b'\n_START_ARTICLE_\nKaljuunakalat\n_START_SECTION_\nTaksonomia\n_START_PARAGRAPH_\nKaljuunakaloihin kuuluu kaksi tai kolme lajia yhdess\xc3\xa4 suvussa. Lajeja ovat kaljuunakala (Dichistius capensis) ja raitakaljuunakala (Dichistius multifasciatus). Monien muiden ahvenkalaheimojen tavoin kaljuunakalojen sukulaisuussuhteet muihin lahkonsa heimoihin ovat osittain ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4t. Heimon lajit ovat melko l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 sukua muun muassa hammasahvenille (Sparidae) ja ruoriahvenille (Kyphosidae), joihin ne on aikaisemmin luokiteltu. Kaljuunakalojen on uudemmissa tutkimuksissa esitetty olevan my\xc3\xb6s melko l\xc3\xa4heisi\xc3\xa4 sukulaisia lepakkokaloille (Ephippidae) ja levykaloille (Drepaneidae).\n_START_SECTION_\nAnatomia\n_START_PARAGRAPH_\nKaljuunakalat kasvavat suurimmillaan 30\xe2\x80\x9380\xc2\xa0cm pitkiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat korkeita ja litteit\xc3\xa4, suomut ovat melko pienikokoisia. Selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4n etuosassa on piikikk\xc3\xa4it\xc3\xa4 ruotoja ta takaosassa harjanne. Per\xc3\xa4ev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on kolme piikki\xc3\xa4 ja pyrst\xc3\xb6ev\xc3\xa4 on hieman haarautunut. Hampaat ovat kaljuunakaloilla pienet, uloimpien rivien hampaat ovat k\xc3\xa4yr\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nKaljuunakaloja tavataan Etel\xc3\xa4-Afrikan ja Madagaskarin rannikkojen l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4. Ne el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kivikkoisilla ja hiekkaisilla pohjilla sek\xc3\xa4 murtovedess\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 suolaisessa merivedess\xc3\xa4. Kalojen ravintoon kuuluvat nilvi\xc3\xa4iset ja muut selk\xc3\xa4rangattomat el\xc3\xa4imet sek\xc3\xa4 lev\xc3\xa4. Sek\xc3\xa4 kaljuunakala ett\xc3\xa4 raitakaljuunakala ovat arvostettuja ruokakaloja etel\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Afrikassa ett\xc3\xa4 suosittuja urheilukalastuksen kohteita.'