b'\n_START_ARTICLE_\nBarmenin teologinen julistus\n_START_PARAGRAPH_\nJulistus Saksan evankelisen kirkon t\xc3\xa4m\xc3\xa4nhetkisest\xc3\xa4 tilasta (saks. Theologische Erkl\xc3\xa4rung zur gegenw\xc3\xa4rtigen Lage der Deutschen Evangelischen Kirche (DEK)), joka yleens\xc3\xa4 tunnetaan lyhyemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Barmenin teologinen julistus (saks. Barmer Theologische Erkl\xc3\xa4rung), on Adolf Hitleri\xc3\xa4 ja natsi-Saksan kansallissosialistista ideologiaa vastustaneen saksalaisen Tunnustuskirkon p\xc3\xa4\xc3\xa4dokumentti. Julistuksen muotoili sveitsil\xc3\xa4inen reformoitu teologi Karl Barth avustajinaan Thomas Breit ja Hans Asmussen. Julistus on saanut nimens\xc3\xa4 Wuppertalin kaupunkiin kuuluvasta Barmenista, jossa julistus hyv\xc3\xa4ksyttiin Tunnustuskirkon ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 synodissa 29.\xe2\x80\x9331. toukokuuta 1934. Barmenin teologinen julistus oli osaltaan vaikuttamassa Saksan evankelisten kirkkojen hajoamiseen suhtautumisessa kansallissosialistisiin vallanpit\xc3\xa4jiin._NEWLINE_Barmenin teologista julistusta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 1900-luvun t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 saksankielisist\xc3\xa4 teologisista asiakirjoista. Useat Saksan evankelisen kirkon maakirkoista samoin kuin It\xc3\xa4vallan luterilainen ja reformoitu kirkko ovat m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelleet julistuksen osaksi tunnustuskirjojaan._NEWLINE_Barmenin teologinen julistus on lyhyt ja sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n yksinkertainen ja pelkistetty. Se jakautuu kuuteen teesiin, joiden rakenne on aina samanlainen. Teesin alussa on yksi tai kaksi kohtaa Uudesta testamentista, n\xc3\xa4iden pohjalta luotu teologinen lausunto ja lopuksi lausunnon perusteella hyl\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t opit.\n_START_SECTION_\nJulistuksen teologinen merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen Barmenin julistuksen teeseist\xc3\xa4 ottaa selke\xc3\xa4sti et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 luonnolliseen teologiaan, joka n\xc3\xa4kee Jumalan ilmoitusta Raamatun lis\xc3\xa4ksi esimerkiksi luonnossa tai kansakuntien vaiheissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 osa julistuksen laatineen Karl Barthin teologista ajattelua. Barmenin julistuksessa teesi on suunnattu ennen muuta "Saksalaisia kristittyj\xc3\xa4" (saks. Deutsche Christen) vastaan, jotka Barthin k\xc3\xa4sityksen mukaan pitiv\xc3\xa4t saksalaista kansansielua jumalallisen ilmoituksen l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4._NEWLINE_Toinen teesi korostaa Kristuksen roolia kristityn kuninkaana kaikilla el\xc3\xa4m\xc3\xa4n osa-alueilla. Se torjuu perinteisen luterilaisen opin kahdesta regimentist\xc3\xa4 eli ajatuksesta, jonka mukaan maallinen esivalta on Jumalan "vasen k\xc3\xa4si" ja osa h\xc3\xa4nen maailmanhallintoaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 opetus voi johtaa tilanteeseen, jossa kristitty voi katsoa oikeudekseen tai velvollisuudekseen toimia Jumalan antamia k\xc3\xa4skyj\xc3\xa4 vastaan toimiessaan valtion m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4._NEWLINE_Julistuksen kolmas teesi muotoilee Tunnustuskirkon kirkkok\xc3\xa4sityksen ja n\xc3\xa4kemyksen kirkko-oikeudesta. Sen mukaan kirkon j\xc3\xa4rjestys nousee kirkon perusteht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4, joka on todistaa Kristuksesta ja el\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen ominaan. Kirkon on toiminnassaan alistuttava Jumalan sanan alle, eik\xc3\xa4 se voi muuttaa j\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4\xc3\xa4n mielens\xc3\xa4 mukaan tai jonkin maallisen tai poliittisen tahon mielen mukaisesti. Teesi korostaa kirkon itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 suhteessa valtioon. Sen mukaan kirkon j\xc3\xa4rjestys ja toiminta ovat kirkon omaa alaa, eik\xc3\xa4 maallisella esivallalla ole oikeutta puuttua siihen._NEWLINE_Nelj\xc3\xa4s teesi tuo esiin perinteisen evankelisen virkak\xc3\xa4sityksen. Sen mukaan kirkon virat ovat kirkon teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n ja j\xc3\xa4rjestykseen liittyvi\xc3\xa4 asioita, ja ne ovat olemassa, jotta kirkon teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 maan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tulisi hoidetuksi. Samalla kirkon virkaj\xc3\xa4rjestelyist\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n selke\xc3\xa4sti kirkon oma, sis\xc3\xa4inen asia. Viides teesi asettuu kansallissosialistisen hallituksen ajamaa yhdenmukaistamispolitiikkaa eli Gleichschaltungia vastaan sek\xc3\xa4 vastustaa yleisemminkin totalitarismia. Sen mukaan valtiolla on jumalallisen j\xc3\xa4rjestyksen mukaisesti tiettyj\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4, mutta valtio ei saa asettua omien rajojensa ulkopuolelle. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n perustuen kuudes teesi korostaa viel\xc3\xa4 kerran kirkon itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ja riippumattomuutta valtiosta. Kirkolla on oltava oikeus toteuttaa maailmassa omaa l\xc3\xa4hetysteht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4.'