b"\n_START_ARTICLE_\nSaraavesi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 1\xc2\xa0049 hehtaaria eli 10,5 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, se on 10,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 5,8 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi on kapea ja se on kuin suuri Y-kirjain, jonka jalka osoittaa pohjoiseen p\xc3\xa4in. J\xc3\xa4rvi on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelty, sill\xc3\xa4 sen lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Laukkavirran Kantolansalmen etel\xc3\xa4puolella sijaitsee Kuhankosken voimalaitos ja Kuhankosken kanavan sulku. J\xc3\xa4rven lounaisosan haara on noin viisi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja korkeintaan kilometrin leve\xc3\xa4. Saraavesi haarautuu Hangonniemest\xc3\xa4 kaakkoon p\xc3\xa4in. J\xc3\xa4rven kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee Peukaloinen, joka on j\xc3\xa4rvim\xc3\xa4inen ja matala j\xc3\xa4rvenosa, johon Mataroinen laskee vetens\xc3\xa4. Vaikka Mataroisella on sama vedenpinnan korkeus kuin Saraavedell\xc3\xa4, k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4 erillisen\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvien v\xc3\xa4linen raja kulkee Soukkion lahdella yhdystien 16729 sillan kohdalla. Kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4n Kaivannonlahdelta alkaa viel\xc3\xa4 toinen j\xc3\xa4rvenosa Koivulahti, joka alkaa Liesunsalmesta ja johon laskee Kuusvesi Tarvaalankoskea my\xc3\xb6ten. Saraaveden j\xc3\xa4rvenselk\xc3\xa4 alkaa Hangonniemest\xc3\xa4 ja se on 5,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvesel\xc3\xa4n pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee Kuusaankoski, jota my\xc3\xb6ten Vatianj\xc3\xa4rvi laskee Saraaveteen, ja sen rinnalla on viel\xc3\xa4 Kuusaankosken kanava. J\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsirannassa sijaitsee kaareva Laajalahti._NEWLINE_Saraavedell\xc3\xa4 on 27 saarta, joiden pinta-ala on yhteens\xc3\xa4 25,94 hehtaaria eli noin noin 2,4 prosenttia j\xc3\xa4rven kokonaispinta-alasta. Saarista Tyvel\xc3\xa4nsaari, Nisusaari, J\xc3\xa4nissaari ja Vasikkasaari ovat yli hehtaarin suuruisia. Ranginsaari vaikuttaa kartan mukaan olevan niemi. Muut saaret, joita on 23, ovat yli aarin kokoisia. Muita karttoihin nimettyj\xc3\xa4 saaria ovat pohjoisesta lukien Pajusaaret, Honkasaari, Kylm\xc3\xa4saari ja Kirkkosaaret. Lounaisessa haarassa sijaitsevat Pet\xc3\xa4\xc3\xa4saari, Rajasaari ja Kahvisaari, ja kaakkoishaarassa Honkasaari, Humalasaari, Pappisaari, Jaakonsaari ja Leposaari. J\xc3\xa4rven tilavuus on 60,8 miljoonaa kuutiometri\xc3\xa4 eli 0,0608 kuutiokilometri\xc3\xa4. Sen keskisyvyys on 5,8 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 39,9 metri\xc3\xa4. _NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 62,5 kilometri\xc3\xa4, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 7,9 kilometri\xc3\xa4. Saraaveden rannat ovat puoliksi mets\xc3\xa4maata ja peltomaata. Laajoja peltoalueita on R\xc3\xa4nssintaipaleella, Kuhanniemell\xc3\xa4 ja Koivulahden ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4. Laukaan kirkonkyl\xc3\xa4n taajama-alue vie noin puolet Saraaveden l\xc3\xa4nsirannoista. Muu alue on haja-asutusaluetta, joka on tihe\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 Kuusaankoskella ja Kuhankoskella. J\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannoille tulee tiet yhdystielt\xc3\xa4 16728, Laukaan kaduilta ja seututielt\xc3\xa4 637, joka ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Kuusaankosken. Sillan takana se haarautuu seututieksi 637, joka kulkee aluksi kohti koillista. Siell\xc3\xa4 se haarautuu yhdystieksi 16762, joka jatkaa Koivulahden ohi Tarvaalaan. Tarvaalassa k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy yhdystie 16729 l\xc3\xa4nteen, jossa se ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Kantolansalmen. Saraaveden l\xc3\xa4pi kulkee Keiteleen kanavan reitti, johon kuuluvat Kuusaankosken ja Kuhankosken kanavat. My\xc3\xb6s Tarvaalankosket on viitoitettu veneilij\xc3\xb6ille, jotka haluavat liikenn\xc3\xb6id\xc3\xa4 Kuusveden ja Saraaveden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuontoarvoja\n_START_PARAGRAPH_\nVatianj\xc3\xa4rven\xe2\x80\x93Saraaveden alue on Natura 2000-ohjelmaan otettu suojelualue (394 hehtaaria, FI0900104), joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 monia pieni\xc3\xa4 suojeltuja alueita kulttuurimaiseman kekell\xc3\xa4 ja Keitele-P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne-kanavan varrelta. T\xc3\xa4llaisia alueita ovat esimerkiksi seuraavat alueet. Peukaloinen on pikemminkin matala lahti, jonka ruovikkoinen ja luhtarantainen elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 suosiin ranta- ja vesilintuja. Se on maakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 lintuvesist\xc3\xb6. Peukaloisen erottaa muusta Saraavedest\xc3\xa4 Ranginsaari eli Ranginniemi, jonka alavat mets\xc3\xa4t ovat lehtometsi\xc3\xa4. Ranginniemess\xc3\xa4 kasvaa mets\xc3\xa4lehmusmetsikk\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja alue on suojeltu luonnonsuojelulain perusteella. Saraaveden pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsirannassa on Oitinm\xc3\xa4en harjun rinteit\xc3\xa4. Oitinm\xc3\xa4ki on geologisesti eroinen harjumuodostuma ja se sis\xc3\xa4ltyy harjujensuojeluohjelmaan. Samoin kuuluvat Honkam\xc3\xa4ki-Kattam\xc3\xa4ki-muodostuma Honkaniemeen asti. Saraakallio sijaitsee Hangonniemen kohdalla Saraaveden it\xc3\xa4rannalla. Sen arvokas kallioalue kohoaa noin 40 metrin korkeuteen ja kalliolla kasvaa esimerkiksi kalliokeuhkoj\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4. Se on my\xc3\xb6s kansainv\xc3\xa4lisesti tunnettu kalliomaalausalue, joka tunnetaan nimell\xc3\xa4 Saraakallion kalliomaalaukset. Kuusaankoski ja Tarvaalankoski kuuluvat koskensuojelulain piiriss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kymijoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 14) Lepp\xc3\xa4veden\xe2\x80\x93Kynsiveden alueen (14.3) Saraaveden alueella (14.32), jonka Saraaveden l\xc3\xa4hi-alueeseen (14.321) j\xc3\xa4rvi kuuluu. Saraavesi on l\xc3\xa4pivirtausj\xc3\xa4rvi, jonka kautta virtaa pohjoisesta p\xc3\xa4in tulevat niin sanotut Saarij\xc3\xa4rven reittin ja  Viitasaaren reitin vedet, jotka laskevat Vatianj\xc3\xa4rven alueen (14.33) kautta Saraaveteen, sek\xc3\xa4 id\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4in Rautalammin reitin vedet, jotka laskevat Kuusveden\xe2\x80\x93Kynsiveden alueen (14.35) kautta Saraaveteen. My\xc3\xb6s it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 reitti\xc3\xa4 laskee kaakosta p\xc3\xa4in Lievestuoreenj\xc3\xa4rven valuma-alueen (14.39) vedet. Kaikki mainitut reitit virtaavat j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4pi Laukkavirtaan ja jatkavat sielt\xc3\xa4 seuraavaan Lepp\xc3\xa4veden alueeseen (14.31) eli Lepp\xc3\xa4veden ja Vaajankosken kautta P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteeseen. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 84,7 metri\xc3\xa4 mpy. Kuusaankosken pudotus on 4,3 metri\xc3\xa4 ja Kuhankosken 3,9 metri\xc3\xa4. Tarvaalankoskella on pudotusta vain 0,1 metri\xc3\xa4._NEWLINE_Saraaveden l\xc3\xa4hialue (14.321) on valuma-alueeltaan pieni eik\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 sijaitse kuin kolme muuta j\xc3\xa4rve\xc3\xa4, nimitt\xc3\xa4in Oitinlampi (3 hehtaaria, ha), H\xc3\xa4rk\xc3\xb6lampi (2 ha) ja Kaakkolampi (1 ha). N\xc3\xa4m\xc3\xa4 sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Saraaveden alueeseen (14.32), jolla on itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n viisi pient\xc3\xa4 valuma-aluetta. Vuoj\xc3\xa4rven valuma-alueella (14.322) sijaitsee Vuoj\xc3\xa4rvi (73 ha), joka laskee Saraaveteen Jokiniemen kohdalla. Asemalammen valuma-alueen (14.323) laskuoja laskee Asemalammesta (23 ha) Kuusankosken alapuolelle. Sen valuma-alueella sijaitsevat my\xc3\xb6s V\xc3\xa4h\xc3\xa4nharjunlampi (9 ha), P\xc3\xb6rrinlampi (6 ha), Kattalampi (2 ha) ja Vinninlampi (1 ha). Mataroisen valuma-alueen (14.324) lasku-uoma laskee Soukkion kautta Peukaloiseen. Sen valuma-alueella on vain kaksi j\xc3\xa4rve\xc3\xa4, eli Mataroinen (201 ha) ja Iso Horilampi (7 ha). Hirvijoki laskee my\xc3\xb6s Peukaloiseen, mutta sen Hirvijoen valuma-alueella (14.325) ei ole j\xc3\xa4rvim\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEtymologia\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven nimest\xc3\xa4 merkityksest\xc3\xa4 on useita teorioita. Paikalliset k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t siit\xc3\xa4 mieluiten muotoa \xe2\x80\x9dSaravesi\xe2\x80\x9d. Sen selitys olisi ehk\xc3\xa4 'sarana', eli j\xc3\xa4rvi toimisi vesireittien saranana. Nimen taustalla voisivat olla my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 kasvava sarahein\xc3\xa4 tai muinainen p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4pensas (sara). J\xc3\xa4rve\xc3\xa4 on saatettu muinoin kutsua my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dSarajavedeksi\xe2\x80\x9d, josta olisi muodostunut nykyinen nimi Saraavesi. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in nimen alkuper\xc3\xa4n\xc3\xa4 voisivat olla Saraaveden keskeisell\xc3\xa4 kalliorannalla olevat Saraakallion kalliomaalaukset, sill\xc3\xa4 kalevalaisper\xc3\xa4inen sarajas viittaa t\xc3\xa4htikuvioihin, kuten vanha vuoden 1899 matkailijaopas nimen selitt\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1984 peruskartassa on Kantolansalmessa lossi, joka on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n korvattu sillalla."