b'\n_START_ARTICLE_\nMehil\xc3\xa4ishaukka\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMehil\xc3\xa4ishaukan pituus on 52\xe2\x80\x9360 cm, siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4li 135\xe2\x80\x93150 cm ja paino noin 440-1000 grammaa. Sen \xc3\xa4\xc3\xa4ni on hele\xc3\xa4, vaimea naukuva vihellys "pii-ly", hieman kirskuvampi kuin hiirihaukalla._NEWLINE_Lintua on usein vaikea erottaa hiirihaukasta, sill\xc3\xa4 ne ovat samankokoisia, mutta mehil\xc3\xa4ishaukan kaula on pitempi ja kapeampi, p\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntyy k\xc3\xa4kim\xc3\xa4isesti eteen, pyrst\xc3\xb6 on pitempi ja sen kulmat ovat py\xc3\xb6ristyneet. Se kaartelee siivet vaakatasossa, liidossa heikosti kuperina, siiventaipeet eteenty\xc3\xb6nnettyin\xc3\xa4. Siipien takareuna on suorempi, ja siivet ovat laattamaisemmat kuin hiirihaukalla. Koiras on p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 himme\xc3\xa4nharmaa, naaras on harmaanruskea. K\xc3\xa4sisulat ovat osittain l\xc3\xa4pikuultavat, ja vatsan v\xc3\xa4ri on hyvin vaihteleva miltei tummanruskeasta l\xc3\xa4hes valkoiseen. Pyrst\xc3\xb6n juovitus on lajityypillinen: k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 on yksi leve\xc3\xa4 juova ja tyvell\xc3\xa4 kaksi kapeaa. Alapuolella on isoja poikittaislaikkuja, jotka ulottuvat siiville ja muodostavat pitkitt\xc3\xa4isjuovia. Koirailla on harmaampi p\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin naarailla. Nuoret ovat v\xc3\xa4reilt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaihtelevia, tavallisesti tummanruskeita ja siipien sek\xc3\xa4 pyrst\xc3\xb6n tasaisemman juovituksen vuoksi hyvin hiirihaukkamaisia. Siluetin lis\xc3\xa4ksi tuntomerkkej\xc3\xa4 ovat tummemmat kyyn\xc3\xa4rsulat, loistavan keltainen vahanahka ja vaaleap\xc3\xa4isill\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 tumma naamari. Aikuisen silm\xc3\xa4 on keltainen, nuorella taasen tumma._NEWLINE_Vanhin suomalainen rengastettu mehil\xc3\xa4ishaukka on ollut 15 vuotta 10 kuukautta 17 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vanha. Euroopan vanhin oli saksalainen 29-vuotias haukka.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nMehil\xc3\xa4ishaukka on Suomen yleisimpi\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4petolintuja. Se pesii s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti Etel\xc3\xa4-Suomesta aina Napapiirin korkeudelle. Kanta on runsaampi etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Mehil\xc3\xa4ishaukkoja pesii Suomessa arviolta 3\xc2\xa0000\xe2\x80\x934\xc2\xa0000 paria, mutta 2000-luvun alussa laji on taantunut voimakkaasti. Sen kes\xc3\xa4levinn\xc3\xa4isyysalue kattaa liki koko Euroopan ja l\xc3\xa4ntisen Aasian. Euroopan pesim\xc3\xa4kanta on 40\xc2\xa0000\xe2\x80\x9350\xc2\xa0000 paria, joista Britanniassa 4-30. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pesii 70\xc2\xa0000\xe2\x80\x93100\xc2\xa0000 ja Turkissa 50\xe2\x80\x93500 paria._NEWLINE_Mehil\xc3\xa4ishaukka saapuu Suomeen huomattavasti my\xc3\xb6hemmin kuin hiirihaukka, vasta toukokuussa. P\xc3\xa4\xc3\xa4joukot saapuvat vasta toukokuun lopulla ja viel\xc3\xa4 kes\xc3\xa4kuussakin. Vanhat linnut l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t syysmuutolle jo elokuussa, nuoret vasta syyskuussa. Toisen kes\xc3\xa4n linnut eiv\xc3\xa4t muuta pohjoiseen vaan j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t toiseksi kalenterivuodekseen talvehtimisalueille._NEWLINE_Mehil\xc3\xa4ishaukka muuttaa talveksi trooppiseen Afrikkaan. Radiol\xc3\xa4hettimell\xc3\xa4 seurattu haukka Suomessa pesinyt Lasse talvehti 2010\xe2\x80\x932011 Gabonissa Muuttomatkalla sen uhkana ovat mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4t, varsinkin V\xc3\xa4limeren rannoilla. My\xc3\xb6s Saharan ylitys verottaa aina muuttajajoukkoa. Suomessa sen uhkana ovat mets\xc3\xa4nhakkuut ja -harvennukset.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMehil\xc3\xa4ishaukka viihtyy vaihtelevassa maisemassa, jossa sekamets\xc3\xa4 vuorottelee peltojen ja niittyjen kanssa. Se kaipaa pes\xc3\xa4paikaltaan puskaisuutta eik\xc3\xa4 sied\xc3\xa4 mets\xc3\xa4n harvennusta.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nMehil\xc3\xa4ishaukka pesii kes\xc3\xa4-elokuussa Suomessa napapiirille saakka, vanhoissa metsiss\xc3\xa4 usein peltoaukeiden l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4. Pes\xc3\xa4 on suuressa puussa, usein kuusessa, jonkin muun lajin vanhassa pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Puolisot vuoraavat pes\xc3\xa4n tuoreilla lehdill\xc3\xa4. Munia on 2, ne ovat kellanvalkoisia ja tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n punaruskeapilkkuisia. Emot hautovat noin 5 viikkoa. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t noin 6-viikkoisina.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nMehil\xc3\xa4ishaukan ravintoa ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hy\xc3\xb6nteiset, mutta my\xc3\xb6s linnunpoikaset, sammakot yms. Poikaset ruokitaan suureksi osaksi ampiaisen tai mehil\xc3\xa4isen toukilla.'