b'\n_START_ARTICLE_\nPella (Palestiina)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nPella sijaitsi Gileadin vuoren etel\xc3\xa4rinteess\xc3\xa4 noin 13 kilometri\xc3\xa4 kaakkoon Skythopoliista. Se oli Peraian eli Jordanjoen it\xc3\xa4puolisen alueen pohjoisin kaupunki. Kaupungin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oli lukuisia l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4. Kaupungin paikka on nykyisen Jordanian luoteisosassa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Israelin rajaa, noin 96 kilometri\xc3\xa4 luoteeseen Ammanista.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPellan paikka on ollut asuttu jo paleoliittiselta ja neoliittiselta kaudelta l\xc3\xa4htien ja edelleen kalkoliittisella ja pronssikaudella sek\xc3\xa4 israelilaisella rautakaudella. Kaupungin muinainen nimi oli Pelel. Egyptil\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 se esiintyy nimell\xc3\xa4 Pehal (tai Pihilu). Hellenistisen kaupungin perustivat Aleksanteri Suuren makedonialaiset sotilaat. Kaupunki sai nyt nimen Pella, kun vanha nimi tulkittiin samaksi kuin Aleksanterin syntym\xc3\xa4paikan, Makedonian Pellan nimi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupunki oli kreikkalaisen kulttuurin keskuksia alueella. Kaupungin asukkaasta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 Pella\xc4\xabos (\xce\xa0\xce\xb5\xce\xbb\xce\xbb\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82)._NEWLINE_Aleksanteri Suuren kuoleman j\xc3\xa4lkeen Pella kuului Ptolemaioksille. Antiokhos Suuri valtasi Pellan seleukideille vuonna 218 eaa. Aleksanteri Jannaios valtasi kaupungin vuonna 80 eaa. ja tuhosi sen, koska asukkaat eiv\xc3\xa4t suostuneet k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n juutalaisuuteen. Pompeius Suuri kunnostutti kaupungin roomalaisten vallattua Palestiinan vuonna 63 eaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupunki luettiin osaksi Dekapolista. My\xc3\xb6s Syrian prokuraattori Gabinius rakennutti kaupunkia._NEWLINE_Pella tuhoutui ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 juutalaissodassa vuonna 66 jaa. Eusebioksen mukaan Pella oli paikka, johon Jerusalemin kristityt pakenivat ennen Jerusalemin tuhoa. Osa palasi vuonna 135, mutta kaupunkiin j\xc3\xa4i merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kristillinen v\xc3\xa4est\xc3\xb6. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kaupunki oli my\xc3\xb6h\xc3\xa4isell\xc3\xa4 roomalaisella ja varhaisella bysanttilaisella kaudella kristinuskon keskuksia alueella. Pellasta oli kotoisin apologeetti Ariston._NEWLINE_Arabit valtasivat Pellan vuonna 635. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen se s\xc3\xa4ilyi olemassa Umaijadien kalifaatin kaupunkina noin sata vuotta. Pella tuhoutui muiden alueen kaupunkien tavoin suuressa maanj\xc3\xa4ristyksess\xc3\xa4 vuonna 747. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeinen asutus paikalla oli paljon pienimuotoisempaa.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nPellan paikalta on tehty rakennusl\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 kalkoliittiselta kaudelta (3000-luku eaa.), pronssikaudelta ja israelilaiselta rautakaudelta sek\xc3\xa4 hellenistiselt\xc3\xa4 ja roomalaiselta kaudelta. Rakennusl\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin lukeutuu muun muassa niin kutsuttu Migdolin temppeli sek\xc3\xa4 odeion. Bysanttilaiselta kaudelta on l\xc3\xb6ydetty nelj\xc3\xa4 kirkkoa. Suurin kirkko oli kolmilaivainen basilika. Paikalla on my\xc3\xb6s Umaijadi-kauden raunioita sek\xc3\xa4 keskiaikaisen moskeijan j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet. Alueelta on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s lukuisia hautoja.'