b'\n_START_ARTICLE_\nScipione Ferro\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nFerro syntyi pohjoisitalialaisessa Bolognan kaupungissa vuonna 1465 Floriano ja Filippa Ferron lapseksi. Floriano-is\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skenteli paperialalla, jonka my\xc3\xb6t\xc3\xa4 h\xc3\xa4n omisti painokoneen. Ferron uskotaan p\xc3\xa4\xc3\xa4sseen k\xc3\xa4siksi useisiin teoksiin, joita h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 painatti. Ferro opiskeli ja opiskeluiden j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s opetti Bolognan yliopistossa. H\xc3\xa4n opetti vuodesta 1496 l\xc3\xa4htien aritmetiikkaa ja geometriaa. Virassaan h\xc3\xa4n pysyi koko loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ajan. S\xc3\xa4ilyneiden l\xc3\xa4hteiden perusteella Ferro toimi akateemisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ohella my\xc3\xb6s kaupassa._NEWLINE_Yht\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n Ferron teosta ei ole s\xc3\xa4ilynyt. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtunee h\xc3\xa4nen haluttomuudestaan tehd\xc3\xa4 omista saavutuksista tunnettuja. H\xc3\xa4n suostui keskustelemaan t\xc3\xb6ist\xc3\xa4\xc3\xa4n ainoastaan muutamien l\xc3\xa4heisten yst\xc3\xa4vien ja oppilaiden kanssa. Ferro tosin piti pient\xc3\xa4 vihkoa, jonne h\xc3\xa4n kirjasi tekemi\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xb6yt\xc3\xa4j\xc3\xa4. Ferron kuoltua t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vihon sai h\xc3\xa4nen v\xc3\xa4vyns\xc3\xa4 matemaatikko Hannibal Nave, joka my\xc3\xb6s t\xc3\xa4ytti Ferron pit\xc3\xa4m\xc3\xa4n viran Bolognan yliopistolla. Nave omisti vihon viel\xc3\xa4 vuonna 1543, jolloin matemaatikot Cardano ja Ferrari k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t Bolognassa tapaamassa Navea. K\xc3\xa4ynnin syyn\xc3\xa4 oli itse asiassa vihon n\xc3\xa4keminen. Vihosta ilmeni Ferron l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neen kolmannen asteen ratkaisukaavan._NEWLINE_Scipione Ferro oli kertonut kaavan l\xc3\xb6yt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 keskinkertaiselle matematiikan oppilaalleen Antonio Maria Fiorille. Noin vuoden 1535 aikoihin my\xc3\xb6s Niccol\xc3\xb2 Tartaglia l\xc3\xb6ysi muista riippumatta ratkaisukaavan. Fiorin ja Tartagalian v\xc3\xa4lille j\xc3\xa4rjestettiin 22. helmikuuta 1535 yht\xc3\xa4l\xc3\xb6ratkaisukilpailu, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Tartagalian voittoon. Fiorin heikkoutena oli, ettei h\xc3\xa4n osannut ratkaista kuin muotoa x^3+px=q\\, olevat yht\xc3\xa4l\xc3\xb6t, kun taas Tartagalia hallitsi my\xc3\xb6s x^3=px+q\\,-muotoisten yht\xc3\xa4l\xc3\xb6iden ratkaisun.'