b'\n_START_ARTICLE_\nKypros\n_START_SECTION_\nLuonnonmaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKypros sijaitsee V\xc3\xa4limeren it\xc3\xa4osan koilliskulmauksessa Turkin ja Syyrian rannikoiden kainalossa. Saari kuuluu maantieteellisesti L\xc3\xa4hi-it\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Aasiaan, mutta poliittisesti ja kulttuurillisesti sen katsotaan kuuluvan Eurooppaan. Et\xc3\xa4isyys Kyprokselta pohjoiseen Turkin rannikolle on noin 75 kilometri\xc3\xa4, it\xc3\xa4\xc3\xa4n Syyriaan noin 105 kilometri\xc3\xa4, etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Egyptiin noin 300 kilometri\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4nteen Kreikan R\xc3\xb3dokselle noin 380 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Saaren l\xc3\xa4pi kulkee kaksi vuorijonoa. Pohjoisosan halki kulkee Pentad\xc3\xa1ktylos-vuoristo. Tr\xc3\xb3odos-vuoret kulkevat puolestaan saaren keski- ja lounaisosien halki. Pentad\xc3\xa1ktylos-vuorten korkein kohta on 1\xc2\xa0024\xc2\xa0m, kun taas Tr\xc3\xb3odos-vuorten ja koko saaren korkein kohta, \xc3\x93lympos, nousee 1\xc2\xa0953\xc2\xa0m:n korkeuteen. Vuoristojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on hedelm\xc3\xa4llinen Mesaor\xc3\xadan tasanko. Saaren rannikko on kivist\xc3\xa4 saaren pohjoisosassa, kun taas saaren etel\xc3\xa4puolella on paljon hiekkarantoja. Rannikolla on laaksoja, joiden maaper\xc3\xa4 on hyvin soveltuvaa maanviljelykseen. Viljelykelpoista maata on noin 46,8\xc2\xa0% saaren pinta-alasta. Joet ovat olemassa vain sadekausina, jolloin vain voimakkaiden sateiden j\xc3\xa4lkeen niihin muodostuu virtaavaa vett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nSaarella vallitsee v\xc3\xa4limerenilmasto, johon kuuluvat kuumat ja kuivat kes\xc3\xa4t kes\xc3\xa4kuusta syyskuuhun ja leudot, kosteat talvet marras-maaliskuussa. Loka-, huhti- ja toukokuussa on lyhyit\xc3\xa4 syys- ja kev\xc3\xa4tjaksoja, jolloin s\xc3\xa4\xc3\xa4 vaihtelee nopeasti._NEWLINE_Aurinko paistaa l\xc3\xa4pi vuoden. Huhti-syyskuussa aurinkoisia tunteja on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 11 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Tuulet ovat keveit\xc3\xa4 ja voimakkaat myrskyt harvinaisia. Lunta sataa ajoittain yli 1\xc2\xa0000 metrin korkeudessa Tr\xc3\xb3odoksen vuoristossa, jolloin jopa hiiht\xc3\xa4minen on mahdollista. Iltaisin s\xc3\xa4\xc3\xa4 on viile\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hempi historia\n_START_PARAGRAPH_\nRooman valtakunnan jakautuessa 385 jaa. Kypros j\xc3\xa4i osaksi It\xc3\xa4-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Saaren t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi kaupungiksi tuli Salamis. Bysanttilainen aika kesti Kyproksella l\xc3\xa4hes kahdeksansataa vuotta. Englannin kuningas Rikhard I Leijonamieli valtasi saaren kolmannen ristiretken aikaan vuonna 1191. Rikhard myi saaren Temppeliherrain ritarikunnalle, joka puolestaan myi sen valtakuntansa menett\xc3\xa4neelle Jerusalemin kuninkaalle Guy de Lusignanille. L\xc3\xa4nsivaltojen hallitseman saaren keskukseksi muodostui Nikosia._NEWLINE_Vuonna 1489 V\xc3\xa4limeren kaupunkimahti Venetsia otti Kyproksen hallintaansa. Vuodesta 1570 aina vuoteen 1878 saari oli puolestaan osa Osmanien valtakuntaa. Vuonna 1878 Kypros siirtyi Britannian hallintaan. Kypros itsen\xc3\xa4istyi vuonna 1960 presidenttin\xc3\xa4\xc3\xa4n arkkipiispa Makarios III. Se ajautui kreikkalais- ja turkkilaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6n v\xc3\xa4liseen sis\xc3\xa4llissotaan vuonna 1963. Sota kesti kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi aselepoon, jota valvomaan YK asetti kansainv\xc3\xa4liset rauhanturvajoukot (UNFICYP) vuonna 1964. Turkki miehitti Kyproksen pohjoisosan vuonna 1974 Kreikan sotilasjuntan tukeman vallankaappauksen j\xc3\xa4lkeen. Turkin miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t alueet julistivat itsen\xc3\xa4isyyden vuonna 1975 ja Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta perustettiin 1983. Ainoastaan Turkki on tunnustanut t\xc3\xa4m\xc3\xa4n turkkilaishallinnon. Kyproksen tasavalta, joka hallitsee etel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 2/3 saaresta, on kansainv\xc3\xa4lisesti tunnustettu, ja Turkki ei puolestaan tunnusta tasavaltaa._NEWLINE_Kyproksen tasavallasta tuli Euroopan unionin j\xc3\xa4sen 1. toukokuuta 2004. UNFICYP-operaation rauhanturvajoukot ovat saarella edelleen. Iso-Britannialla on saarella edelleen kaksi tukikohtaa, Akrot\xc3\xadri ja Dek\xc3\xa9leia.'