b'\n_START_ARTICLE_\nEmpedokles\n_START_PARAGRAPH_\nEmpedokles (m.kreik. \xe1\xbc\x98\xce\xbc\xcf\x80\xce\xb5\xce\xb4\xce\xbf\xce\xba\xce\xbb\xe1\xbf\x86\xcf\x82, n. 492\xe2\x80\x93432 eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi. H\xc3\xa4net tunnetaan parhaiten kaikkeuden synty\xc3\xa4 koskevasta teoriasta, joka perustuu nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n klassiseen alkuaineeseen. Monien muiden esisokraatikkojen tavoin my\xc3\xb6s Empedokleen kirjoituksia tunnetaan vain my\xc3\xb6hempien ajattelijoiden teoksissa s\xc3\xa4ilyneiden katkelmien v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen kuolemansa on synnytt\xc3\xa4nyt erilaisia legendoja.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEmpedokles oli kotoisin Akragasista, Sisiliasta. H\xc3\xa4n oli ammatiltaan l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, ja antoi enemm\xc3\xa4n vaikutteita l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteeseen kuin filosofiaan. Empedokles oli my\xc3\xb6s mystikko ja runoilija, ja muun muassa Aristoteles piti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 retoriikan keksij\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kuuluisa sofisti Gorgias oli h\xc3\xa4nen oppilaansa ja sai todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Empedokleelta ajatuksensa retoriikasta er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena magiana._NEWLINE_Luonteeltaan Empedokles oli jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin ylimielinen. H\xc3\xa4n pukeutui purppuraan ja v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 omistamansa tiedon hyveen vuoksi h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 oli tullut jumalainen ja ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kykeni tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmeit\xc3\xa4. H\xc3\xa4n suosi kuitenkin tasa-arvoa ja taisteli kreikkalaisen demokratian puolesta. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s sanoi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen opetustensa avulla my\xc3\xb6s muut voivat tulla jumalaisiksi. H\xc3\xa4n esitti, ett\xc3\xa4 kaikki el\xc3\xa4v\xc3\xa4t olennot ovat samalla henkisell\xc3\xa4 tasolla. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4n oli selv\xc3\xa4sti saanut vaikutteita pythagoralaisista._NEWLINE_Tarinan mukaan Empedokles meni niin pitk\xc3\xa4lle, ett\xc3\xa4 hypp\xc3\xa4si Etnan kraatteriin todistaakseen olevansa jumala ja kuolematon. H\xc3\xa4n ei selvinnyt hypyst\xc3\xa4\xc3\xa4n hengiss\xc3\xa4. Joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan h\xc3\xa4n olisi kuitenkin kuollut Kreikassa. Friedrich H\xc3\xb6lderlin on kirjoittanut aiheesta n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n, Empedokleen kuolema.\n_START_SECTION_\nFilosofia\n_START_PARAGRAPH_\nEmpedoklesta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n viimeisen\xc3\xa4 runomuodossa kirjoittaneena kreikkalaisena filosofina. Perinteisen n\xc3\xa4kemyksen mukaan h\xc3\xa4n kirjoitti kaksi runoa, Luonnosta (\xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xe1\xbd\xb6 \xcf\x86\xcf\x8d\xcf\x83\xce\xb5\xcf\x89\xcf\x82, Peri fyse\xc5\x8ds) sek\xc3\xa4 Puhdistusmenot (\xce\x9a\xce\xb1\xce\xb8\xce\xb1\xcf\x81\xce\xbc\xce\xbf\xce\xaf, Katharmoi). T\xc3\xa4m\xc3\xa4n nimiset teokset mainitsee muun muassa Diogenes Laertios. Teoksista on s\xc3\xa4ilynyt katkelmia._NEWLINE_N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 runoista ensin mainittu olisi k\xc3\xa4sitellyt ennen kaikkea maailman ja el\xc3\xa4vien olentojen luomista ja j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen sielun kohtaloa ja ajatusta metempsykhosiksesta. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin mahdollisena, ett\xc3\xa4 Empedokles kirjoitti vain ensin mainitun teoksen, ja kaikki h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyneet katkelmat ovat per\xc3\xa4isin t\xc3\xa4st\xc3\xa4 yhdest\xc3\xa4 teoksesta._NEWLINE_Empedokleen ihmisk\xc3\xa4sitys oli tuon ajan filosofeille hyvin tyypillinen, ihminen mikrokosmoksena. Empedokleksen kosmos koostui nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkuaineesta: tulesta, vedest\xc3\xa4, ilmasta ja maasta. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 alkuaineita h\xc3\xa4n kutsui juuriksi._NEWLINE_Juurien lis\xc3\xa4ksi muuttuvaan kosmokseen antoivat vauhtia kaksi voimaa: rakkaus (filia) ja riita (neikos). Kosmos oli Empedokleen mukaan jatkuvassa syklisess\xc3\xa4 muutoksessa. Rakkauden "valtakaudella" nelj\xc3\xa4 juurta olivat sekoittuneet toisiinsa, ja riidan aikana juuret taas olivat erill\xc3\xa4\xc3\xa4n omissa oloissaan. Sielun Empedokles selitti olevan l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin rakkaus-voimasta. Aristoteles mainitsee teorian muun muassa Metafysiikassaan (1000a25\xe2\x80\x931000b15). H\xc3\xa4n kannatti ja kehitti teoriaa edelleen, ja se pysyi melko muuttumattomana renessanssiin saakka._NEWLINE_Empedokles esitti lajien synnyst\xc3\xa4 n\xc3\xa4kemyksen, jota on usein pidetty darwinistisen luonnonvalinta-ajatuksen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4: h\xc3\xa4n katsoi, ett\xc3\xa4 huonot ominaisuudet karsiutuvat pois olennoista ja hyv\xc3\xa4t j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4ljelle. Empedokleen ajattelu ei kuitenkaan sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4nyt ajatusta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 lajit kehittyisiv\xc3\xa4t edelleen toisiksi lajeiksi; h\xc3\xa4nen mukaansa lajien moninaisuus syntyi suoraan kaiken alussa, ja elinkelpoisimmat lajit vain selvisiv\xc3\xa4t pitemp\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta muuttumattomina. Suuri osa alussa syntyneist\xc3\xa4 olennoista oli hirvi\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka my\xc3\xb6hemmin tuhoutuivat. Aristoteles arvosteli t\xc3\xa4t\xc3\xa4 Empedokleen n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4 Fysiikassaan._NEWLINE_Empedokleen n\xc3\xa4kemykset muistuttivat suuresti Herakleitoksen ontologiaa. H\xc3\xa4n ei kuitenkaan ollut n\xc3\xa4kemyksiss\xc3\xa4\xc3\xa4n yht\xc3\xa4 jyrkk\xc3\xa4.'