b'\n_START_ARTICLE_\nEmmi Jurkka\n_START_SECTION_\nLapsuus ja nuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nEmmi Jurkan vanhemmat olivat Gustav Robert Bergstr\xc3\xb6m ja Emma Tuominen. He muuttivat sukunimens\xc3\xa4 Tuomeksi vuonna 1906 \xe2\x80\x93 Tuomi oli mukaelma Emman tytt\xc3\xb6nimest\xc3\xa4. Emmi syntyi kolmanneksi perheen seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 lapsesta. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli kaksi vanhempaa velje\xc3\xa4, Leo Robert Arvid (Arvi) ja Valter Bernhard, sek\xc3\xa4 nuorempi sisko, Aino Johanna, joka nuoruudessaan n\xc3\xa4ytteli Koiton N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 sivuosia. Muut Emmin nuoremmista sisaruksista kuolivat varhain: Naima Johanna menehtyi nelivuotiaana kuumetautiin, Yrj\xc3\xb6 Ilmari puolestaan kuoli heti syntym\xc3\xa4ns\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen. Lis\xc3\xa4ksi perheeseen syntyiv\xc3\xa4t kaksoset Laura ja Lauri, joista ensin mainittu menehtyi vauvai\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Laurilla ilmeni selkeit\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nlahjoja, ja h\xc3\xa4n toimi muutamaan otteeseen avustajana Koiton N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4, kunnes kuoli 24-vuotiaana tuberkuloosiin. Nelj\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 lasta eliv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4lle aikuisik\xc3\xa4\xc3\xa4n asti, vanhimmiksi eliv\xc3\xa4t Emmi sek\xc3\xa4 Aino-sisar._NEWLINE_Tuomet asuivat Helsingin Kampissa, ensin Eerikinkadulla ja sitten Uudenmaankadulla, josta Emmi Tuomi muutti pois 20-vuotiaana. H\xc3\xa4nen v\xc3\xa4litt\xc3\xb6min lapsuudenymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ns\xc3\xa4 oli ahtaasti asuttu puutalokortteli, johon kuului useiden eri ammattien harjoittajia runsaine lapsikatraineen. Emmi Tuomi aloitti koulutiens\xc3\xa4 Lapinlahdenkadun "pikkukoulussa" seitsenvuotiaana. H\xc3\xa4n oli lahjakas oppilas, mutta taloudellisista syist\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei jatkanut oppikouluun, vaan aloitti 13-vuotiaana opiskelun ammattikoulun kaksivuotisella liinavaatelinjalla. My\xc3\xb6hemmin el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tiukkoina aikoina Emmi Jurkka paikkasi horjuvaa talouttaan ompelutaitonsa avulla._NEWLINE_Ammattikoulun j\xc3\xa4lkeen Emmi Tuomi ty\xc3\xb6skenteli vuoden verran Valistuksen kirjansitomossa ja muutaman viikon er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kahvilassa tarjoilijana. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n aloitti ty\xc3\xb6n kenk\xc3\xa4kauppa Pallaksessa Siltasaaressa. Ty\xc3\xb6t kenkien parissa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t siihen, kun Pallaksen omistaja vaihtui ja uusi omistaja kohteli Emmi\xc3\xa4 kaltoin. Nuoruuden lyhyiden ty\xc3\xb6jaksojen j\xc3\xa4lkeen Emmi Tuomen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6harrastuksesta alkoi kehkeyty\xc3\xa4 kokop\xc3\xa4iv\xc3\xa4ty\xc3\xb6, h\xc3\xa4n oli toiminut jo tovin aikaa Koiton N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n avustajana._NEWLINE_Emmi Tuomen vanhemmat muuttivat Hietaniemeen Suomen sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen. Gustav Robert Tuomi kuoli vuonna 1922 ja Emma Tuomi kolme vuotta my\xc3\xb6hemmin. Sis\xc3\xa4llissodasta Tuomet pyrkiv\xc3\xa4t pysym\xc3\xa4\xc3\xa4n syrj\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Valter Tuomi toimi tosin jossain vaiheessa miliisin\xc3\xa4 punaisten joukossa, Arvi Tuomi taas oli valkoisten puolella. Vastakkainasettelusta huolimatta perheenj\xc3\xa4senten v\xc3\xa4lit s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t hyvin\xc3\xa4. Emmi Tuomella oli jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin sympatioita punaisia kohtaan, mutta h\xc3\xa4n oli t\xc3\xa4ysin ep\xc3\xa4poliittinen henkil\xc3\xb6 niin sodan aikana kuin sen j\xc3\xa4lkeenkin._NEWLINE_Emmi Jurkkaa on usein pidetty Jurkan teatterisuvun kanta\xc3\xa4itin\xc3\xa4. H\xc3\xa4n ei kuitenkaan ollut oman sukunsa ensimm\xc3\xa4inen ammattin\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen serkkunsa Bertha Bergstr\xc3\xb6m eli Ertta Virtamo, aloitti ammattimaisen teatteriuransa 1904. Virtamon nuorempi veli, Rafael Bergstr\xc3\xb6m, oli suvun ensimm\xc3\xa4inen koulutuksen saanut n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6taiteilija.\n_START_SECTION_\n1920- ja 1930-luku\n_START_PARAGRAPH_\nTuomen perhett\xc3\xa4 yhdisti intohimo teatteritaiteeseen. My\xc3\xb6s Emmi Tuomen serkut, h\xc3\xa4nen set\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Teodor Bergstr\xc3\xb6min lapset Ertta Virtamo ja Rafael Bergstr\xc3\xb6m ty\xc3\xb6skenteliv\xc3\xa4t n\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6in\xc3\xa4. Emmi Tuomi aloitti n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nty\xc3\xb6t Kansan N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 vuonna 1919. Kautena 1920\xe2\x80\x931921 h\xc3\xa4n sai ensimm\xc3\xa4isen n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4v\xc3\xa4likirjansa, joten h\xc3\xa4n oli teatterikoulutuksen puuttumisesta huolimatta ammattin\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4. Tuomen varhaisia n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nteht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 olivat Seitsem\xc3\xa4n veljeksen Venla ja yksi Mustalaisruhtinattaren kuudesta Grisettityt\xc3\xb6st\xc3\xa4. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 muodostui h\xc3\xa4nen uransa kannalta merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4: h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli operetin eri rooleja vuosikymmenten varrella ja nimiroolia ruhtinattarena Teatteri Jurkassa viel\xc3\xa4 1970-luvulla._NEWLINE_Emmi Tuomen ura Kansan N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi teatterin talousvaikeuksiin ja h\xc3\xa4n siirtyi Tampereen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Teatteriin. Samoihin aikoihin Emmi Tuomi seurusteli tulevan miehens\xc3\xa4, n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Eino Jurkan kanssa. Pariskunta avioitui vuonna 1922; suuria h\xc3\xa4it\xc3\xa4 ei pidetty, vaan naimisiinmeno hoidettiin maistraatissa n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n harjoitustauolla. Tuore aviopari suuntasi Ouluun: Eino Jurkka oli saanut paikan Oulun Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n johtajana ja Emmi Jurkka sai kiinnityksen samaisen teatterin n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Jurkkien esikoinen, Heikki Sakari, syntyi Oulussa syyskuussa 1923. Seuraavana vuonna Emmi ja Eino Jurkka saivat n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4npaikat Viipurin N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lt\xc3\xa4. Viipuri oli eloisa teatterikaupunki ja huomattavasti Oulua suurempi ja kansainv\xc3\xa4lisempi. Viipurin N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lle Emmi Jurkka oli kiinnitettyn\xc3\xa4 vuosina 1924\xe2\x80\x931928. Ty\xc3\xb6tahti oli hektinen, kuten suomalaisissa teattereissa ylip\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jurkka n\xc3\xa4ytteli muun muassa suosikkin\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Pohjalaiset ja Bajadeerissa, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n vuorotteli Marietten roolissa k\xc3\xa4lyns\xc3\xa4 Santa Tuomen kanssa. Kymmenvuotistaitelijajuhlassaan Jurkka n\xc3\xa4ytteli operetissa Iloinen leski Hanna Glavarin osassa. Eino Jurkan ohjaama Peer Gynt oli sek\xc3\xa4 kaupallinen ett\xc3\xa4 taiteellinen napakymppi: n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4 esitettiin yli\xc2\xa070\xc2\xa0kertaa, Emmi Jurkalla oli Vihre\xc3\xa4pukuisen rooli vuorotellen Elli Rannan kanssa. Peer Gyntin kes\xc3\xa4kiertueen aikana Emmi Jurkka l\xc3\xb6ysi oman puhe\xc3\xa4\xc3\xa4nens\xc3\xa4, matalan ja t\xc3\xa4ytel\xc3\xa4isen, siihen saakka h\xc3\xa4nen \xc3\xa4\xc3\xa4nens\xc3\xa4 oli ollut aavistuksen kypsym\xc3\xa4t\xc3\xb6n._NEWLINE_Viipurin vuosina, marraskuussa 1927, syntyi Jurkkien tyt\xc3\xa4r Vappu Sinikka._NEWLINE_Kun Eino Jurkan johtajanpesti Viipurin N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi, pariskunta muutti Turkuun. Turun Teatteri oli juuri saanut uuden, Alvar Aallon suunnitteleman rakennuksen. Jurkkien kuopus, Jussi Tapani, syntyi kes\xc3\xa4kuussa 1930. Turun kausi kesti vuodesta 1928 vuoteen 1931. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 suomalaisessa n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4matrikkelissa, joka ilmestyi 1930, Emmi Jurkkaa luonnehdittiin "luonne- ja tytt\xc3\xb6osien n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4tt\xc3\xa4reksi". Turusta Jurkat siirtyiv\xc3\xa4t Helsinkiin. Eino Jurkka oli saanut johtajan paikan Koiton N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lt\xc3\xa4, josta oli tehty ammattiteatteri. Emmi Jurkka kiinnitettiin n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4ksi samaiseen teatteriin. Koitossa Emmi Jurkka sai merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 rooleja ja t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa uraa kriitikot tunnustivat h\xc3\xa4nen taiteellisen lahjakkuutensa. H\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli muun muassa Tolstoin Yl\xc3\xb6snousemuksessa Katju\xc5\xa1aa. Eino ja Emmi Jurkka ottivat avioeron vuonna 1931._NEWLINE_Emmi Jurkka siirtyi Suomen Kansallisteatteriin vuonna 1933. H\xc3\xa4n sai suuria rooleja, kuten Ingerin osan Kaj Munkin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Sana, mutta ei kokenut teatterin ilmapiiri\xc3\xa4 omakseen. Aleksis Kiven syntym\xc3\xa4n satavuotisjuhlan kunniaksi 1934 n\xc3\xa4yteltiin Seitsem\xc3\xa4n veljest\xc3\xa4, Kullervo sek\xc3\xa4 Y\xc3\xb6 ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Jurkka oli mukana jokaisessa. H\xc3\xa4nen viimeisi\xc3\xa4 roolejaan kansallisella p\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli Ginan osa Henrik Ibsenin klassikossa Villisorsa._NEWLINE_Jurkka j\xc3\xa4tti Kansallisteatterin 1935, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n aloitti ty\xc3\xb6t Helsingin Kansanteatterissa. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli muun muassa Maria Stuartin roolin ja p\xc3\xa4\xc3\xa4osan Aino Kallaksen Sudenmorsiamessa. Hella Wuolijoen Niskavuoren naisissa Jurkka teki Telefuuni-Santran roolin ja sai yleis\xc3\xb6n ratkeamaan riemusta._NEWLINE_Kaksikymmenvuotistaiteilijajuhlassaan Emmi Jurkka n\xc3\xa4ytteli nimiosan Wuolijoen Juurakon Huldassa. Kappale oli sek\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6- ett\xc3\xa4 arvostelumenestys. Jurkan Kansanteatterin kausi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1940._NEWLINE_Eino ja Emmi Jurkka olivat viett\xc3\xa4neet kes\xc3\xa4lomiaan sukuloiden J\xc3\xa4ms\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Oulussa. Varsinainen kes\xc3\xa4paratiisi l\xc3\xb6ytyi kuitenkin Terijoelta 1920-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Terijoella kesi\xc3\xa4\xc3\xa4n viettiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4pariskunta Joel ja Rosi Rinne sek\xc3\xa4 Arvi Tuomi perheineen. Avioliittonsa kariuduttua 1930-luvulla Emmi Jurkka hankki huvilan Terijoelta ja vietti kes\xc3\xa4lomansa siell\xc3\xa4. Jurkan lapsikatraalle Terijoki oli erinomaisen virikkeellinen kes\xc3\xa4nviettopaikka.\n_START_SECTION_\n1940-luku\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan kuukausina Emmi Jurkka lapsineen oli evakossa J\xc3\xa4ms\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Perheell\xc3\xa4 oli paikkakunnalle verisiteit\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Eino Jurkan \xc3\xa4iti Rosa oli sik\xc3\xa4l\xc3\xa4isen Saaren kartanon tyt\xc3\xa4r. Jatkosodan vuosina Emmi Jurkka n\xc3\xa4ytteli Tampereen Teatterin riveiss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n sai hyvi\xc3\xa4 rooliteht\xc3\xa4vi\xc3\xa4, mutta ei viihtynyt Tampereella. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in lapsista nuorin, Jussi, muutti h\xc3\xa4nen mukanaan kaupunkiin. Samaan ajankohtaan sattui Emmi Jurkan rakkaussuhde taiteilija Arvid Bromsin kanssa. Suhde kuitenkin kariutui._NEWLINE_Jurkan viisihenkinen perhe teki ensimm\xc3\xa4isen ja ainoan yhteisen kes\xc3\xa4kiertueensa 1945. N\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli Isontalon Antti ja Rannanj\xc3\xa4rvi ja se menestyi erinomaisesti. Kaudella 1944\xe2\x80\x931945 Emmi Jurkka n\xc3\xa4ytteli vierailijana veljens\xc3\xa4 Arvi Tuomen luotsaamassa Helsingin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enteatterissa ja kaudella 1945\xe2\x80\x931946 niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n vieralijana Suomen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Teatterissa. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n kierteli ymp\xc3\xa4ri Suomea pienimuotoisten monologiesitysten merkeiss\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t saavuttaneet yleis\xc3\xb6n suosiota._NEWLINE_1940-luvun loppu oli Emmi Jurkalle vaikeaa aikaa. H\xc3\xa4n oli perheens\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4huoltaja ja ainaisten taloushuolien rasittama. H\xc3\xa4nen pestins\xc3\xa4 Suomen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Teatterissa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi siihen, kun ex-puoliso Eino Jurkka j\xc3\xa4tti teatterin. Vuosina 1947\xe2\x80\x931948 Emmi Jurkalla oli kiinnitys Radioteatteriin, joka oli h\xc3\xa4nelle er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliset ansiot taannut h\xc3\xa4t\xc3\xa4apu. Radiossa h\xc3\xa4n esitti erin\xc3\xa4isi\xc3\xa4 monologeja._NEWLINE_Emmi Jurkka oli mukana perustamassa Intimiteatteria 1940-luvun lopulla. Hankkeen alkuunpanija oli Mauno Manninen. My\xc3\xb6s Jussi Jurkka liittyi samaan teatteriin; \xc3\xa4idin ja pojan rooliasetelma oli useissa teoksissa \xc3\xa4iti ja poika, kuten Jean Cocteaun tragikomediassa Kurittomat vanhemmat. He n\xc3\xa4ytteliv\xc3\xa4t erinomaisesti yhteen, eik\xc3\xa4 nuori Jussi Jurkka tullut miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa liian riippuvaiseksi \xc3\xa4idist\xc3\xa4\xc3\xa4n, kuten er\xc3\xa4\xc3\xa4t kriitikot varoittelivat. Kurittomien vanhempien ensi-ilta on mainittu yhdeksi Suomen teatterihistorian odotetuimmista ja siihen oli ladattu suuret ennakko-odotukset. Vastaanotto oli lopulta tyly, ainoastaan n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t saivat my\xc3\xb6nteist\xc3\xa4 kritiikki\xc3\xa4._NEWLINE_N\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Britannicus Emmi Jurkka n\xc3\xa4ytteli Agrippinaa. Britannicus sai ristiriitaiset arviot; Emmi ja Jussi Jurkan n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nty\xc3\xb6t arvioitiin j\xc3\xa4lleen erinomaisiksi, amat\xc3\xb6\xc3\xb6ri Jouni Kaarnakari ei sen sijaan vakuuttanut p\xc3\xa4\xc3\xa4osassa. Ohjaaja Mauno Manninen oli matkustanut Emmi Jurkan, Jussi Jurkan ja Tiina Rinteen kanssa Roomaan hakemaan syvyytt\xc3\xa4 Britannicuksen tulkintaan, mutta n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei muotoutunut Mannisen toivomaa merkkitapausta. Emmi Jurkan Intimiteatterin kautta kesti vuodesta 1949 vuoteen 1953.\n_START_SECTION_\nElokuvaura\n_START_PARAGRAPH_\nEmmi Jurkka n\xc3\xa4ytteli l\xc3\xa4hes 40 elokuvassa. H\xc3\xa4nen elokuvaty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 olivat paria poikkeusta lukuun ottamatta l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 pienehk\xc3\xb6j\xc3\xa4 sivuosia. Jurkan elokuvaura alkoi lastenhoitajan osalla mykk\xc3\xa4elokuvassa Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa (1921). Kymmenen  vuotta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli \xc3\xa4\xc3\xa4nielokuvassa Sano se suomeksi. Elokuvasta on s\xc3\xa4ilynyt vain jokunen leikkauspoisto. Vuonna 1935 Jurkka teki Kyllikki Mattlerin osan Valentin Vaalan komediassa Kun is\xc3\xa4 tahtoo. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli sivurooleja useissa Vaalan elokuvissa. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli parissa entisen puolisonsa Eino Jurkan ohjaamassa teoksessa ja poikansa Sakari Jurkan ohjaamassa elokuvassa Helunan h\xc3\xa4\xc3\xa4matka (1955). Emmi Jurkka n\xc3\xa4ytteli valkokankaalla useaan otteeseen my\xc3\xb6s Lasse P\xc3\xb6ystin, Toivo S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n, Aarne Tarkaksen ja Jack Witikan ohjauksessa. Vuonna 1949 Jurkka sai hyv\xc3\xa4t arviot suorituksestaan rouva Kolkkulana harvoin esitetyss\xc3\xa4 komediaelokuvassa Keitti\xc3\xb6kavaljeerit._NEWLINE_Elokuvat\xc3\xb6iden suhteen Jurkan aktiivisimpia aikoja olivat toisen maailmansodan vuodet ja 1950-luvun puoliv\xc3\xa4li. Vaikka Jurkka ei juuri n\xc3\xa4ytellyt elokuvien p\xc3\xa4\xc3\xa4osissa, h\xc3\xa4nen roolinsa olivat varsin monipuolisia. H\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli vahvoja kansannaisten osia niin draamoissa kuin komedioissakin. Tunnetuimpia ovat Hilda Husson rooli Erik Blombergin elokuvassa Kun on tunteet (1954) ja tupakkakauppiaan rooli Tarkaksen elokuvassa Jokin ihmisess\xc3\xa4 (1956). Jorma Nortimon farssielokuvassa Oi, muistatkos... (1954) Jurkalla oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osa Emma M\xc3\xa4kisen\xc3\xa4. Jurkan ainoaksi v\xc3\xa4rielokuvaksi ja samalla viimeiseksi elokuvaksi j\xc3\xa4i taiteellisilta ansioiltaan k\xc3\xb6yk\xc3\xa4inen Iloinen Linnanm\xc3\xa4ki, joka kuvattiin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1960.\n_START_SECTION_\nTelevisioura\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalainen televisiotoiminta sai alkunsa 1950-luvulla.  Teatteri Jurkan tulovirrasta suuri osa oli per\xc3\xa4isin maaseutukiertueilta, joiden suosio v\xc3\xa4heni televisiovastaanottimien yleistytty\xc3\xa4. Emmi Jurkka n\xc3\xa4ki television mahdollisuutena esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Teatteri Jurkan n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4. Menopuolelta j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t pois kiertueiden aiheuttamat kustannukset harvaanasutussa maassa. Televisio taltioi useita h\xc3\xa4nen yhden naisen esityksi\xc3\xa4\xc3\xa4n, muun muassa Walentin Chorellin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n Kissantassu. 1960-luvun suositussa televisiosarjassa Asemahotelli oli mukana l\xc3\xa4hes koko Jurkkien perhe: Emmi, Jussi ja Sakari. Teatteri Jurkka ja Sakari Jurkan perustama Arena-Jurkka esittiv\xc3\xa4t television alkuaikoina suoria television\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4._NEWLINE_Mainos-TV aloitti Teatterituokionsa syksyll\xc3\xa4 1962. Ohjelmapaikalla esitettiin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti kokoillan n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4 ja ohjelmisto oli alussa nimen omaan Emmi Jurkan varassa. H\xc3\xa4n teki p\xc3\xa4\xc3\xa4roolit ja ohjasi ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 Teatterituokio-n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4._NEWLINE_Emmi Jurkka oli my\xc3\xb6s tuttu radio\xc3\xa4\xc3\xa4ni 1940-luvulta l\xc3\xa4htien.'