b'\n_START_ARTICLE_\nKaupunkisuunnittelu Roomassa Sixtus V:n aikana 1585\xe2\x80\x931590\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4m\xc3\xa4 artikkeli k\xc3\xa4sittelee Rooman rakennushistoriaa Paavi Sixtus V:n aikana vuosina 1585-1590.\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nPaavi palasi Avignonista Roomaan 1377. Tuolloin Rooma oli k\xc3\xb6yhtynyt ja takapajuinen alle 20\xc2\xa0000 asukkaan keskiaikainen kaupunki. Paavi-instituutio tahtoi rakentaa p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinsa uudelleen l\xc3\xa4ntisen kirkon maailmanvallan symboliksi. Samalla kaupunkirakenne muokattiin v\xc3\xa4hitellen modernin l\xc3\xa4nsimaisen mallin mukaiseksi. Rooman rakentamisen seuraavat 400 vuotta ovat paavien ponnistelujen summa._NEWLINE_Vaurauden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 my\xc3\xb6s v\xc3\xa4est\xc3\xb6 kasvoi ja oli vuonna 1450 noin 20\xc2\xa0000. Vuosien 1526-1527 luku oli jo n. 55\xc2\xa0000. Rooman ry\xc3\xb6st\xc3\xb6 v\xc3\xa4hensi luonnollisesti asukas\xc2\xadlukua, mutta se oli samalla tasolla taas vuonna 1560._NEWLINE_Vuosisadan vaihteen tienoilla v\xc3\xa4kiluku oli melkein kaksinkertaistunut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli vakituinen v\xc3\xa4est\xc3\xb6. Rooma oli kuitenkin pyhiin\xc2\xadvaeltajien kaupunki, ja vaurastumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 my\xc3\xb6s pyhiinvaeltajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi. Heit\xc3\xa4 tuli erityisen runsaslukuisesti juhlavuosina, joita alettiin viett\xc3\xa4\xc3\xa4 1450 ja jotka jatkuivat 25 vuoden v\xc3\xa4lein. 1400-luvun tarkkoja osanottajam\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ei tarkkaan tiedet\xc3\xa4. Pyhiinvaeltajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi aivan uusiin lukemiin 1500-luvun loppuvuosikymmenin\xc3\xa4 vasta\xc2\xaduskon\xc2\xadpuhdistuksen vaikutuksesta, ollen 1575 n. 400\xc2\xa0000. Pyhiinvaeltajien my\xc3\xb6t\xc3\xa4 pahenivat my\xc3\xb6s kaupungin liikenneongelmat entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ilman tavaraliikennett\xc3\xa4kin liikkuminen kapeilla teill\xc3\xa4 oli tukahduttava kokemus, varsinkin kun kaupunki on kulkijoilleen tuntematon.\n_START_SECTION_\nKatulinjaukset\n_START_PARAGRAPH_\nAikaisempien paavien ty\xc3\xb6t Rooman rakentamisessa kulminoituivat Sixtus V:n suunnittelemaan katuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sikstus V oli tehokas mies, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4tti luoda verkoston kaupunkiin johtavista kaduista h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4en kaikki esteet tielt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sikstus V:n p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli helpottaa pyhiinvaeltajien kulkemista kirkkojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4; pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t ja obeliskit teiden risteyskohdissa olivat maamerkkej\xc3\xa4. Sikstus V ymm\xc3\xa4rsi, ett\xc3\xa4 Rooma ei ollut perinteinen kaupunkiyhteis\xc3\xb6, vaan liikkuvien ihmisten kaupunki; modernin maailman kohtauspaikka ja risteys. Basilikojen yhdist\xc3\xa4minen katujen avulla ajoi my\xc3\xb6s taloudellisia, eik\xc3\xa4 pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n uskonnollisia p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Pyhiinvaeltajat, jotka ovat verrattavissa nykyajan turisteihin, olivat kaupungille merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tulonl\xc3\xa4hde._NEWLINE_Pyhiinvaeltajien katumuskierrokseen seitsem\xc3\xa4n kirkon v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kuului Pietarin\xc2\xadkirkon lis\xc3\xa4ksi Lateraanikirkko, S. Croce in Gerusalemme, San Agnese, San Lorenzo, San Paolo fuori le mura sek\xc3\xa4 Santa Maria Maggiore. Strada Felice (Via Sistina, joka edelleen kantaa paavin nime\xc3\xa4) oli ajateltu suoraksi valtav\xc3\xa4yl\xc3\xa4ksi, joka yhdist\xc3\xa4isi S. Maria Maggioren ja S. Maria del Popolon. Suunnitelma toteutettiin enn\xc3\xa4tyksellisen nopeasti, vajaassa vuodessa (1585-86). Piazza del Popololta l\xc3\xa4htev\xc3\xa4\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4tt\xc3\xa4 s\xc3\xa4dekatua ei koskaan toteutettu. Vasta 1700-luvulla toteutetut rakennusprojektit merkitsiv\xc3\xa4t lopullista luopumista Sikstus V:n aikeesta jatkaa Via Sistinaa aina Piazza del Popololle saakka. Sen sijaan Strada Felice\xc3\xa4 jatkettiin S. Maria Maggiorelta suorana katuna edelleen kohti S. Croce in Gerusalemmea (nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Via Carlo Alberto Depretis \xe2\x80\x93 Via Conteverde \xe2\x80\x93 Via S. Croce)._NEWLINE_Lateraanikirkon luota johdettiin Via di S. Giovanni in Laterano kohti Colosseumia ja Capitoliumia. Colosseumia ei suunnitelmassa otettu huomioon, vaan se oli tarkoitus purkaa tai sivuuttaa. Kadusta, jonka piti yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 S. Maria Maggiore ja S. Lorenzo fuori de mura, valmistui Aurelianuksen muurin sis\xc3\xa4\xc2\xadpuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa. S. Maria Maggioren ja Trajanuksen kauppahallien v\xc3\xa4lille valmistui Via Panisperna, jota jatkettiin aina Palazzo Veneziaan saakka.\n_START_SECTION_\nKukkulat ja Acqua Felice\n_START_PARAGRAPH_\n1500-luvun viimeisell\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4nneksell\xc3\xa4 rakentaminen sai Roomassa miltei kuumeen aikaiseksi, mik\xc3\xa4 johtui kahden tuotteliaan paavin aikaansaannoksista: Gregorius XIII] (1572-85) ja Sikstus V olivat molemmat energisi\xc3\xa4 miehi\xc3\xa4 ja pitiv\xc3\xa4t syd\xc3\xa4men asiana muun muassa Pietarinkirkon saattamista valmiiksi._NEWLINE_Rooman kaupungista kaksi kolmasosaa sijaitsi Aurelianuksen muurien sis\xc3\xa4puolella, ja kukkulat, miss\xc3\xa4 oli paras ilmasto, olivat k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 asuttamatta. Sikstus V halusi tehd\xc3\xa4 kukkulat helppop\xc3\xa4\xc3\xa4syisiksi ja suunnitteli sinne esimerkiksi tieyhteyksi\xc3\xa4. Kukkuloiden kehitt\xc3\xa4minen oli mahdotonta ilman vett\xc3\xa4. Kun Gregorius XIII aloitti Quirinalen palatsin rakentamisen 1583, h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s aloitti uuden vesijohdon rakentamisen, johon vesi saatiin Pantano de Griffist\xc3\xa4, n. 30km Roomasta lounaaseen. Sikstus V saattoi projektin valmiiksi ja 1586 koko Quirinaliksen alueen kattoi j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jota kutsuttiin Acqua Feliceksi. Vain yksi keskiaikainen vesijohto oli pidetty toiminnassa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli aikaisemmin ollut p\xc3\xa4\xc3\xa4syy asteittaiselle v\xc3\xa4est\xc3\xb6n siirtymiselle Tiberin mutkaan ja aristokraattisen esikaupungin hylk\xc3\xa4\xc3\xa4miselle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaikki johti siihen, ett\xc3\xa4 yksityiset huvilanrakentajat olivat ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4kseen n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kehittym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 maalaisalueita._NEWLINE_Koristeellisin Sikstus V:n rakennuttamista l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4 on niin kutsuttu Mooses-kaivo. Viralliselta nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n se on Fontana dell\xc2\xb4Acqua Felice. Kansan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n nimen se on saanut keskisyvennyksen groteskista Mooses-patsaasta. Massiivinen kokonaisuus k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kolme eleganttia holvikaarta. Sen suunnitteli Domenico Fontana kohtaan, johon Acqua Felicen akvedukti p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi. Parjattu veistos, jossa Mooses saa veden irtoamaan kivest\xc3\xa4, on luonnollista kokoa suurempi. Patsaan veisti joko Prospero Bresciano tai Leonardo Sormani. Heti patsaan paljastuksen j\xc3\xa4lkeen sanottiin, ett\xc3\xa4 Mooses rypisti otsaansa, koska taiteilija oli osaamattomuuttaan veist\xc3\xa4nyt sen niin. Sivureliefit kuvaavat muita Vanhan Testamentin vesikertomuksia. Suihkukaivon nelj\xc3\xa4 leijonaa ovat j\xc3\xa4ljenn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 egyptil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 veistoksista, jotka nykyisin ovat Vatikaanin museoissa.\n_START_SECTION_\nMuita projekteja\n_START_PARAGRAPH_\nSikstus V:n suureen suunnitelmaan kuuluivat my\xc3\xb6s lukuisat obeliskit, joiden avulla n\xc3\xa4kym\xc3\xa4t eri suuntiin pyrittiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n mielenkiintoisiksi, eik\xc3\xa4 kenellek\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4ksi keskeisten paikkojen sijainti. Rakennusten eteen ja paikkoihin, mihin kadut yhtyiv\xc3\xa4t, Sikstus V halusi varata laajasti tilaa my\xc3\xb6hemmille muutoksille. H\xc3\xa4n pystytti obeliskit esimerkiksi S. Maria Maggioren eteen ja Piazza del Popololle. Piazzalle pystytetty obeliski on paradoksaalisesti h\xc3\xa4nen tunnetuimpia saavutuksiaan, koska se merkitsi v\xc3\xa4hiten h\xc3\xa4nelle itselleen._NEWLINE_Sikstus V hy\xc3\xb6dynsi jo olemassa olevia antiikin muistomerkkej\xc3\xa4 ja valjasti niit\xc3\xa4 ylevin tarkoitusperin kristinuskon palvelukseen. Esimerkiksi Trajanuksen ja Marcus Aureliuksen pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t kruunattiin Pyh\xc3\xa4n Pietarin ja Pyh\xc3\xa4n Paavalin patsailla. Sikstus V halusi my\xc3\xb6s siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 antiikin ajalta per\xc3\xa4isin olevan obeliskin Pietarinkirkon aukiolle, kun se oli aikaisemmin sijainnut basilikan etel\xc3\xa4sivulla. Obeliskin oletettiin sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n Caesarin tuhkan, joten sen siirt\xc3\xa4minen symboloi pakanallisen menneisyyden lopullista hylk\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja vihkimist\xc3\xa4 kristilliseksi monumentiksi.\n_START_SECTION_\nPaavien Rooma\n_START_PARAGRAPH_\nRooman renessanssiajan historialla on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 vaikutus Euroopan kaupunkien keskuudessa. Kaupungista, joka jo symboloi kristillist\xc3\xa4 auktoriteettia, tuli my\xc3\xb6s poliittisen vallan malli. Keisarien Rooma oli ollut monumenttien kaupunki. Paavien Rooma jatkoi samaa linjaa monumenttien ja leveitten katujen kaupunkina. Kun Sikstus V kuoli vuonna 1590, kaikki h\xc3\xa4nen suunnitelmansa eiv\xc3\xa4t olleet toteutuneet. Silti kaikki, mik\xc3\xa4 muistuttaa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 viiden vuoden paaviudesta, \xc3\xa4llistytt\xc3\xa4\xc3\xa4 taloudellisina ja organisatorisina saavutuksina. Paavin asettamat aikarajoitukset aiheuttivat tietty\xc3\xa4 omaper\xc3\xa4isyyden puutetta arkkitehtuurissa. Tosin my\xc3\xb6s vastauskonpuhdistus ja Trenton kirkollis\xc2\xadkokouksen harjoittama tiukkuus latisti hurjimman kokeilunhalun taiteessa ja arkkitehtuurissa. Sikstus V pyrki luomaan Roomasta maailman p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin, jossa paavi toimisi v\xc3\xa4limiehen\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 tasapainottavana voimana valtioiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.'