b'\n_START_ARTICLE_\nMaamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nLehden perustaminen ja sen ohjelma\n_START_PARAGRAPH_\nMaamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 mainitaan kirjallisuudessa usein J. V. Snellmanin aikaansaannokseksi. Todellisuudessa se oli Kuopion ensimm\xc3\xa4isen kirjapainon perustaneen J. A. Karstenin hanke. Karsten oli jo vuonna 1842 anonut senaatilta lupaa Viikko-Sanomia Kuopiosta -nimisen lehden julkaisemiseen, mutta tuolloin hakemus hyl\xc3\xa4ttiin, koska Kuopiossa ei ollut sensoria eik\xc3\xa4 sensuuriylihallituksen mukaan sellaista kannattanut yht\xc3\xa4 lehte\xc3\xa4 varten palkata. Snellmanin saatua julkaisuluvan Saima-lehdelle Kuopioon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin sensori, ja marraskuussa 1843 Karsten toimitti senaattiin anomuksen Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n julkaisemisesta perustellen sit\xc3\xa4 kirjapainonsa kannattavuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4misell\xc3\xa4. Senaatin talousosaston my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4n luvan mukaan lehti sai sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maataloutta k\xc3\xa4sittelevi\xc3\xa4 tutkielmia, pienehk\xc3\xb6j\xc3\xa4 historiallisia, maantieteellisi\xc3\xa4 ja teknisi\xc3\xa4 kirjoituksia, Finlands Alm\xc3\xa4nna Tidningist\xc3\xa4 otettuja poliittisia uutisia, tietoja kotimaan tapahtumista sek\xc3\xa4 viranomaisten kuulutuksia ja yksityisten ilmoituksia._NEWLINE_Ohjelmansa mukaan Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli suomalaiskansallisessa hengess\xc3\xa4 toimitettu kansaa valistava yleislehti. Sen kohderyhm\xc3\xa4 oli talonpoikaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6, joka tarvitsi ohjausta ja opastusta tietojensa kartuttamiseksi ja ajattelutapojensa muovaamiseksi. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n toteuttamista vaikeutti vuoden 1850 kieliasetus, jonka mukaan suomeksi sai julkaista vain uskonnollisia ja taloudellisia kirjoituksia. Kieliasetus n\xc3\xa4kyi lehdess\xc3\xa4 ensi sijassa ulkomaita koskevan uutisoinnin lakkaamisena, mutta Krimin sodan johdosta se sai kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1854 j\xc3\xa4lleen jatkaa ulkomaanuutisten julkaisemista. Toisaalta Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli jo alun pit\xc3\xa4enkin luonteeltaan varsin konservatiivinen, eik\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 esiintynyt viipurilaisen Kanavan kaltaista yhteiskunnallista radikalismia. Sensuuri puuttui lehden kirjoitteluun vain harvoin.\n_START_SECTION_\nToimittajat ja avustajat\n_START_PARAGRAPH_\nKarstenin julkaiseman lehden ensimm\xc3\xa4inen toimittaja oli J. V. Snellman, joka sivistyneist\xc3\xb6n her\xc3\xa4tt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi tarkoitetun Saiman ohella sai toteuttaa siin\xc3\xa4 suomalaiskansallisen ohjelmansa toista puolta, kansan valistamista. Suomen kielt\xc3\xa4 puutteellisesti osannut Snellman sai avukseen Kuopion lukion opettajan Joachim Zittingin, mutta luopui lehden toimittamisesta muiden teht\xc3\xa4viens\xc3\xa4 takia huhtikuussa 1844 nelj\xc3\xa4ntoista numeron j\xc3\xa4lkeen. Sen j\xc3\xa4lkeen toimittajana ty\xc3\xb6skenteli Zitting vuoden 1850 lopulle ja uudestaan vuosina 1852\xe2\x80\x931853. Zittingin avuksi pestattiin vuonna 1848 lehtori Clas Fredrik Corander, joka sai lehden vastuulleen vuosiksi 1850\xe2\x80\x931851. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1853 lehden toimittajaksi tuli Karstenin kirjapainon faktori Fredrik Ahlqvist, ja vuoden 1855 lopussa siit\xc3\xa4 huolehti Karsten yksin. Sivutoimisten ja huonosti palkattujen toimittajien resurssit olivat ehk\xc3\xa4 Snellmania lukuun ottamatta hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4iset, eik\xc3\xa4 Karsten ollut halukas sijoittamaan rahojaan Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n kehitt\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Lehti sai useita avustajia, joista monet olivat pappeja. Heist\xc3\xa4 tuotteliain oli Lapin pastori Johan B\xc3\xa4ckwall. Muita avustajia olivat Liperin kirkkoherra Anders Josef Europaeus, Valkeasaaren kirkkoherra Konstantin Schr\xc3\xb6der ja Lappeenrannan kirkkoherra Gregorius Mononen, Suomen historiasta artikkelisarjan kirjoittanut Elias L\xc3\xb6nnrot ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen tohtori Samuel Roos. Talonpoikaisia kirjoittajia olivat ainakin tuuloslainen koulumestari Henrik Selin, kontiolahtelainen rahvaanrunoilija Antti Puhakka sek\xc3\xa4 itseoppinut talonpoika ja maatalouskirjallisuuden uranuurtaja Antti Manninen.\n_START_SECTION_\nLehden sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKerran viikossa ilmestynyt Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli nelisivuinen ja kvartokokoinen, kuten useimmat muut 1840-luvun suomalaiset sanomalehdet. Palstamillimetrim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n se oli kuitenkin vain puolet Saiman koosta. Vuonna 1845 lehti alkoi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 sanomalehten\xc3\xa4 Suomessa julkaista toistuvasti kuvia. Sen liitteen\xc3\xa4 jaettiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuonna Suomen, toisena maailman ja kolmantena raamatunhistorian kannalta t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n Palestiinan kartta._NEWLINE_Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4 suurin osa oli tietopuolisia artikkeleita, jotka oli enimm\xc3\xa4kseen lainattu muista lehdist\xc3\xa4. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t aiheet olivat maanviljely ja karjanhoito. Uskonnolliset kirjoitukset lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t vuoden 1850 j\xc3\xa4lkeen. Kulttuuriartikkelien keskeinen aihe oli kansanvalistus, jossa lehti ei juurikaan osallistunut ajankohtaiseen keskusteluun. Yhteiskunnallisista aiheista eniten esill\xc3\xa4 oli raittiuskysymys. Lehden esitystapa pyrki olemaan kansanomainen ja noudatti katekismuksesta tuttua kysymys ja vastaus -mallia, jossa valistunut henkil\xc3\xb6 jakoi neuvoja tiedonhaluisille._NEWLINE_Uutislehten\xc3\xa4 Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli suppea, joskin uutisten osuus lehden sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4 kasvoi sen i\xc3\xa4n my\xc3\xb6t\xc3\xa4. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijalla olivat maatalouteen ja kirkolliseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n liittyv\xc3\xa4t uutisaiheet. Uutisaineistosta suurin osa lainattiin muista lehdist\xc3\xa4, mutta paikalliset uutiset toimittajan oli hankittava itse. Maaseudun uutiskirjeiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli lehdess\xc3\xa4 verrattain v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen. Kotimaankin uutisten saapuminen Kuopioon kesti usein viikkoja ja ulkomaanuutisissa saattoi vier\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4 jopa kuukausi._NEWLINE_Kaunokirjallisuuden ja muun ajanvieteaineiston osuus Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli 10\xe2\x80\x9315 prosenttia. Lehti julkaisi muun muassa J. L. Runebergin lyyristen runojen suomennoksia, valistushenkisten talonpoikaisrunoilijoiden tilap\xc3\xa4isrunoja sek\xc3\xa4 Johan B\xc3\xa4ckwallin tendenssim\xc3\xa4isi\xc3\xa4 jatkokertomuksia. Kielis\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen kielletty\xc3\xa4 kaunokirjallisuuden julkaisemisen ajanvieteosasto t\xc3\xa4ytettiin muun muassa vanhoilla kansanrunoilla, lauluilla ja saduilla. Ilmoituksia lehdess\xc3\xa4 oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nLevikki ja merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nAlkaessaan Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli ainoa suomenkielinen sanomalehti, ja se sai siksi innostuneen vastaanoton. Lehden tilaajam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuonna yhdeks\xc3\xa4\xc3\xa4nsataan, jolloin se oli yht\xc3\xa4 suuri kuin maan suosituimmalla sanomalehdell\xc3\xa4 Helsingfors Tidningarilla. Toisena vuotenaan lehdell\xc3\xa4 oli 1\xc2\xa0048 tilaajaa, jotka jakaantuivat tasaisesti koko maahan. Suurimmat levikkipaikkakunnat olivat Kuopio, Viipuri ja Turku. Kolmantena vuonna tilaajam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi kuitenkin tasaiseen laskuun ja alitti vuonna 1851 kannattavuusrajan, jollaisena on pidetty nelj\xc3\xa4\xc3\xa4sataa kappaletta. Levikin v\xc3\xa4henemiseen vaikutti uusien lehtien perustaminen. It\xc3\xa4-Suomessa Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n suosiota kavensi ensin Pietari Hannikaisen Kanava (1845\xe2\x80\x931846) ja sen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1847 perustettu Suometar, l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 vuonna 1851 aloittanut Sanomia Turusta ja pohjoisessa vuodesta 1852 ilmestynyt Oulun Wiikko-Sanomia. Viimeisen\xc3\xa4 ilmestymisvuonna 1855 lehdell\xc3\xa4 oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 120 tilaajaa ja Karstenin oli pakko lopettaa se kannattamattomana. Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n suosion romahdus johtui my\xc3\xb6s lehden tason laskusta ja siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sen kustantaja ei ollut halukas seuraamaan muiden lehtien kehityst\xc3\xa4. Niinp\xc3\xa4 Suometar sai aiheen pilkata sen l\xc3\xb6rp\xc3\xb6ttelev\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dk\xc3\xa4\xc3\xa4rmeist\xc3\xa4 ja valaskaloista, Kiinalaisista ja Paapuista, Guanosta ja Juutalaisista, Planetoista, T\xc3\xa4hdist\xc3\xa4 ja Kuista\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Lehden sosiaalisesta levikist\xc3\xa4 ei ole tarkkoja tietoja. Pappien innokkaasti levitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4 se ilmeisesti tavoitti lukutaitoisista talollisista koostuneen kohderyhm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 rahvaan lukuhalun kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4. Maamiehen Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 lukivat my\xc3\xb6s Snellmanin suomalaisuuskampanjan innostamat opiskelijat. Se oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n aikaan ensimm\xc3\xa4inen sanomalehti, joka tarjosi suomenkielisille kirjoittajille mahdollisuuden omien tuotteidensa julkaisuun.'