b'\n_START_ARTICLE_\nRapurutto\n_START_SECTION_\nInfektio ja levi\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nRapuruttosieni tarttuu ravun kuoren (kutikula) pehmeisiin paikkoihin, kuten niveltaipeisiin, levi\xc3\xa4\xc3\xa4 itse kuoressa ja tunkeutuu edelleen muun muassa hermokudokseen. Rapu kuolee lopulta sienen eritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n hermomyrkkyyn. Jokiravulla t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtuu p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti viikon-parin kuluessa tartunnasta. Sieni levi\xc3\xa4\xc3\xa4 ravusta toiseen vedess\xc3\xa4 aktiivisesti liikkuvien uintisiimallisten uimaiti\xc3\xb6iden eli zoosporien avulla, jotka kuroutuvat ravun kuoresta esiin ty\xc3\xb6ntyvist\xc3\xa4 sienirihmoista. Iti\xc3\xb6n elinaika vedess\xc3\xa4 on noin viikko. Jollei se t\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana l\xc3\xb6yd\xc3\xa4 uutta is\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4, se voi koteloitua; kotelo voi tuottaa uuden iti\xc3\xb6n ja kokonaistartunta-aika veny\xc3\xa4 muutamaan viikkoon._NEWLINE_Rapurutto tarttuu sek\xc3\xa4 eurooppalaisiin rapulajeihin ett\xc3\xa4 alun perin pohjoisamerikkalaisiin lajeihin, kuten t\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapuun, mutta on erityisen kohtalokas vain eurooppalaisille rapulajeille. Rapurutto rasittaa ja voi tappaa my\xc3\xb6s pohjoisamerikkalaisia rapuja, kuten t\xc3\xa4pl\xc3\xa4ravun. Rapurutto on alun perin amerikkalaisten rapujen tauti, jotka ovat siten osittain sopeutuneet el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdess\xc3\xa4 sen kanssa. Rapurutto ei tartu muihin el\xc3\xa4imiin._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n rapurutto tyypillisesti tuhoaa infektoituneen jokirapukannan kokonaan tai l\xc3\xa4hes kokonaan muutamassa viikossa; tauti levi\xc3\xa4\xc3\xa4 tehokkaasti alavirtaan ja yl\xc3\xa4virtaankin jopa kymmeni\xc3\xa4 kilometrej\xc3\xa4 vuodessa. T\xc3\xa4pl\xc3\xa4ravut toimivat l\xc3\xa4hes aina rapuruton oireettomina kantajina, ja niiden istutukset ovat siksi kohtalokkaita alkuper\xc3\xa4iselle jokirapukannalle. Tauti ei kuitenkaan ole t\xc3\xa4pl\xc3\xa4ravuillekaan harmiton vaan heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 niiden elinkyky\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4kyy usein tumman ruskeina laikkuina t\xc3\xa4pl\xc3\xa4ravun kuoressa. Laikkuja voi esiinty\xc3\xa4 jopa 80\xc2\xa0%:ssa mertoihin k\xc3\xa4yvist\xc3\xa4 t\xc3\xa4pl\xc3\xa4ravuista (etel\xc3\xa4inen Saimaa vuosina 2009\xe2\x80\x932010), yleens\xc3\xa4 laikkuja on 10\xe2\x80\x9320\xc2\xa0% t\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapuja infektoituneissa kannoissa. Rapurutto voi yhdess\xc3\xa4 muiden stressitekij\xc3\xb6iden kanssa aiheuttaa t\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapujen joukkokuolemia. Esimerkkin\xc3\xa4 muun muassa Karjalohjan Puuj\xc3\xa4rven t\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapukannan romahdus vuonna 1996 ja S\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven t\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapukannan tiheysvaihtelut._NEWLINE_Uusimpien tutkimusten mukaan rapurutto saattaa joskus esiinty\xc3\xa4 oireettomana my\xc3\xb6s jokirapukannassa tuhoamatta sit\xc3\xa4 kokonaan ja my\xc3\xb6hemmin taas puhjeta epidemiaksi rapukannan kasvaessa . Rapurutto, erityisesti 1890-luvulla Suomeen rantautunut As-tyypin kanta, on siten saattanut sopeutua, tai suomalainen jokirapukanta on osin valikoitunut el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n rapuruton kanssa sen aiheuttaman suuren valintapaineen ohjaamana. Varma l\xc3\xb6yt\xc3\xb6 rapuruttoa kest\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 jokirapukannasta on todettu It\xc3\xa4-Suomen yliopiston tutkimuksissa vuosina 2009\xe2\x80\x932011 Hyrynsalmen it\xc3\xa4osasta Mikit\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4._NEWLINE_Kehityshistoriallisesti rapurutto ei ole sukua varsinaisille sienille vaan on l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 muun muassa er\xc3\xa4it\xc3\xa4 levi\xc3\xa4.  Sen kanssa samaan lahkoon Saprolegniales kuuluvat kalojen vesihometaudit ja samaan munasienten luokkaan Oomycetes muun muassa perunarutto ja monet muut kasvitaudit. Kehityshistoriasta johtuen munasieni\xc3\xa4 nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdess\xc3\xa4 er\xc3\xa4iden muiden samaan kehityslinjaan kuuluvien sienim\xc3\xa4isten eli\xc3\xb6ryhmien kanssa lev\xc3\xa4sieniksi.\n_START_SECTION_\nRapuruton genotyypit\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Eurooppaan 1860-luvulla rantautunut rapurutto, As-genotyyppi, saapui ilmeisesti ilman suurta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 is\xc3\xa4nt\xc3\xa4rapuja ja levisi nopeasti rapukaupan mukana Euroopan yli. Rapurutto h\xc3\xa4vitti levitess\xc3\xa4\xc3\xa4n tielt\xc3\xa4\xc3\xa4n eurooppalaiset kotoper\xc3\xa4iset rapukannat. Taudin kannalta tilanne ei ollut hyv\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 taudille olisi ollut itsemurha tappaa kaikki uudet eurooppalaiset is\xc3\xa4nt\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Rapuruton oli muuntauduttava v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n vaaralliseksi. Sopeutumiselle antoi aikaa se, ett\xc3\xa4 eurooppalaiset eiv\xc3\xa4t ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4neet taudin luonnetta eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 muutoinkaan pystyneet juurikaan est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n rapuruton levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Eurooppalaisten rapukantojen k\xc3\xa4ydess\xc3\xa4 harvemmiksi taudin muuntautumispaine kasvoi. Rapuruton m\xc3\xa4\xc3\xa4ritysmenetelmien kehitytty\xc3\xa4 voitiin viimein 2000-luvulla varmistaa useat rapuruton As-genotyypin muuntumiseen liittyv\xc3\xa4t teoriat ja varmistaa mm. latenttia rapuruttoinfektiota kantavien jokirapukantojen olemassaolo. Laboratoriokokeissa on my\xc3\xb6s todettu As-genotyypin taudinaiheutuskyvyn eritt\xc3\xa4in suuri vaihtelu.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nRapurutto saapui Eurooppaan vuonna 1859 ilmeisesti tahattomasti painolastivesiss\xc3\xa4 Amerikasta tulleiden rapujen mukana, ensin Italiaan Pojoen alueelle. Se levisi Ranskaan vuonna 1875, Saksaan vuonna 1880 ja edelleen Baltiaan ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle ja sielt\xc3\xa4 Suomeen vuonna 1893 ja Ruotsiin vuonna 1907. Taudin levitt\xc3\xa4ytyminen jatkui toisena aaltona 1970\xe2\x80\x931980-luvuilla muun muassa Britteinsaarille, Norjaan, Japaniin ja Turkkiin. P\xc3\xa4\xc3\xa4syyn\xc3\xa4 tuolloin olivat ensin Ruotsiin tuotujen amerikkalaisten t\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapujen huolettomat istutukset edelleen rapuviljelmille muihin maihin._NEWLINE_Rapuruton johdosta aiemmin kukoistanut ravustus elinkeinona taantui 1900-luvun ensi vuosikymmenell\xc3\xa4 voimakkaasti. Suomessa vuotuiset rapusaaliit romahtivat noin 20 miljoonasta murto-osaan. T\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapuistutukset aloitettiin 1960-luvun lopulla, mik\xc3\xa4 on parantanut toisaalta tilannetta kokonaissaaliin kannalta mutta toisaalta edist\xc3\xa4nyt alkuper\xc3\xa4isen ravun taantumista._NEWLINE_T\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapuistutukset toivat Suomeen uuden rapuruttokannan, joka poikkeaa geneettisesti ja ilmeisesti my\xc3\xb6s \xc3\xa4rh\xc3\xa4kkyydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n aiemmin 1890-luvulla saapuneesta kannasta._NEWLINE_Rapuruttoa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n maailmanlaajuisesti yhten\xc3\xa4 sadasta haitallisimmasta vieraslajista.\n_START_SECTION_\nTorjunta\n_START_PARAGRAPH_\nRapuruttoa vastaan on Suomessa ja Ruotsissa k\xc3\xa4ynnistetty kampanjoita ja annettu ohjeita sen levi\xc3\xa4misen est\xc3\xa4miseksi. Suurin vaara koituu t\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapujen luvattomista siirt\xc3\xa4misist\xc3\xa4 toiseen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Rapuja ei saa sumputtaakaan toisessa vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_Rapupyydyksi\xc3\xa4 ei saa desinfioimatta siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6st\xc3\xa4 toiseen. My\xc3\xb6s kalanpyydysten, t\xc3\xa4kykalojen, veneiden ja saappaiden desinfiointia suositellaan, eik\xc3\xa4 vett\xc3\xa4 pid\xc3\xa4 siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 veneiden mukana. Pyydysten ja v\xc3\xa4lineiden vaihtoehtoisiksi desinfiointimenetelmiksi on suositeltu seuraavia: 10 minuutin keitt\xc3\xa4minen, t\xc3\xa4ydellinen kuivaaminen (esimerkiksi 5 tuntia saunassa (80 astetta) tai viikko auringonpaisteessa), 30 minuutin k\xc3\xa4sittely 75-prosenttisessa alkoholissa (esimerkiksi Sinol); 30 minuuttin k\xc3\xa4sittely 10-prosenttisessa formaliiniliuoksessa tai 2 vuorokauden pakastaminen \xe2\x80\x9320 asteessa.'