analyysiin, vaan pyrki my\xc3\xb6s tulkitsemaan ja selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4. Ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 oletettu, ett\xc3\xa4 mik\xc3\xa4 tahansa muodollinen piirre olisi tyylillisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, vaan keskityttiin sellaisiin piirteisiin joilla on tietty funktio, merkitys, vaikutus tai arvo. Funktionaalinen tyylintutkimus pyrki siis tulkitsemaan ja arvioimaan teksti\xc3\xa4, mutta ei ottanut viel\xc3\xa4 huomioon, ett\xc3\xa4 tekstin funktio voi olla erilainen eri tilanteissa. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 funktionaalista tyylintutkimusta edustava teos on Geoffrey Leechin ja Michael H. Shortin Style in Fiction (1981).\n_START_SECTION_\nAffektiivinen tyylintutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nAffektiivista tyylintutkimusta on tuonut esille Stanley Fish. H\xc3\xa4n kritisoi formalistista tyylintutkimusta, koska h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n tyyli\xc3\xa4 ja merkityst\xc3\xa4 ei ole koodattu tekstin sis\xc3\xa4lle. Toisaalta Fish erosi my\xc3\xb6s funktionalisteista, koska h\xc3\xa4n ei pit\xc3\xa4nyt muodon ja merkityksen v\xc3\xa4list\xc3\xa4 yhteytt\xc3\xa4 ainakaan itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n selv\xc3\xa4n\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n tyyli syntyy siit\xc3\xa4, millaisen merkityksen lukijat tai lukijoiden muodostama yhteis\xc3\xb6 antaa tietynlaiselle tekstille. Tyyli on siis tulkintaa, ja teksti tarjoaa vain virikkeen tulkintaprosessille. Affektiivisen tyylintutkimuksen ansiona voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se toi lukijan mukaan tyylintutkimukseen, mutta lukijayhteis\xc3\xb6n k\xc3\xa4site on ongelmallinen. Ensiksikin on vaikea m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4, ketk\xc3\xa4 kuuluvat tiettyyn lukijayhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n, ja toiseksi k\xc3\xa4site korostaa yhteis\xc3\xb6n valtaa ja j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6n subjektiivisen kokemuksen taka-alalle.\n_START_SECTION_\nPedagoginen tyylintutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nPedagoginen tyylintutkimus korostaa tyylintutkimuksen merkityst\xc3\xa4 kielen opetuksessa. Alan tutkijoiden mielest\xc3\xa4 kieli ja kirjallisuus pit\xc3\xa4isi yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 kielenopetuksessa entist\xc3\xa4 monipuolisemmin ja systemaattisemmin. Tyylin analyysi auttaa tulkitsemaan ja ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n krijallisia tekstej\xc3\xa4, ja se my\xc3\xb6s kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tietoisuutta tekstien kielest\xc3\xa4 ja rakenteista. Er\xc3\xa4s pedagogisen tyylintutkimuksen t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 motiiveista on kielenoppijoiden valtauttaminen eli se, ett\xc3\xa4 heill\xc3\xa4 on tarvittavat valmiudet, tietoisuus ja taito ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4. Tutkimussuuntaa on kritisoitu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjallisuuden tuottamista ja lukemista liian yksinkertaisena prosessina eik\xc3\xa4 ota kontekstia tarpeeksi huomioon.\n_START_SECTION_\nPragmaattinen ja diskurssianalyyttinen tyylintutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nPragmaattiselle ja diskurssianalyyttiselle tyylintutkimukselle on tyypillist\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ne korostavat kirjallisuuden tuottamisen ja lukemisen suhdetta kontekstiin. Pragmaattinen tyylintutkimus pyrki aluksi sangen suoraviivaisesti soveltamaan kielentutkimuksen malleja kirjallisiin teksteihin: esimerkiksi luokkahuoneessa k\xc3\xa4ytyyn keskusteluun kehitetty\xc3\xa4 mallia sovellettiin sellaisenaan n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4dialogiin. Tarkoitus oli testata ja kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 mallien toimivuutta. My\xc3\xb6hemmin on oltu kiinnostuneita varsinkin siit\xc3\xa4, millaisia prosesseja kirjallisuuden tulkintaan sis\xc3\xa4ltyy: sit\xc3\xa4 on voitu tarkastella esimerkiksi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttelyprosessina. Diskurssianalyyttinen suuntaus k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjallisuuden sosiaalisena diskurssina. Ensinn\xc3\xa4kin kirjoittajien kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 sek\xc3\xa4 kuvastaa yhteiskunnallisia suhteita ett\xc3\xa4 vaikuttaa niihin. Toisaalta kirjallisuus on itsekin diskurssi, johon vaikuttavat erilaiset sosiaaliset instituutiot. Voidaan jopa sanoa, ett\xc3\xa4 kirjallisuutta sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ei edes ole olemassa, on vain tietyiss\xc3\xa4 sosiologisissa, historiallisissa ja institutionaalisissa tilanteissa syntyneit\xc3\xa4 k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 kirjallisuus on.\n_START_SECTION_\nKriittinen tyylintutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nKriittinen tyylintutkimus tarkastelee tekstej\xc3\xa4 suhteessa yhteiskunnalliseen todellisuuteen, kuten valtaan, ideologiaan, rotuun, kansallisuuteen tai sukupuoleen. Se pyrkii osoittamaan, ett\xc3\xa4 kirjallisuuden kieli ei ole neutraalia vaan ideologista ja se kontrolloi ja manipuloi lukijoitaan. Kun lukijat ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 keinoja, joilla kieli heihin vaikuttaa, he voivat arvioida tekstej\xc3\xa4 kriittisesti, kyseenalaistaa ja vastustaa niit\xc3\xa4. Kriittiseksi voidaan lukea my\xc3\xb6s feministinen tyylintutkimus. Se keskittyy siihen, miten tekstit luovat k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 sukupuolesta, ja pyrkii tuomaan esille sellaisia muotoja, jotka esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t naiseuden tai mieheyden kielteisess\xc3\xa4, v\xc3\xa4\xc3\xa4rist\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tai alistavassa valossa. Kriittist\xc3\xa4 tyylintutkimusta on kritisoitu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se etsii teksteist\xc3\xa4 vain merkkej\xc3\xa4 ideologioista tai valtasuhteista ja ett\xc3\xa4 analyysi on poliittisesti tarkoitushakuista.\n_START_SECTION_\nKognitiivinen tyylintutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nKognitiivinen tyylintutkimus tarkastelee lukemista ja tulkintaa ensisijaiseti kognitiivisena ja ei-sosiaalisena ilmi\xc3\xb6n\xc3\xa4, ja se on yhteydess\xc3\xa4 kognitiiviseen kielitieteeseen. Kirjallisuuden lukeminen ei edellyt\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisi\xc3\xa4 strategioita tai vakiintuneita sosiaalisia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4, vaan tulkinta tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n relevanssin perusteella, toisin sanoen valitaan se tulkinta joka tuntuu j\xc3\xa4rkevimm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja yksinkertaisimmalta. Kirjallisen tekstin tulkinta eroaa muusta kielest\xc3\xa4 vain siten, ett\xc3\xa4 se vaatii enemm\xc3\xa4n ponnistuksia, koska se on tyypillisesti monimerkityksist\xc3\xa4. Kognitiivinen tyylintutkimus on k\xc3\xa4sitellyt erityisesti kielikuvia, kuten metaforia ja tulkinnut niit\xc3\xa4 perusluonteisen, inhmillisen ruumillisuuden kokemuksen kautta.'