b'\n_START_ARTICLE_\nVanha Raatihuone (Turku)\n_START_SECTION_\nBernerin raatihuone\n_START_PARAGRAPH_\nKaivauksissa on saatu viitteit\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 nykyisen Vanhan Suurtorin, silloisen Raatihuoneentorin yl\xc3\xa4reunalla eli kauimpana Aurajoesta on ollut raatihuone jo 1300-luvulla. Raatihuoneessa kokoontui kaupungin raati ja raastuvanoikeus. Tiloissa oli my\xc3\xb6s kaupungin vankila. Vuosina 1734-1736 nousi puisen raatihuoneen tilalle Turun tunnetuin raatihuone, jonka suunnitteli silloinen muurarimestari Samuel Berner. Barokkityylisess\xc3\xa4 kaksikerroksisessa raatihuoneessa oli my\xc3\xb6s asiaan kuuluva kellotorni. Rakennus vaurioitui pahoin Turun palossa. Bernerin raatihuoneen viereinen Brinkkalan talo korjattiin uudeksi raatihuoneeksi.\n_START_SECTION_\nPfalerin asuintalo\n_START_PARAGRAPH_\nBernerin raatihuoneesta oli j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 vain sein\xc3\xa4muurit. Rakennuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet korjattiin yksityistaloksi, joka valmistui vuonna 1829, sen suunnitteli Pehr Johan Gylich. Taloon asettui kauppias A. F. Pfaler. Asuintaloon ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 palautettu tornia.\n_START_SECTION_\nJuseliuksen paitatehdas\n_START_PARAGRAPH_\nTehtailija Juselius hankki rakennuksen 1850-luvulla. Rakennuksen ulkoasua muutettiin vuonna 1899, jolloin siihen rakennettiin kolmas kerros. Juseliuksen paitatehdas ja Turun Sateenvarjotehdas toimivat talossa 1920-luvulle.\n_START_SECTION_\nKaupungin omistukseen\n_START_PARAGRAPH_\nTurun kaupunki osti rakennuksen 1932 ja siihen tuli vuokralaiseksi poliisilaitos. Poliisilaitoksen muutettua pois rakennus kunnostettiin 1988 Turun kulttuurikeskuksen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ja sai nimekseen Vanha Raatihuone. Sinne on sijoitettu taiden\xc3\xa4yttelytiloja, Turun Taidehalli, ja sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s juhlatilaisuuksiin._NEWLINE_Raatihuonerakennuksena se on toiminut esikuvana muun muassa Rauman ja Porvoon raatihuoneille.'