b'\n_START_ARTICLE_\nPurpuritanssi\n_START_PARAGRAPH_\nPurpuri on monivuoroinen tanssisikerm\xc3\xa4, er\xc3\xa4s komeimmista ja n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 suomalaisen kansanomaisen tanssiperinteen edustajista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, moniosainen ja monivuoroinen tanssi on alun perin muodostunut useista itsen\xc3\xa4isist\xc3\xa4 tansseista, jotka ovat sitten liittyneet yh\xc3\xa4 kiinte\xc3\xa4mmiksi kokonaisuudeksi muodostaen lopulta yhten\xc3\xa4isen tanssin, jonka vuoroiksi n\xc3\xa4m\xc3\xa4 tanssit on k\xc3\xa4sitetty. Purpuria on tanssittu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsi-Suomessa ja Pohjanmaalla. Viimeksi el\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 perinteen\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 niinkin my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin 1950-luvulla. Purpuri oli suosittu tanssi h\xc3\xa4iss\xc3\xa4 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Purpuri alkaa yleens\xc3\xa4 sis\xc3\xa4\xc3\xa4ntulomarssilla eli alkumarssilla, johon osallistuivat kaikki tanssin halukkaat. Alkumarssin lis\xc3\xa4ksi purpurissa saattoi olla 10\xe2\x80\x9312 vuoroa. Muun muassa valssi, polkka, masurkka, sottiisi, erilaisia katrilleita, muun muassa ryss\xc3\xa4nkatrilli on tunnettu vuoron nimi. My\xc3\xb6s It\xc3\xa4-Suomessa purpuria on jonkin verran tanssittu, mutta siell\xc3\xa4 vuoroja oli huomattavasti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin L\xc3\xa4nsi-Suomessa eli yleens\xc3\xa4 alle viisi. Tunnettuja purpureita on monia, mutta yleens\xc3\xa4 vuoroista on ainakin osa vuosien kuluessa unohdettu.\n_START_SECTION_\nPurpurin historiallista taustaa\n_START_PARAGRAPH_\nSana purpuri tulee ranskankielisest\xc3\xa4 sanasta potpourri, joka tarkoittaa sekaliharuokaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sana kuvastaa tanssia hyvin, sill\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 on useita tanssilajeja, kuten ruoassa useita lihalajeja. Ranskan hovitansseissa oli jo keskiajalla tapana yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 eri tansseja suuremmiksi kokonaisuuksiksi, ja tavaksi muodostui tanssia tiettyj\xc3\xa4 tansseja per\xc3\xa4kk\xc3\xa4in. 1700-luvun alussa yleistyiv\xc3\xa4t kontratanssit, ja n\xc3\xa4it\xc3\xa4 tansseja alettiin tanssia per\xc3\xa4kk\xc3\xa4in. Ensin kahden tanssin yhdistelmin\xc3\xa4, sitten yh\xc3\xa4 useampien. Ranskalaisen tanssintutkijan Jean-Michel Guilcherin mukaan 1700-luvun loppupuolella vakiintui yhdeks\xc3\xa4n tanssin ketju: aluksi tanssittiin useiden tanssien ketjuja, joita kutsuttiin nimell\xc3\xa4 potpourri. My\xc3\xb6hemmin s\xc3\xa4vellettiin ja suunniteltiin suoraan t\xc3\xa4llaisia yhdeks\xc3\xa4n tanssin sarjoja, joita kutsuttiin potpourreiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 nimitys j\xc3\xa4i pois 1700-luvun lopulla, ja tansseja alettiin kutsua katrilleiksi. Suomessa tanssituista potpureista on hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n tietoa, joitakin merkint\xc3\xb6j\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy Z. Topeliuksen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjoista. On todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 purpurit ovat tulleet Suomeen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kautta. Suomen sodan j\xc3\xa4lkeen, jota ennen Suomi oli osa Ruotsia, Suomi liitettiin suurruhtinaskuntana Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikuntaan. Tuolloin Suomeen tuli paljon ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sotav\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja upseerit osallistuivat ahkerasti my\xc3\xb6s seurael\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isten kanssa. N\xc3\xa4iden v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 on Suomeen, sek\xc3\xa4 tanssiin, ett\xc3\xa4 muuhun kulttuuriin t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa tullut paljonkin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vaikutteita.'