b'\n_START_ARTICLE_\nParsakasvit\n_START_SECTION_\nAlaheimot\n_START_PARAGRAPH_\nParsakasvien heimossa on kaikkiaan 153 sukua ja 2480 lajia sek\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4n alaheimoa, joissa viel\xc3\xa4 useita tribuksia. Seuraavassa alaheimojen ja tribusten t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 ominaisuuksia.\n_START_SECTION_\nAlaheimo Aphyllanthoideae\n_START_PARAGRAPH_\nAlaheimossa on vain yksi laji: vihvil\xc3\xa4lilja (Aphyllanthes monspeliensis). Se kasvaa l\xc3\xa4ntisiss\xc3\xa4 V\xc3\xa4limerenmaissa sek\xc3\xa4 Euroopan ett\xc3\xa4 Afrikan puolella. Kasvin maanpinna yl\xc3\xa4puoliset osat koostuvat m\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 vanallisia kukintoja. Vanat ovat yhteytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 lehdet ovat surkastuneet. Kukinnossa on muutama kukka, ja harittavat, tavallisesti siniset keh\xc3\xa4lehdet ovat kooltaan vaatimattomia. Kasvi muistuttaa silmi\xc3\xb6it\xc3\xa4 eli kuovinkukkia (Sisyrinchium), jotka kuuluvat kurjenmiekkakasveihin (Iridaceae).\n_START_SECTION_\nAlaheimo Brodiaeoideae\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4m\xc3\xa4 alaheimo on ennen tunnettu heimona Themidaceae. Siihen kuuluu n. 12 sukua ja 62 lajia, jotka esiintyv\xc3\xa4t Amerikassa Brittil\xc3\xa4isest\xc3\xa4 Kolumbiasta Guatemalaan ulottuvalla alueella. Kasvit muistuttavat laukkakasveja (alaheimo Allioideae narsissikasvien heimossa Amaryllidaceae) vanallisten, sarjamaisten kukintojen, melko pienten kukkien, enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n yhteenkasvaneiden keh\xc3\xa4lehtien ja keh\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4llisen siki\xc3\xa4imen puolesta. Erona laukkakasveihin on kuituinen pystyjuurakko sipulin sijaan, laukoille tyypillisen tuoksun puuttuminen ja tavallisesti ainakin nelj\xc3\xa4 kukinnon yl\xc3\xa4lehte\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t peit\xc3\xa4 kukintoa laukkojen noin kolmen yl\xc3\xa4lehden tapaan. Alaheimoon kuuluvat suvut Androstephium, Bessera, Bloomeria, Brodiaea, Dandya, Dichelostemma, Milla, Petronymphe, Triteleia ja Triteleiopsis.\n_START_SECTION_\nAlaheimo Scilloideae\n_START_PARAGRAPH_\nTunnettiin aiemmin hyasinttikasvien heimona Hyacinthaceae. Siihen kuuluu 41\xe2\x80\x9370 sukua ja 770\xe2\x80\x931000 lajia, jotka kasvavat etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Vanhassa maailmassa v\xc3\xa4limerenilmastoisilla alueilla, Keski-Aasiassa ja Japanissa; Etel\xc3\xa4-Amerikassa on vain muutama laji. Hyasinttikasvit ovat sipulikasveja, joilla on melko mehev\xc3\xa4t ja limapitoiset lehdet, jotka sijaitsevat tyviruusukkeena. Vanallisessa terttumaisessa kukinnossa on melko huomaamattomia kukkia, joissa on enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n yhteen kasvanut keh\xc3\xa4. Hedelm\xc3\xa4 on kota. Alaheimossa on nelj\xc3\xa4 tribusta.\n_START_SECTION_\nTribus Oziro\xc3\xabae\n_START_PARAGRAPH_\nTribuksessa on vain yksi suku Oziro\xc3\xab ja viisi lajia, jotka kasvavat Etel\xc3\xa4-Amerikan l\xc3\xa4nsiosissa.\n_START_SECTION_\nTribus Ornithogaleae\n_START_PARAGRAPH_\nNelj\xc3\xa4 sukua ja 312 lajia Euroopassa, L\xc3\xa4nsi-Aasiassa ja Afrikassa. Suvussa Ornithogalum on 160 ja suvussa Albuca 110\xe2\x80\x93140 lajia.\n_START_SECTION_\nTribus Urgineeae\n_START_PARAGRAPH_\nTribuksessa on kaksi tai ehk\xc3\xa4 kolme sukua ja 105 lajia enimm\xc3\xa4kseen Afrikassa, Madagaskarissa ja V\xc3\xa4limerenmaista Intiaan.\n_START_SECTION_\nTribus Hyacintheae\n_START_PARAGRAPH_\n32 sukua ja n. 500 lajia Euraasiassa, Afrikassa, Madagaskarissa ja Etel\xc3\xa4-Intiassa. Suurimpia sukuja ovat Lachenalia (110 lajia), Ledebouria (70 lajia), Muscari ja Bellevalia (50 lajia kummassakin) sek\xc3\xa4 Scilla (30 lajia).\n_START_SECTION_\nAlaheimo Agavoideae\n_START_PARAGRAPH_\n23 sukua ja 637 lajia, jotka kasvavat l\xc3\xa4hes kaikkialla maapallolla kylmi\xc3\xa4 alueita lukuun ottamatta, erityisesti Pohjois-Amerikan lounaisosissa. Kasvit ovat vaakajuurakkoisia ja lehtiruusukkeellisia. Suurimpia sukuja ovat Agave (210 lajia), Chlorophytum (150 lajia), Anthericum (65 lajia), Echeandia (60 lajia) ja Yucca (50 lajia).\n_START_SECTION_\nAlaheimo Lomandroideae\n_START_PARAGRAPH_\n14\xe2\x80\x9315 sukua ja 178 lajia Madagaskarissa, Intiassa, Kaakkois-Aasiassa, Tyynenmeren saarilla, Etel\xc3\xa4-Amerikassa ja etenkin Australiassa. Suurimmat suvut ovat Lomandra ja Thysanotus, joissa kummassakin on 50 lajia. Ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluu my\xc3\xb6s koristekasveina tunnetut liljapuut (Cordyline).\n_START_SECTION_\nAlaheimo Asparagoideae\n_START_PARAGRAPH_\nAlaheimossa on kaksi sukua ja 165\xe2\x80\x93295 lajia, jotka melkein kaikki ovat parsoja (Asparagus; toinen suku on 5-lajinen Hemiphylacus). Alaheimon lajeja kasvaa Vanhassa maailmassa ja Meksikossa. Kasvit ovat juurakollisia, saponiineja sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, ja lehdet ovat kierteisasentoisia. Kukat sijaitsevat ryhmiss\xc3\xa4 tai r\xc3\xb6yhym\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 kukinnoissa. Keh\xc3\xa4putki on lyhyt ja heti\xc3\xb6 kiinnittyy sen tyveen. Hedelm\xc3\xa4 esimerkiksi marja.\n_START_SECTION_\nAlaheimo Nolinoideae\n_START_PARAGRAPH_\nAlaheimossa on 26 sukua ja 475 lajia eri puolilla maapalloa. Suurimmat suvut ovat Dracaena (100), Eriospermum (100), Aspidistra (90), Polygonatum (60) ja Ophiopogon (55).'