b'\n_START_ARTICLE_\nAachen\n_START_SECTION_\nMaantiede ja ilmasto\n_START_PARAGRAPH_\nAachen sijaitsee  noin 70 kilometri\xc3\xa4 K\xc3\xb6lnist\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen ja noin 30 kilometri\xc3\xa4 Maastrichtista it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Belgian puolella l\xc3\xa4hin iso kaupunki on Li\xc3\xa8ge (L\xc3\xbcttich). Aachen sijaitsee Maas-joen valuma-alueella. Kaupunki on osin kukkuloiden ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4. L\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 keskustaa on Lousbergin kukkula, suosittu virkistysalue. Kaupungin etel\xc3\xa4laidalla on laaja kaupungin omistama mets\xc3\xa4alue (Aachener Wald). Siit\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in maisema alkaa vaihettua Eifelvuoristoksi._NEWLINE_Aachenissa vuoden l\xc3\xa4mpimin kuukausi on hein\xc3\xa4kuu, jolloin keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen ylin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on 21,7\xc2\xa0\xc2\xb0C, mutta elokuu on l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 l\xc3\xa4mmin. Keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen alin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on tammi- ja helmikuussa nollan vaiheilla.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAachen on pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut kuuluisa kylpyl\xc3\xa4kaupunki. Se tunnettiin jo roomalaisajalla l\xc3\xa4mpimist\xc3\xa4 rikkil\xc3\xa4hteist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaupunki sijaitsee keskeisell\xc3\xa4 risteyspaikalla Euroopassa, alueella, jossa on keskiajasta l\xc3\xa4htien ollut Euroopan tihein asutus. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on tuonut kaupunkiin paljon vaikutteita ja merkkihenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Kaarle Suuri viihtyi Aachenissa ja h\xc3\xa4nen kerrotaan muun muassa mets\xc3\xa4st\xc3\xa4neen mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n alueella. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kuoli kaupungissa, ja h\xc3\xa4nen hautansa on kaupungin tuomiokirkossa. Keskiajalla Aachen oli Saksan kuninkaiden kruunauskaupunki. Viimeinen kuningas, Ferdinand I, kruunattiin vuonna 1531. Kaupungin raatihuoneessa (Rathaus) on kruunaussali (Kr\xc3\xb6nungssaal), jossa on arvokkaita tuosta ajasta tehtyj\xc3\xa4 maalauksia. Kaupunki toimi It\xc3\xa4vallan perimyssodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neen Aachenin rauhan neuvottelu- ja allekirjoituspaikkana 1748. Aachenissa oli aikanaan kaksi muuria, jotka purettiin Napoleon Bonaparten k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n valtakaudella. Ulommasta muurista on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 portit Ponttor ja Marschiertor. Kummastakin muurista muistuttavat keh\xc3\xa4tiet, jotka ilmeisesti rakennettiin muurien ulkopuolella olleelle suojavy\xc3\xb6hykkeelle, jossa ei ollut rakennuksia. _NEWLINE_Toisessa maailmansodassa Aachenia pommitettiin muiden saksalaiskaupunkien tapaan melko raskaasti. Kaupunkikuvassa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 kertoo useat uudehkot rakennukset, joskin v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n  kuin K\xc3\xb6lniss\xc3\xa4. Aachen oli my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4inen l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden valloittama saksalainen kaupunki.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nRWTH Aachen (Rheinisch-Westf\xc3\xa4lische Technische Hochschule Aachen) on teknillinen yliopisto Aachenissa. Se on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja arvostettu oppilaitos, joka tunnetaan kaikkialla Saksassa ja osin muuallakin Euroopassa. Kouluun kuuluu yhteens\xc3\xa4 yhdeks\xc3\xa4n tiedekuntaa, joista mainittakoon varsinkin konetekniikan, arkkitehtuurin, rakennustekniikan ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen tiedekunnat. RWTH on n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 osa Aachenia. Se on levitt\xc3\xa4ytynyt lukuisiin eri rakennuksiin keskustan l\xc3\xa4nsipuolelle. Niiden joukossa on l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisen tiedekunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus Klinikum. Se on valtava ja futuristinen rakennus, joka toimii Aachenin p\xc3\xa4\xc3\xa4sairaalana.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nVuosittain helatorstaisin Aachenin kaupunki my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 arvostetun Karlspreis-palkinnon henkil\xc3\xb6lle, joka on vaikuttanut my\xc3\xb6nteisesti Euroopan idean ja rauhan edist\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Aachenissa tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n perinteisi\xc3\xa4 piparkakkuja, Aachener Printen, jotka on legendan mukaan kehitetty pyhiinvaeltajien ev\xc3\xa4\xc3\xa4ksi. Piparkakut ovat yleens\xc3\xa4 neli\xc3\xb6m\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja koristeltu sulamattomalla ruskealla sokerilla ja maustettu tyypillisell\xc3\xa4 mausteseoksellaan._NEWLINE_Aachenissa ilmestyy kaksi sanomalehte\xc3\xa4, Aachener Nachrichten ja Aachener Zeitung. Kaupungissa on vakuutusyhti\xc3\xb6 Aachener und M\xc3\xbcnchener Versicherungin isot toimitilat.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nAachenissa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain CHIO-esteratsastuskilpailut (sanoista Concours Hippique International Officiel). Kisoihin osallistuu ratsastajia ja hevosia eri puolilta maailmaa. _NEWLINE_Kisat ovatkin osaltaan lis\xc3\xa4nneet Aachenin n\xc3\xa4kyvyytt\xc3\xa4 ja tunnettuutta. Ne televisioidaan ainakin Saksan kansallisella WDR-kanavalla ja lis\xc3\xa4ksi useilla ulkomaisilla kanavilla._NEWLINE_Aachenissa j\xc3\xa4rjestettiin ratsastuksen maailmanmestaruuskilpailut 20.8\xe2\x80\x933.9.2006. Maailmanmestaruuksista kilpailtiin koulu-, este-, kentt\xc3\xa4-, l\xc3\xa4nnen- ja matkaratsastuksessa, sek\xc3\xa4 vikellyksess\xc3\xa4 ja valjakkoajossa. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ratsastuksen lajissa jaettiin yhteens\xc3\xa4 16 kultamitalia._NEWLINE_Jalkapalloseura Alemannia Aachen pelasi kaudella 2006\xe2\x80\x932007 Saksan 1. Bundesliigassa, mutta putosi kaudeksi 2007\xe2\x80\x932008 takaisin 2. Bundesliigaan.'