b'\n_START_ARTICLE_\nAl-Masad\n_START_PARAGRAPH_\nAl-Masad (Arab: \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x85\xd8\xb3\xd8\xaf\xe2\x80\x8e,  suomeksi "Niinik\xc3\xb6yden suura") on Koraanin 111. suura. Siin\xc3\xa4 on viisi jaetta. Suura on runomuotoinen, ja alkukielisen\xc3\xa4 siiit\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t tyylin tehokeinoina sek\xc3\xa4 rytmillisyys ett\xc3\xa4 loppusoinnut.  Jaakko H\xc3\xa4meen-Anttilan loppusoinnuton suomennos kuuluu seuraavasti:_NEWLINE_\xc2\xbb\xe2\x80\x9dTuhoutukoot Abu-Lahabin k\xc3\xa4det _NEWLINE_ja tuhoutukoon h\xc3\xa4n itse! _NEWLINE_Ei h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 auta omaisuus, _NEWLINE_ei hy\xc3\xb6dyt\xc3\xa4 se, mit\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on koonnut. _NEWLINE_H\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 korventuu liekehtiv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tulessa _NEWLINE_vaimonsa kantaessa lis\xc3\xa4\xc3\xa4 polttopuuta _NEWLINE_niinik\xc3\xb6ysi kaulassa\xe2\x80\x9d.\xc2\xa0\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nIslamilainen tafsir-tulkinta\n_START_PARAGRAPH_\nSuuran islamilainen tulkinta perustuu Ibn Hishamin 800-luvun alussa laatimaan Profeetta Muhammadin el\xc3\xa4m\xc3\xa4kertaan (Sirat Rasul Allah), jossa useissa paikoissa esiintyy henkil\xc3\xb6, josta suura n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kertovan.   Tarinoissa on yksityiskohtia, jotka t\xc3\xa4ydellisesti sopivat  suuraan. Hisham my\xc3\xb6s kertoo suoraan  _NEWLINE_Hisham esimerkiksi kertoo, ett\xc3\xa4 Jumalan profeetta piti juhlien aikana arabiheimojen edustajille Mekassa puheen. Syyn\xc3\xa4 puheeseen oli se, ett\xc3\xa4 muslimeihin kohdistuneen arvostelun takia Muhammed oli alkanut etsi\xc3\xa4 itselleen ja kannattajilleen turvapaikkaa muitten heimojen luota. Sellaisen h\xc3\xa4n sitten l\xc3\xb6ysikin Medinasta. Puheessa Muhammed julisti yksijumalaisuutta ja vaati hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n oman asemansa Jumalan profeettana. Hisham kertoo, ett\xc3\xa4 Muhammedin takana seisoi puheen aikana "ovela, siisti mies, jolla oli kaksi kiharaa ja yll\xc3\xa4\xc3\xa4n Aden-viitta". Kun Muhammed lopetti puheensa, mies hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajatuksia vastaan ja v\xc3\xa4itti niit\xc3\xa4 itse keksityksi harhaopiksi. Peruskoulun islamin oppikirja p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 oman kertomuksensa v\xc3\xa4likohtauksesta sanoihin: \xe2\x80\x9dT\xc3\xa4m\xc3\xa4n tapauksen j\xc3\xa4lkeen Jumala ilmoitti Niinik\xc3\xb6yden suuran.\xe2\x80\x9d   _NEWLINE_Hisham kertoo my\xc3\xb6s Abu Lahabin vaimosta, josta Jumala k\xc3\xa4ytti nime\xc3\xa4 Umm Jamil eli "puun kantaja", koska t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli tapana ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 orjantappuroita ja sirotella niit\xc3\xa4 Profeetan ulko-oven eteen, jonne Profeetta saattoi paljain jaloin astua. Brittil\xc3\xa4isen tietokirjailija Karen Armstrongin mukaan oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 suura ilmoitettiin Abu-Lahabin vaimon heitetty\xc3\xa4 piikikk\xc3\xa4it\xc3\xa4 polttopuita Muhammedin kulkutielle.  My\xc3\xb6s Hisham vaikuttaa kertovan, ett\xc3\xa4 pariskuntaa koskeva suura l\xc3\xa4hetettiin alas juuri t\xc3\xa4llaisen tapauksen j\xc3\xa4lkeen. _NEWLINE_Hishamin mukaan Abu Lahab oli Muhammedin naapuri (my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n tiedon mukaan sein\xc3\xa4naapuri) ja teki t\xc3\xa4lle kaikenlaista muutakin kiusaa. H\xc3\xa4n muun muassa asetti Profeetan eteen vuohen mahalaukun juuri kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli kumartunut rukoukseen  ja tanssi riemuissaan, kun kuuli Muhammedin pojan kuolleen. Muhammed suhtautui k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4llisesti kiusantekoon ja kommentoi asiaa korkeintaan kysymyksell\xc3\xa4 "Millaista naapuruutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 on?"\n_START_SECTION_\nHishamin kertomuksen arviointia\n_START_PARAGRAPH_\nIbn Hisham kertoo saaneensa tiedon Muhammedin puheesta ja Abu Lahabista seuraavalla tavalla:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbb\xe2\x80\x9dEr\xc3\xa4s yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ni, jonka tiedonantoja en ep\xc3\xa4ile, kertoi minulle, ett\xc3\xa4 Zayd b. Aslam oli sanonut, ett\xc3\xa4 joko Ibad al-Dili tai joku muu, jolle Abu al-Zinad oli asian kertonut, oli kuullut Husain b. Abbasilta, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli kertonut is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sanoneen, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli kuullut kyseisen tarinan Rabia ibn Abbadilta."\xc2\xa0\xc2\xbb _NEWLINE_Viimeksi mainittu todistusketjun j\xc3\xa4sen, Rabia ibn Abbad, oli Hishamin mukaan Muhammedin puheen aikana is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kanssa v\xc3\xa4kijoukossa todistamassa Abu Lahabin aiheuttamaa v\xc3\xa4likohtausta. Ibn Abbad sai kuulla is\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 kyseinen henkil\xc3\xb6 oli Muhammedin set\xc3\xa4, Abu-Lahab, joka vainosi profeettaa ja v\xc3\xa4itti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan. _NEWLINE_Ep\xc3\xa4luuloa on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt se, ett\xc3\xa4 Hishamin tarinat Abu-Lahabista on sijoitettu kahdensadan vuoden takaiseen menneisyyteen, mutta siit\xc3\xa4 huolimatta ne ovat eritt\xc3\xa4in yksityiskohtaisia aina vuorosanoja my\xc3\xb6ten. Islamilainen selitys asiaan on, ett\xc3\xa4 muslimit opettelivat profeettaa koskevan muistitiedon ulkoa ja kertoivat sen eteenp\xc3\xa4in liitt\xc3\xa4en tarinoihin ulkoa opetellut todistajaketjut (isnad). L\xc3\xa4nsimainen Koraanin tutkimus on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hyv\xc3\xa4ksynyt t\xc3\xa4m\xc3\xa4n selityksen, jossa Koraania selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n hadithein perustuvan Muhammedin el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerran pohjalta.  Maineikas brittiorientalisti William Montgomery Watt jopa on pit\xc3\xa4nyt sit\xc3\xa4 ainoana mahdollisuutena selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Koraania . Suomalainen Jaakko H\xc3\xa4meen-Anttila on ottanut astetta kriiittisemm\xc3\xa4n kannan. H\xc3\xa4n luottaa Muhammedin sed\xc3\xa4n historiallisuuteen, mutta pit\xc3\xa4\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 Abu-Lahab (liekkien is\xc3\xa4) pilkkanimen\xc3\xa4, joka on poimittu Koraanista sen j\xc3\xa4lkeen, kun suuran on tulkittu viittaavan juuri h\xc3\xa4neen.\n_START_SECTION_\nMuita selityksi\xc3\xa4 Niinik\xc3\xb6yden suuralle\n_START_PARAGRAPH_\nTurkkilainen asianharrastaja Ercan Celik katsoo vuonna 2015 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 ratkaisun Niinik\xc3\xb6yden suuren arvoitukseen. H\xc3\xa4n on l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt Raamatusta sen rinnakkaistarinan. _NEWLINE_Vanhan Testamentin 1. kuningasten kirjassa esiintyy kuningas Omri, jonka poika on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Ahab. Raamatun mukaan \xe2\x80\x9dOmri teki sit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 on v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 Herran silmiss\xc3\xa4; h\xc3\xa4n teki enemm\xc3\xa4n pahaa kuin kukaan edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4\xe2\x80\x9d (16:25). Kun Abu-Lahab kirjoitetaan muodossa Abu L-Ahab, se tarkoittaa Ahabin is\xc3\xa4\xc3\xa4, oikeastaan \xe2\x80\x9dliekkien is\xc3\xa4\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, mist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n suurassa oleviin liekkeihin._NEWLINE_Kuninkuudesta on runoon j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt tiedoksi Ahabin varallisuus. Vaimon mainitseminen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 viittaavan Ahabin vaimoon Isebeliin, josta Raamattu kertoo: \xe2\x80\x9dKukaan muu Israelin kuningas ei syyllistynyt sellaiseen kuin Ahab. H\xc3\xa4n myi itsens\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 on v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 Herran silmiss\xc3\xa4, kun h\xc3\xa4nen vaimonsa Isebel yllytti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4.\xe2\x80\x9d (1. Kunink., 21: 25) Isebel yllytti miest\xc3\xa4\xc3\xa4n nimenomaan Baalin palvontaan, joten polttopuiden kanto voisi liitty\xc3\xa4 polttouhriin Baalin kunniaksi. Mysteeriksi j\xc3\xa4\xc3\xa4 niinik\xc3\xb6ysi. Raamatussa koirat lopulta s\xc3\xb6iv\xc3\xa4t Isebelin._NEWLINE_Celikin selitys sopii historiallis-kriittisen koulukunnan piiriss\xc3\xa4 syntyneeseen teoriaan, jonka mukaan suuri osa Koraanista on syyrialaisen kristillisen kirkon piiriss\xc3\xa4 syntyneit\xc3\xa4 litrugisia hartaustekstej\xc3\xa4, joilla ei ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n tekemist\xc3\xa4 islamin kanssa. Toinen esimerkki sellaisesta on suura 105, Al-Fil.  _NEWLINE_Niink\xc3\xb6yden suuran kirjoittaja on selv\xc3\xa4sti tuntenut Raamatun tarinan Ahabista, Isebelist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 profeetta Eliaasta ja tiivist\xc3\xa4nyt kertomukseen sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4n opetuksen.\xc2\xa0 Kirjoittaja tosin sekoittaa toisiinsa Ahabin ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n is\xc3\xa4n ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 muotoa Abu L-ahab, joka rinnastuu runossa mainittuihin liekkeihin. Suurassa ei sellaisenaan ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n varsinaisesti islamiin liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4. Islamilaisen sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n opetusrunolle antaa vasta Ibn Hishamin kertoma tarina, joka yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 sen Muhammediin.\n_START_SECTION_\nIslamilaisen selityksen mahdollinen syntytapa\n_START_PARAGRAPH_\nIslamilaisen selityksen mukaan Koraania ei kirjoitettu kerralla, vaan se koottiin hajallaan olevista katkelmista, joista osa oli kirjoitettuja, osa muistinvaraisia. Kokoaminen olisi tapahtunut viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 650-luvulla kalifi Uthmanin toimesta. Koraaniin kuitenkin viitataan muussa kirjallisuudessa vasta 800-luvulta alkaen siten, ett\xc3\xa4 juuri Ibn Hishamin  Profeetan el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta on ensimm\xc3\xa4inen Koraania k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 teos.  _NEWLINE_Jotkut orientalistit ovat arvelleet, ett\xc3\xa4 Koraani kyll\xc3\xa4 koottiin hajallaan olevista kirjoituksista, kuten muslimit kertovat, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 olisi tapahtunut vasta hieman ennen Hishamia, mahdollisesti 700-luvun lopussa tai 800-luvun alussa. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa Koraanin kokoajat ja lukijat eiv\xc3\xa4t olisi en\xc3\xa4\xc3\xa4 tienneet, mihin t\xc3\xa4m\xc3\xa4 Abu Lahabista kertova teksti liittyi. Ulkonaisesti se kuitenkin sopi Koraaniin, koska siin\xc3\xa4 kerrottiin helvetin liekkeihin joutuneista ihmisist\xc3\xa4, joita omaisuus ei auta. _NEWLINE_Hishamin kertomus Abu Lahabista  ensi n\xc3\xa4kem\xc3\xa4lt\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 suurassa on kysymys. Koska tarjolla kuitenkin on uskottavampi, kuningas Ahabiin perustuva selitys, islamilainen tulkinta paljastuu loogiseksi keh\xc3\xa4ksi. Koraania lukenut henkil\xc3\xb6 on Niinik\xc3\xb6yden suuran avulla ensin keksinyt tarinan Abu-Lahabista. Tarinaa on sitten k\xc3\xa4ytetty takaisinp\xc3\xa4in selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n suuraa.     _NEWLINE_Islamilainen selitys ja Hishamin tarina v\xc3\xa4likohtauksesta Mekassa on voinut synty\xc3\xa4 seuraavasti. Runon alkuper\xc3\xa4inen, tuntematon kirjoittaja muutti pilkallisessa tarkoituksessa kuningas Ahabin nimen muotoon Abu Lahab (=liekkien is\xc3\xa4) korostaakseen runon sanomaa. Suuran islamilainen tulkitsija ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 tiennyt, mist\xc3\xa4 Koraaniin p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneeess\xc3\xa4 runossa oli kysymys. Koska Abu Lahabin rangaistuksena on liekehtiv\xc3\xa4 tuli, oli mahdollista p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli syyllistynyt synneist\xc3\xa4 raskaimpaan eli monijumalaisuuteen. Jumalan l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s saadaan mukaan, kun sanotaan ett\xc3\xa4 Abu Lahab oli pilkannut juuri h\xc3\xa4nt\xc3\xa4, ja tietysti jossain julkisessa tilaisuudessa. Sopiva tilaisuus l\xc3\xb6ytyy kokouksesta, jossa Muhammed etsii itselleen uutta turvapaikkaa voidakseen paeta Mekasta. Suurassa esiintyv\xc3\xa4t sanat "omaisuus" ja \xe2\x80\x9dk\xc3\xa4det\xe2\x80\x9d eli apulaiset viittaavat alkuper\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kirjoittajalla siihen, ett\xc3\xa4 kyse oli kuninkaasta. Hishamin selityksess\xc3\xa4 ne kertovat, ett\xc3\xa4 Abu Lahab oli varakas, mist\xc3\xa4 seuraa maininta arvokkaasta Aden-viitasta. Kaksi kiharaa viittaavat ortodoksijuutalaisten hiustyyliin, mutta juutalaisteema v\xc3\xa4istyy, kun Abu Lahabista tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n Muhammedin set\xc3\xa4. Sukulaisuuden avulla tarina tiivistyy, ja siihen saadaan uutta j\xc3\xa4nnitett\xc3\xa4. _NEWLINE_Hisham tekee Abu-Lahabista samannimisen historiallisen henkil\xc3\xb6n, koko nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Abu Lahab Abdu\'l-\'Uzza b. Abdu\'I-Muttalib, joka ilmaisee my\xc3\xb6s is\xc3\xa4n ja suvun. Abu-Lahab p\xc3\xa4\xc3\xa4see seikkailemaan my\xc3\xb6s  monessa muussa mekkalaisista kertovassa tarinassa. Niiss\xc3\xa4 Abu Lahab osoittautuu paatuneeksi roistoksi, ja lopulta mekkalaiset itse tappavat h\xc3\xa4net. _NEWLINE_Niinik\xc3\xb6yden suura on esimerkki Koraanin suurista, joiden tekstit mahdollisesti ovat alun perin Syyrian ja L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4n kristillisten kirkkojen jumalanpalvelustekstej\xc3\xa4. Arabikristillisyyden kehittyess\xc3\xa4 islamiksi ne olisivat p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneet Koraaniin ja saaneet uuden tulkinnan. Muita t\xc3\xa4llaisia ehdokkaita ovat mm. al-Fil eli Norsun suura (105) ja al-Qadr eli Voiman y\xc3\xb6n suura (97).'