b'\n_START_ARTICLE_\nNarnian tarinat\n_START_SECTION_\nKuvitus\n_START_PARAGRAPH_\nVelhon ja leijonan kuvittajaksi valittiin loppuvuodesta 1949 Pauline Baynes, joka oli kuvittanut aiemmin samana vuonna ilmestyneen J.\xc2\xa0R.\xc2\xa0R. Tolkienin satukirjan Maamies ja lohik\xc3\xa4\xc3\xa4rme. Baynes kuvitti kaikki seitsem\xc3\xa4n Narnia-kirjaa, ja h\xc3\xa4nen kuvituksensa on yh\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 monissa uusissakin painoksissa. Alun perin mustavalkoiset kuvat julkaistiin v\xc3\xa4ritettyin\xc3\xa4 Lewisin syntym\xc3\xa4n satavuotisjuhlan kunniaksi painetussa Narnia-kokoelmassa._NEWLINE_Muun muassa suomalaisen Narnian tarinat -yhteispainoksen esipuheen kirjoittanut Brian Sibley on kiitellyt Baynesin kuvitusta: "nuori taiteilija onnistui t\xc3\xa4ydellisesti, viimeist\xc3\xa4 piirtoa my\xc3\xb6ten, vangitsemaan Jack Lewisin mielikuvitusmaailman". Lewis itse ei kuitenkaan ollut kaikin osin tyytyv\xc3\xa4inen kuvitukseen. Ensimm\xc3\xa4isten kirjojen j\xc3\xa4lkeen Lewis oli erityisen pettynyt lapsia esitt\xc3\xa4viin piirroksiin, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n piti niit\xc3\xa4 rumina ja tyhmin\xc3\xa4. Kun Prinssi Kaspianiin oltiin tilaamassa kuvitusta, h\xc3\xa4n kirjoitti Baynesille: "Tied\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 teitte lapsista varsin mit\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 realismin nimiss\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 mutta luuletteko, ett\xc3\xa4 voisitte tehd\xc3\xa4 nyt heist\xc3\xa4 pikkuisen somempia?"_NEWLINE_Sarjan my\xc3\xb6hempien osien kuvitus oli enemm\xc3\xa4n Lewisin mieleen, ja h\xc3\xa4n kiittelikin Baynesin piirrosten parantuneen kirja kirjalta. Hopeisen tuolin kuvituksia Lewis piti "parhaana er\xc3\xa4n\xc3\xa4, jonka Baynes on tehnyt meille t\xc3\xa4h\xc3\xa4n menness\xc3\xa4. Siin\xc3\xa4 on kuten aina erinomaista herkkyytt\xc3\xa4: ja minusta kasvot (ihmiskasvot) ovat paljon parantuneet." Viel\xc3\xa4 kaunokielisemm\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n yltyi kommentoidessaan muutamaa Hevonen ja poika -kirjan kuvaa: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbMolemmat piirrokset Lasaraleenasta kantotuolissaan olivat viivan ja fantastis-satiirisen mielikuvituksen juhlaa: s\xc3\xa4\xc3\xa4li, ettemme voineet pit\xc3\xa4\xc3\xa4 molempia. Sastra hautapaasien keskell\xc3\xa4 (uudella ihastuttavalla tekniikalla toteutettuna) on juuri, mit\xc3\xa4 min\xc3\xa4 halusin. Rabadasin kuvat h\xc3\xa4nen roikkuessaan koukussa ja ollessaan muuttumaisillaan aasiksi olivat toistaiseksi parasta komiikkaanne. Tisrok oli ylivertainen: paljon enemm\xc3\xa4n kuin mik\xc3\xa4\xc3\xa4n, mit\xc3\xa4 teitte viisi vuotta sitten. Minusta ihmiskasvonne \xe2\x80\x93 pojat, kuningas Lunus jne. \xe2\x80\x93 olivat t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa todella hyvi\xc3\xa4.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nKirjojen vastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka Narnia-sarjan kirjat eiv\xc3\xa4t olleet aluksi yht\xc3\xa4 suosittuja kuin nykyisin, ne myiv\xc3\xa4t suhteellisen hyvin ja saivat kriitikoilta hyvi\xc3\xa4 kommentteja. Lewis itse ei uskonut saavansa juurikaan mainetta kirjailijana, vaan h\xc3\xa4n ep\xc3\xa4ili olevansa "yksi niist\xc3\xa4 jotka olivat kuuluisia kirjailijoita neliss\xc3\xa4kymmeniss\xc3\xa4, mutta kuolivat tuntemattomina". Kirjat saavuttivat jo Lewisin elinaikana suuren suosion, ja esimerkiksi The Guardian -lehden arvostelussa Velhosta ja leijonasta todettiin: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKertomuksen tunnelma on t\xc3\xa4ytel\xc3\xa4inen ja outo ja tiivis; siin\xc3\xa4 on jotakin Hans Christian Andersenin voimasta liikuttaa ja George MacDonaldin voimasta luoda outoja maailmoja, ja tietenkin se on kauniisti kirjoitettu.\xc2\xbb _NEWLINE_Toisessa arvostelussa, jonka Chad Walsh kirjoitti New York Times Book Review\'hun, sanottiin: "Tarina on pojille ja tyt\xc3\xb6ille, jotka haluavat k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ja fauninsa yht\xc3\xa4 lihallisina kuin kulmassa seisovan liikennepoliisin". Suuren suosion vuoksi Lewis sai paljon ihailijapostia, johon vastaamiseen h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti tunnin joka aamu. Kirjeiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ei liiemmin v\xc3\xa4hentynyt edes h\xc3\xa4nen kuoltuaan vuonna 1963.\n_START_SECTION_\nSuomennokset\n_START_PARAGRAPH_\nKaikki Narnian tarinat on julkaistu suomeksi Otavan kustantamina. Ensimm\xc3\xa4iset nelj\xc3\xa4 kirjaa (Taikurin sisarenpoika, Velho ja leijona, Prinssi Kaspian ja Kaspianin matka maailman \xc3\xa4\xc3\xa4riin) julkaistiin vuosina 1959\xe2\x80\x931963 Kyllikki H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isen k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4min\xc3\xa4. 1970-luvun alussa Otava harkitsi koko sarjan uudelleenjulkaisua uusin k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksin ja ehdotti ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Kaarina Helakisalle, mutta esikoistaan odottanut k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4 otti vastaan vain kolmen aiemmin suomentamatta j\xc3\xa4\xc3\xa4neen osan (Hevonen ja poika, Hopeinen tuoli ja Narnian viimeinen taistelu) k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4misen. Ne ilmestyiv\xc3\xa4t vuosina 1976\xe2\x80\x931979._NEWLINE_Narnian tarinoista on Suomessa julkaistu kaksi erilaista yhteispainosta, jotka k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sarjan kaikki kirjat. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi Otava on my\xc3\xb6s kustantanut kirjoista elokuvapainoksia sek\xc3\xa4 julkaissut muutaman sarjaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n, mutta siihen kuulumattoman kirjan, kuten Narniasta poimituista kohdista kootun Narnian mietekirjan.\n_START_SECTION_\nLewisin el\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNarniassa on useita yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 C. S. Lewisin el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheiden kanssa. Ajatus ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kirjassa esiintyvist\xc3\xa4 Pevensien sisaruksista syntyi Lewisin mieless\xc3\xa4 toisen maailmansodan aikana, jolloin h\xc3\xa4nen taloonsa majoitettiin Lontoon pommituksia paenneita koulutytt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Kirjan henkil\xc3\xb6iden ja Lewisin talossa asuneiden tytt\xc3\xb6jen nimiss\xc3\xa4 on yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4._NEWLINE_Narniassa lapsilla on eritt\xc3\xa4in t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 rooli, ja ensimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 kirjoissa vain lapset p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4t siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n Narnian maailmaan. Lewisill\xc3\xa4 itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ollut lapsia Narnian kirjoittamisprosessin aikana, mutta koska h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli mahdollisuus seurata tuttaviensa lasten el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kasvua, h\xc3\xa4n saattoi hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 kokemuksiaan lapsista Narnian tarinoissa. Monet Lewisin kuvaamat tytt\xc3\xb6hahmot tuntuvat poikia syvemmilt\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 saattaa johtua siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Lewis tapasi usein tuttavansa rouva Mooren tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4 Maureenia. Lis\xc3\xa4ksi Lewisill\xc3\xa4 oli useita kummilapsia.\n_START_SECTION_\nThe Inklings ja Roger Green\n_START_PARAGRAPH_\nLewisin kirjoihin vaikuttivat my\xc3\xb6s The Inklings -kirjallisuuspiirin j\xc3\xa4senten mielipiteet. Lewisin teokset jakoivat mielipiteit\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 esimerkiksi J. R. R. Tolkien ei pit\xc3\xa4nyt Lewisin ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kirjasta Velho ja leijona lainkaan. Er\xc3\xa4s piirin j\xc3\xa4senist\xc3\xa4, Roger Lancelyn Green, taas piti suuresti Lewisin tarinoista ja oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 osassa useiden Narniaan kuuluvien kertomusten kirjoitusvaiheessa. Tolkien itse totesi Greenille kuultuaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lukevan Lewisin k\xc3\xa4sikirjoitusta: \xe2\x80\x9dKuulin, ett\xc3\xa4 luet Jackin [Lewisin] lastenkertomusta. Se ei kerta kaikkiaan kelpaa! Tarkoitan sanoa: Nymfit ja heid\xc3\xa4n tapansa, faunin rakkausel\xc3\xa4m\xc3\xa4. Eik\xc3\xb6 h\xc3\xa4n tied\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4n puhuu?\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Green kuitenkin auttoi Lewisi\xc3\xa4 kirjoittamisprosessin aikana ja antoi useita kirjoja koskevia neuvoja. Lewis antoi Greenin lukea k\xc3\xa4sikirjoituksiaan ennen kuin tarjosi niit\xc3\xa4 kustantajalle, ja Greenin kommenttien perusteella Lewis esimerkiksi saattoi poistaa jotain kohtauksia. Esimerkkin\xc3\xa4 Greenin vaikutuksesta voidaan mainita h\xc3\xa4nen osuutensa Taikurin sisarenpojan kirjoitusty\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Ty\xc3\xb6st\xc3\xb6vaiheessa ollut teos sis\xc3\xa4lsi Greenin mielest\xc3\xa4 joitain kirjaan huonosti sopivia ja pitk\xc3\xa4veteisi\xc3\xa4 kohtauksia, kuten useita vierailuja kuolevassa Charnin maailmassa, joiden tuloksena Narnian hallitsijoiksi p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi maanviljelij\xc3\xa4pariskunta toisesta maailmasta. Greenin mielest\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi hahmoa olivat liian yksinkertaisia ja rehellisi\xc3\xa4, puhuivat ep\xc3\xa4luontevasti eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 muutenkaan sopineet Lewisin tarinaan. Miettimisen j\xc3\xa4lkeen Lewis poisti kyseisen kohdan ja korvasi sen muilla tapahtumilla. _NEWLINE_Lewisin Greenille kirjoittamasta kirjeest\xc3\xa4 selvi\xc3\xa4\xc3\xa4, kuinka suuressa arvossa h\xc3\xa4n piti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n huomautuksia ja mielipiteit\xc3\xa4: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbOlin huojentunut siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Polly ja Digory saivat sinulta nihil obstat -tuomion. Pelk\xc3\xa4sin, ett\xc3\xa4 vastustaisit Andrew-enoa, koska h\xc3\xa4nen henkil\xc3\xb6hahmonsa on huvittavampi aikuisista kuin lapsista. Voit aina tuntea is\xc3\xa4llist\xc3\xa4 mielenkiintoa t\xc3\xa4h\xc3\xa4n tarinaan, sill\xc3\xa4 yli puolet sen ansioista on sinun ter\xc3\xa4vyytesi ja rehellisyytesi ansiota, kun olet osannut erottaa ja osoittaa kohtalokkaat \'ep\xc3\xa4olennaisuudet\' alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 luonnoksesta.\xc2\xbb _NEWLINE_(C. S. Lewis kirjeess\xc3\xa4\xc3\xa4n Greenille Taikurin sisarenpojasta.)\n_START_SECTION_\nMytologiat\n_START_PARAGRAPH_\nNarniassa esiintyy paljon vaikutteita sek\xc3\xa4 kreikkalaisesta ett\xc3\xa4 skandinaavisesta mytologiasta. Esimerkiksi kentaurit ovat per\xc3\xa4isin Kreikan tarustosta, kun taas k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t kuuluvat skandinaaviseen mytologiaan. Lis\xc3\xa4ksi Narniassa on muitakin myyttisi\xc3\xa4 taruolentoja, kuten noitia, ihmissusia, j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja yksisarvisia._NEWLINE_Lewis piti erityisesti skandinaavisesta mytologiasta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Narnian tarinoissa esiintyy skandinaavisia taruhahmoja, ja esimerkiksi Prinssi Kaspianin "Sarastus"-laivassa on vaikutteita viikinkilaivoista. Lewis ei kuitenkaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt tarustoja sellaisinaan, vaan h\xc3\xa4n yhdisteli niit\xc3\xa4 toisiinsa. Lewisin yst\xc3\xa4vist\xc3\xa4 erityisesti J. R. R. Tolkien vieroksui yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tapaa sotkea mytologioita kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja h\xc3\xa4n moittikin Lewisi\xc3\xa4 siit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNarnian antamat vaikutteet\n_START_PARAGRAPH_\nNarnian katsotaan olleen mukana aloittamassa fantasiakirjallisuuden suosion suuren kasvun aikaa. Fantasian nousua edustavat my\xc3\xb6s J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -trilogia ja Hobitti sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s J. K. Rowlingin Harry Potter -kirjasarja. Ennen Velhon ja leijonan ilmestymist\xc3\xa4 kustantajat yleens\xc3\xa4 hylk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t fantasiaan viittaavat k\xc3\xa4sikirjoitukset huomauttaen, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dnykylapset eiv\xc3\xa4t ole kiinnostuneita taikuudesta eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 fantasiasta.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Narnia on my\xc3\xb6s vaikuttanut moniin kirjailijoihin, ja jotkut ovat verranneet sit\xc3\xa4 Philip Pullmanin Universumien tomu -kirjaan. Universumien tomun henkil\xc3\xb6hahmot ovat suhteellisen samanlaisia kuin Narniassa, ja kirjassa on my\xc3\xb6s puhuvia el\xc3\xa4imi\xc3\xa4. Toisaalta Pullmanin ja Lewisin teokset my\xc3\xb6s eroavat toisistaan, ja monien arvioiden mukaan Pullmanin kirjat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t esimerkiksi katolista kirkkoa vastaan. Pullman on itsekin kritisoinut Narniaa muun muassa kirjoituksessaan The Darkside of Narnia. _NEWLINE_Muutama nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n suosittu kirjailija on avoimesti my\xc3\xb6nt\xc3\xa4nyt saaneensa vaikutteita Narnian tarinoista. Esimerkiksi J. K. Rowling, Harry Potter -sarjan kirjoittaja, luki nuoruudessaan mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n Narnia-sarjan kirjoja ja on sanonut, ett\xc3\xa4 C. S. Lewis kuuluu kolmen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 eniten innoittaneen kirjailijan joukkoon. My\xc3\xb6s suosittujen Artemis Fowl -kirjojen tekij\xc3\xa4 Eoin Colfer on kertonut Lewisin Prinssi Kaspian -kirjan tehneen suuren vaikutuksen h\xc3\xa4neen ja johdattaneen h\xc3\xa4net fantasian pariin. _NEWLINE_Fantasiakirjailija Neil Gaiman on kirjoittanut Narnian tarinoita kommentoivan novellin Susanin ongelma. Novellin keski\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on vanha kirjallisuudentutkija professori Hastings, jonka perhe on saanut surmansa junaonnettomuudessa. Kun professori Hastingsia haastattelemaan tullut nuori toimittaja vertaa h\xc3\xa4nen kohtaloaan Susan Pevensien Narnia-kirjoissa kokemaan ja kommentoi sitten pit\xc3\xa4neens\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 aina ep\xc3\xa4oikeudenmukaisena, professori vastaa kitker\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4vyyn. Gaiman vihjaa monin tavoin professori Hastingsin todella olevan ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt Susan, mutta j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 sen lopulta lukijan tulkinnan varaan. Esimerkiksi Hastingsin etunime\xc3\xa4 ei novellissa mainita, mutta toisaalta paljastetaan ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli kaksi velje\xc3\xa4 ja sisar, ja veljist\xc3\xa4 nuorempaa h\xc3\xa4n kutsuu Ediksi (vrt. Edmund Pevensie). Motiiveistaan novellin kirjoittamiseen Gaiman on todennut: "[Narnia-kirjoissa] on paljon sellaista mit\xc3\xa4 rakastan, mutta joka lukukerralla pid\xc3\xa4n ongelmallisena ja syv\xc3\xa4sti \xc3\xa4rsytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, miten Susanista hankkiudutaan eroon. Luullakseni halusin kirjoittaa tarinan, joka olisi yht\xc3\xa4 ongelmallinen ja \xc3\xa4rsytt\xc3\xa4v\xc3\xa4, joskin toisesta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta"._NEWLINE_Stephen Kingin ja Peter Straubin kirjassa Talismaani vuodelta 1984 esiintyy Jack-niminen poika, joka matkustaa todellisen maailman ja fantasiamaailman v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ja yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 keinon \xc3\xa4itins\xc3\xa4 hengen pelastamiseksi. Narnian tarinoihin kuuluvassa Taikurin sisarenpojassa esiintyy my\xc3\xb6s poika, jonka \xc3\xa4iti on kuolemansairas ja joka yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 parannuskeinoa eri fantasiamaailmoissa matkustamalla. Lis\xc3\xa4ksi C. S. Lewisin kutsumanimi oli "Jack". _NEWLINE_Katherine Patersonin vuonna 1977 ilmestyneess\xc3\xa4 kirjassa Silta salaiseen maahan keskeisess\xc3\xa4 osassa on lasten keksim\xc3\xa4 fantasiamaa nimelt\xc3\xa4 Terabithia, kun taas Kaspianin matkassa maailman \xc3\xa4\xc3\xa4riin mainitaan saari nimelt\xc3\xa4 Terebinthia. Patersonin mukaan samankaltainen nimi oli alun perin vahinko, jota h\xc3\xa4n ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ehtinyt korjata sen huomattuaan. H\xc3\xa4nen perustelunsa mukaan toinen kirjan p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4, Leslie, oli itsekin lukenut Narnia-kirjat ja nimesi keksim\xc3\xa4ns\xc3\xa4 fantasiamaan alitajuisesti lukemastaan lainaten.\n_START_SECTION_\nKritiikki\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbNarnia edustaa kaikkea sit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 uskonnossa on vastenmielisint\xc3\xa4.\xc2\xbb _NEWLINE_(Toimittaja Polly Toynbee, The Guardian 5.12.2015)_NEWLINE_Narniaa kohtaan esitetty kritiikki ei ole koskenut niink\xc3\xa4\xc3\xa4n tarinoita, juonia tai kaunokirjallisia seikkoja vaan kirjojen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 tiettyj\xc3\xa4 elementtej\xc3\xa4 \xe2\x80\x94 varsinkin kristillisyytt\xc3\xa4. Lewisi\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s syytetty siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kuvaa lapset paikoin liian ep\xc3\xa4miellytt\xc3\xa4viksi ja inhottaviksi. Esimerkkej\xc3\xa4 t\xc3\xa4llaisista lapsihahmoista ovat Edmund Pevensie, joka kirjassa Velho ja leijona pett\xc3\xa4\xc3\xa4 sisarensa ja joutuu ahneuksissaan valkean velhon valtaan, sek\xc3\xa4 Eustace Ruikku, joka kuvataan vaikeaksi luonteeksi, ennen kuin h\xc3\xa4n ahneuksissaan muuttuu lohik\xc3\xa4\xc3\xa4rmeeksi. Lis\xc3\xa4ksi kirjoja on arvosteltu my\xc3\xb6s niiss\xc3\xa4 esitettyjen julmuuksien takia. Kirjoissa muun muassa uhrataan Aslan kiviveitsell\xc3\xa4, laitetaan Eustace Ruikku k\xc3\xa4rsim\xc3\xa4\xc3\xa4n kovia kipuja lohik\xc3\xa4\xc3\xa4rmeen\xc3\xa4 ja annetaan nuoren Peterin surmata susi miekalla. _NEWLINE_Narnian kritisoijiin kuuluvan Philip Pullmanin mielest\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dyksi halpamaisimmista hetkist\xc3\xa4 koko lastenkirjallisuudessa tapahtuu Narnian viimeisen taistelun lopussa -- Monet kirjailijat ovat joskus ratkaisseet kerronnallisen ongelman tappamalla yhden hahmoistaan. Kun kaikki teurastetaan ja sitten v\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n asiansa ovat nyt paremmin, se ei kuitenkaan ole rehellist\xc3\xa4 tarinankerrontaa vaan propagandaa, joka palvelee el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 vihaavaa ideologiaa.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Toisaalta p\xc3\xa4\xc3\xa4osa arvostelijoista on aikuisia, ja kirjat ovat saavuttaneet suurta suosiota juuri lasten keskuudessa. Lewisin puolustajat ovatkin huomauttaneet, ett\xc3\xa4 valtava joukko lapsia nauttii suuresti Narnian kirjoista, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 lapset edes huomaa ep\xc3\xa4kohtia, saati kiinnit\xc3\xa4 niihin huomiota, ilman aikuisten huomautuksia.\n_START_SECTION_\nSeksismi\n_START_PARAGRAPH_\nNarniaa on kritisoitu seksismist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin sen vuoksi, miten Susan Pevensie kuvataan viimeisess\xc3\xa4 kirjassa. Narnian viimeisess\xc3\xa4 taistelussa nimitt\xc3\xa4in todetaan, ett\xc3\xa4 Susan, joka ennen taisteli sisarustensa rinnalla Narnian puolesta, "ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ole Narnian yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4". Kirjan lopussa useat Narniaa edellisiss\xc3\xa4 kirjoissa puolustaneet henkil\xc3\xb6hahmot p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4t osallistumaan Narnian viimeiseen taisteluun, mutta Susan ei ole paikalla. Kysytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 syyt\xc3\xa4 Susanin poissaoloon lapset vastaavat: _NEWLINE_\xc2\xbb\xe2\x80\x9dSisareni Susan\xe2\x80\x9d, Peter vastasi lyhyesti ja totisesti, \xe2\x80\x9dei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ole Narnian yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_"Niin", Eustace jatkoi, "ja aina, kun te olette yritt\xc3\xa4neet saada h\xc3\xa4net puhumaan Narniasta, h\xc3\xa4n sanoo: \'Onpas teill\xc3\xa4 ihania muistoja! Ajatella ett\xc3\xa4 viel\xc3\xa4kin muistelette niit\xc3\xa4 mainioita leikkej\xc3\xa4, joita me aina leikimme lapsina.\'\xe2\x80\x9d _NEWLINE_\xe2\x80\x9dVoi Susan!\xe2\x80\x9d Jill sanoi. "H\xc3\xa4n se ei ole nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n mist\xc3\xa4\xc3\xa4n muusta kiinnostunut kuin nailonsukista ja huulipunasta ja vieraskutsuista. H\xc3\xa4n oli aina v\xc3\xa4h\xc3\xa4n liiankin hanakka olemaan aikuinen.\xe2\x80\x9d\xc2\xbb _NEWLINE_( Narnian viimeinen taistelu, luku kaksitoista.)_NEWLINE_ _NEWLINE_Susanin sulkemista Narnian ulkopuolelle h\xc3\xa4nen her\xc3\xa4nneen aikuisuutensa takia on kritisoitu. Esimerkiksi Harry Potter -sarjan kirjoittanut J. K. Rowling totesi er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 haastattelussaan, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle itselleen on iso ongelma siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Susan j\xc3\xa4tettiin ulkopuolelle h\xc3\xa4nen l\xc3\xb6ydetty\xc3\xa4\xc3\xa4n sukupuolensa. On my\xc3\xb6s huomautettu, ett\xc3\xa4 kirjoittamisty\xc3\xb6n aikana naimaton ja lapseton Lewis ei juuri v\xc3\xa4litt\xc3\xa4nyt naisista. Toisaalta Lewisin puolustajat ovat huomauttaneet, ett\xc3\xa4 arvostelijoiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t lainaukset "nailoneista ja huulipunista" ovat asiayhteydest\xc3\xa4\xc3\xa4n irrotettuja, ja ett\xc3\xa4 oikeastaan Lewis esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Susanin j\xc3\xa4\xc3\xa4neen ulkopuolelle siksi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on lakannut uskomasta Narniaan. On my\xc3\xb6s huomautettu, ett\xc3\xa4 Lewisin tarinoissa esiintyy voimakkaita naishahmoja \xe2\x80\x93 esimerkiksi Lucy Pevensie ja Aravis. Lis\xc3\xa4ksi Susanin aikuisuus ja avioliittoaikeet kuvataan positiivisessa valossa kirjassa Hevonen ja poika.\n_START_SECTION_\nRasismi\n_START_PARAGRAPH_\nNarnian tarinoita on my\xc3\xb6s syytetty rasistisiksi. Kritiikki liittyy varsinkin siihen, miten Lewis kuvaa Narnian etel\xc3\xa4naapurissa asuvat pahat kalormenilaiset tummaihoisiksi. Esimerkiksi Philip Pullman on todennut, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dLewisille kuolema on el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 parempaa, pojat ovat tytt\xc3\xb6j\xc3\xa4 parempia, vaaleaihoiset ihmiset ovat tummaihoisia parempia, ja niin edelleen.\xe2\x80\x9d Toinen arvostelija, Kyrie O\'Connor, on puolestaan todennut, ett\xc3\xa4 Hevonen ja poika on monilta osin \xe2\x80\x9darabivastainen, id\xc3\xa4nvastainen tai ottomaanivastainen\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Jotkut arvostelijat, esimerkiksi Philip Hensher, ovat sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Lewisin tapa kuvata kalormenilaisia on islamin ja paikoin my\xc3\xb6s sikhil\xc3\xa4isyyden vastaista. Narniassa kalormenilaiset esimerkiksi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t turbaaneja, mik\xc3\xa4 yleisesti liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n muslimeihin ja aikuisiin sikheihin. Kalormenilaiset itse kuvaillaan yleisesti ep\xc3\xa4miellytt\xc3\xa4viksi, petollisiksi, sotaisiksi ja v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n jumalan, Tarsin, palvojiksi. _NEWLINE_Toisaalta kalormenilaisten uskonto ei muistuta juurikaan islamia. Kalormenilaisia ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n kuvata t\xc3\xa4ysin kielteisesti, sill\xc3\xa4 Lewisin kirjoissa on my\xc3\xb6s muutama selv\xc3\xa4sti positiivisessa valossa esitetty kalormenilainen hahmo: kalormenilaiseen ylh\xc3\xa4is\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluva Aravis, joka on mukana pelastamassa Arkkimaata Kalormenin yll\xc3\xa4tyshy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykselt\xc3\xa4 kirjassa Hevonen ja poika, sek\xc3\xa4 Tarsin hylk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 Emeth, kalormenilainen sotilas kirjassa Narnian viimeinen taistelu.\n_START_SECTION_\nPakanuus\n_START_PARAGRAPH_\nKirjojen vahvasta kristillisest\xc3\xa4 sanomasta huolimatta Lewisi\xc3\xa4 on arvosteltu my\xc3\xb6s siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kirjasarja suhtautuu liian my\xc3\xb6nteisesti pakanuuteen. Muutamien kristillisten arvostelijoiden mukaan Lewis esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Narniassa liian my\xc3\xb6nteisesti sellaiset taruolennot kuin kentaurit, satyyrit, k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t ja j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4iset. Prinssi Kaspianissa mainitaan my\xc3\xb6nteisess\xc3\xa4 valossa my\xc3\xb6s pakanalliset jumalhahmot Bacchus ja Silenos. Toimittaja David Van Biema on todennut, vaikkei h\xc3\xa4n esit\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4t\xc3\xa4 varsinaisena kritiikkin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dsuuri osa Velhosta ja leijonasta on enemm\xc3\xa4n velkaa englantilaisille kansantarinoille tai skandinaavisille ja klassisille myyteille kuin Uudelle Testamentille\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nNarnian suosio\n_START_PARAGRAPH_\nNarnia-kirjoja on k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty 41 eri kielelle ja myyty yli 85 miljoonaa kappaletta. Pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomessa sarjan levikki on kohonnut runsaaseen 170\xc2\xa0000:een. Narnian tarinoiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 C. S. Lewis on noussut yhdeksi suurimmista lastenkirjailijoista. Kirjojen vaimeasta alkuvastaanotosta huolimatta ne ovat nousseet klassikoiksi, ja ne kuuluvat yh\xc3\xa4 suosituimpiin lastenkirjoihin. _NEWLINE_Kun vuonna 1998 tuli kuluneeksi sata vuotta Lewisin syntym\xc3\xa4st\xc3\xa4, HarperCollins-kustantamo julkaisi Narnian tarinoista uusintapainokset, joissa muun muassa Pauline Baynesin alkujaan mustavalkoinen kuvitus oli v\xc3\xa4ritetty. Lis\xc3\xa4ksi Royal Shakespeare Company esitti n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4sovituksen Velhosta ja leijonasta, ja Britannian postilaitos julkaisi Narnia-aiheisen kahdenkymmenenkuuden pennyn postimerkin.\n_START_SECTION_\nTelevisio\n_START_PARAGRAPH_\nVelhosta ja leijonasta tehty televisiosarja esitettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1967. Sarjassa on kymmenen puolen tunnin mittaista jaksoa, ja sen on ohjannut Helen Standage. Vuonna 1979 Velhosta ja leijonasta tuotettiin televisioon animaatioelokuva. Se sai Emmy-palkinnon \xe2\x80\x9dvuoden ylivoimaisimpana animoituna ohjelmana\xe2\x80\x9d._NEWLINE_1980-luvun lopussa BBC tuotti Narnian tarinoista nelj\xc3\xa4 suosittua jatkosarjaa. Tuotantoon kuuluivat kuitenkin ainoastaan Velho ja leijona, Prinssi Kaspian, Kaspianin matka maailman \xc3\xa4\xc3\xa4riin ja Hopeinen tuoli. Kolme muuta teosta (Taikurin sisarenpoika, Hevonen ja poika sek\xc3\xa4 Narnian viimeinen taistelu) j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ulkopuolelle. Yhteens\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 sarjat asetettiin ehdokkaaksi nelj\xc3\xa4\xc3\xa4ntoista eri palkintoon, esimerkiksi parhaan lastenohjelman Emmy-palkintoon.\n_START_SECTION_\nRadiossa\n_START_PARAGRAPH_\nBBC tuotti Narniasta my\xc3\xb6s viisitoistatuntisen kuunnelman 1980-luvulla. Vuosien 1999 ja 2002 aikana amerikkalainen uskonnollinen Focus on the Family -ryhm\xc3\xa4 tuotti radiokuunnelmat kaikista sarjan seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 kirjasta. Tuotannossa oli mukana yli sata n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4\xc3\xa4, ja lopulta saatiin aikaiseksi yhteens\xc3\xa4 yli 22 tuntia radiomateriaalia.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1984 Velho ja leijona esitettiin Lontoon Westminister Theatressa n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n\xc3\xa4, jonka oli tuottanut Vanessa Ford Productions. N\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4 esitettiin vuoteen 1997 asti. Tuotantoon kuuluivat my\xc3\xb6s n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4t muista Narnia-sarjan kirjoista: Kaspianin matka maailman \xc3\xa4\xc3\xa4riin (1986), Taikurin sisarenpoika (1988) ja Hevonen ja poika (1990). Narnian pohjalta on tehty useita muitakin musikaaleja ja n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNarnia-filmatisoinnit\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1979 animoidun televisioelokuvan lis\xc3\xa4ksi Narnian tarinoita on sovitettu elokuvamuotoon 2000-luvulla. Ensimm\xc3\xa4inen n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 filmatisoinneista oli Disneyn ja Walden Median yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 tuottama elokuva Narnian tarinat: Velho ja leijona. Se sai ensi-iltansa joulukuussa 2005. Elokuvassa Lucya n\xc3\xa4yttelee Georgie Henley, Edmundia Skandar Keynes, Susania Anna Popplewell ja Peteri\xc3\xa4 William Moseley. Tuotantoyhti\xc3\xb6iden suunnitelmana oli tuottaa Narniasta usean elokuvan sarja. Seuraava osa, Narnian tarinat: Prinssi Kaspian, sai Suomen ensi-iltansa 2. hein\xc3\xa4kuuta 2008. Joulukuussa 2008 Disney ilmoitti vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 hankkeesta. Kolmas elokuva, Narnian tarinat: Kaspianin matka maailman \xc3\xa4\xc3\xa4riin, sai ensi-iltansa 25. joulukuuta 2010.'