b'\n_START_ARTICLE_\nKongot\n_START_PARAGRAPH_\nKongot ovat Keski-Afrikan suurin kansa, jolla on pitk\xc3\xa4 ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 historia sek\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 alistettuna kansana.\n_START_SECTION_\nMaantieteellinen sijainti\n_START_PARAGRAPH_\nKongot kansoittavat Afrikan l\xc3\xa4nsirannikkoa ja Kongo-joen vartta. Heid\xc3\xa4n asuma-alueensa ulottuu pohjoisessa Gabonin etel\xc3\xa4osiin noin Mayumbaan saakka, etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Angolan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin Luandaan ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kongon demokraattisen tasavallan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin Kinshasaan. Kongojen asuma-alue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yli 250 000 km\xc2\xb2, eli melkeinp\xc3\xa4 Suomen kokoisen alueen._NEWLINE_Kongoja on noin 11 miljoonaa, mik\xc3\xa4 tekee heist\xc3\xa4 Keski-Afrikan v\xc3\xa4est\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n suurimman kansan. He ovat enemmist\xc3\xb6 Kongon tasavallassa, yksi suurimmista kansoista Angolassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa ja v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kansa Gabonissa._NEWLINE_Suurimpia kongojen asuttamia kaupunkeja ovat miljoonakaupungit Kinshasa, Brazzaville ja Pointe-Noire sek\xc3\xa4 yli sadan tuhannen asukkaan Matadi, Boma, Mbanza Ngungu, Cabinda ja Uige. Kongojen vanha p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Mbanza Kongo on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n pienempi kuin loistonsa aikoina.\n_START_SECTION_\nHeimot\n_START_PARAGRAPH_\nKongot jakautuvat useaan heimoon, jotka kunnioittavat omia esi-isi\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaalivat omia tapojaan ja useimmissa tapauksissa my\xc3\xb6s puhuvat omaa kielt\xc3\xa4\xc3\xa4n tai murrettaan. Kongon kielell\xc3\xa4 ei ole yht\xc3\xa4, yleisesti hyv\xc3\xa4ksytty\xc3\xa4 yleismuotoa, vaan se on murrejatkumo, jonka kaikki murteet eiv\xc3\xa4t ole kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Kongoja yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 toisiinsa pitk\xc3\xa4 yhteinen historia Kongon kuningaskunnan kansalaisina._NEWLINE_Kongo-kansan heimot ovat: bembe, bwende, dikidiki, dondo, humbu, kakongo, kamba, kunyi, ladi, lula, manianga, mbata, mbeko, mbinsa, mboma, mfinu, mpangu, ndibu, ntandu, solongo, sundi, yombe, vili, vungana ja zombo. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 heimoista suurimpia ja historiallisesti merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 ovat vilit, yombet, ladit, ndibut ja maniangat._NEWLINE_Vilit ja yombet asuttavat rannikkoa, jossa portugalilaiset tutkimusmatkailijat ja kauppamiehet pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n toimivat uuden ajan alussa. Cabindan mulattiv\xc3\xa4est\xc3\xb6 eli fiotit polveutuvat portugalilaisista, vileist\xc3\xa4 ja yombeista. Ladit kansoittavat Brazzavillea ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ja he ovat suurin yksitt\xc3\xa4inen kansanryhm\xc3\xa4 Kongon tasavallassa._NEWLINE_Ndibut kansoittavat entisen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Mbanza Kongon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4. Heill\xc3\xa4 oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 asema Kongon kuningaskunnassa, ja heid\xc3\xa4n kielt\xc3\xa4\xc3\xa4n pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n klassisena kongon kielen\xc3\xa4._NEWLINE_Maniangat asuvat Kongo-joen varrella. Historiassa heill\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4n rooli Kongon kuningaskunnan ja yl\xc3\xa4virran kansojen v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 kaupank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4. Kielitieteilij\xc3\xa4 Salikoko Mufwenen arvion mukaan juuri heid\xc3\xa4n kielens\xc3\xa4 oli esiaste kongojen nykyisen yleiskielen, kituban, muotoutumisessa, kun taas jotkut muut ovat korostaneet rannikolla puhutun fiotin kielen asemaa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKongot muuttivat koillisesta nykyisille asuinsijoilleen 1200-luvulla Wene-nimisen tarunomaisen p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n johdolla. He pystyttiv\xc3\xa4t useita kuningaskuntia 1300-luvulla, joista Kongon kuningaskunta oli mahtavin ja pitk\xc3\xa4ik\xc3\xa4isin. Se sai alkunsa kun p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki siirrettiin sis\xc3\xa4maahan, Mbanza Kongon kaupunkiin. Vasallikuningaskunnat reunustivat sit\xc3\xa4, Kakongo ja Luangu pohjoisessa ja Ngola etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Id\xc3\xa4n teket ja jakat olivat usein sodassa kongojen kanssa._NEWLINE_Portugalilaiset purjehtivat Kongo-joen suulle vuonna 1482. Kun he my\xc3\xb6hemmin vierailivat Mbanza Kongossa, he h\xc3\xa4mm\xc3\xa4steliv\xc3\xa4t kaupungin suurta kokoa ja kehittyneisyytt\xc3\xa4. Vaikka teknisesti kongot eiv\xc3\xa4t olleet yht\xc3\xa4 kehittyneit\xc3\xa4 kuin eurooppalaiset, he olivat luoneet keskitetyn kuningaskunnan, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki veti vertoja sen ajan eurooppalaisille suurkaupungeille. Portugalilaiset solmivat diplomaattiset suhteet Kongon kuningaskunnan kanssa, ja ylh\xc3\xa4iset kongolaiset omaksuivat portugalilaisilta kristinuskon ja eurooppalaisia tapoja._NEWLINE_Portugalilaiset k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t kauppaa norsunluusta ja orjista. Aluksi kongot olivat heid\xc3\xa4n liittolaisiaan, mutta my\xc3\xb6hemmin, kun portugalilaiset olivat perustaneet tukikohdan Luandaan, he alistivat Ngolan kuningaskunnan ja alkoivat vangita kongoja orjiksi. Kongoja vietiin orjiksi erityisesti Karibian alueelle, miss\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n kielest\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kulttuuristaan erityisesti uskonnollisissa rituaaleissa aina n\xc3\xa4ihin p\xc3\xa4iviin saakka. Esimerkiksi voodoossa on piirteit\xc3\xa4 kongojen uskonnosta._NEWLINE_Portugalilaiset kukistivat Kongon kuningaskunnan lopullisesti 1500-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla, eik\xc3\xa4 se en\xc3\xa4\xc3\xa4 koskaan palannut kukoistukseensa. 1800-luvun lopulla uusia siirtomaavaltoja tunkeutui kongojen asuttamalle alueelle. Portugali sai pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Angolan ja Cabindan, Ranska otti haltuunsa Kongo-joen pohjoispuolen ja Belgia Keski-Kongon alueen. Siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien keinotekoiset valtioiden v\xc3\xa4liset rajat ovat erottaneet kongoja toisistaan ainakin teoriassa. Siirtomaavallan kausi oli taloudellisen hyv\xc3\xa4ksik\xc3\xa4yt\xc3\xb6n aikaa, jolloin kongoja pakotettiin pakkoty\xc3\xb6h\xc3\xb6n mm. kantajiksi ja sotilaiksi. Suurten rautatierakennusprojektien (Matadi\xe2\x80\x93Kinshasa ja Pointe-Noire\xe2\x80\x93Brazzaville) takia alueelle tuli ulkopuolista ty\xc3\xb6voimaa L\xc3\xa4nsi-Afrikasta, It\xc3\xa4-Afrikasta ja Kongon keskiosista. Kansainvaelluksia on tapahtunut my\xc3\xb6hemminkin poliittisten levottomuuksien vuoksi, ja pakolaisvirrat kongojen alueen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ovat olleet ajoittain voimakkaitakin._NEWLINE_Siirtomaavalta sortui Ranskan ja Belgian osalta 1960-luvulla ja Portugalin osalta 1970-luvulla, jolloin kongojen keskuudessa her\xc3\xa4si ajatuksia kongojen omasta valtiosta. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ajatukset ovat kuitenkin j\xc3\xa4\xc3\xa4neet n\xc3\xa4ihin p\xc3\xa4iviin saakka ideologisten ja valtiollisten vastakkainasettelujen taakse. Esimerkiksi Angolan kongojen itsen\xc3\xa4isyysliike FNLA sulautui ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 marxilaiseen UNITA:an. My\xc3\xb6s alueellisia itsen\xc3\xa4isyysliikkeit\xc3\xa4 on ollut, kuten Cabindan itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ajava liike. Sin\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n ajatus kongojen itsen\xc3\xa4isest\xc3\xa4 valtiosta on j\xc3\xa4rkeenk\xc3\xa4yv\xc3\xa4, koska he ovat s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4neet yhteisen kansallisen identiteettins\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKongojen yhteiskunnassa polveutuminen on matrilineaarista eli \xc3\xa4idin mukaan kulkevaa, mutta se ei tarkoita, ett\xc3\xa4 naisilla olisi miehi\xc3\xa4 korkeampi asema yhteiskunnassa. Esimerkiksi Kongon kuningaskunnan hallitsijat olivat yleens\xc3\xa4 miehi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHenkiuskonto\n_START_PARAGRAPH_\nKongojen perinteinen uskonto on yksijumalainen ja sen symboli on risti, jonka kaikki haarat ovat yht\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n pintapuolisen yhtenev\xc3\xa4isyyden vuoksi kongot omaksuivat kristinuskon helposti, mutta he my\xc3\xb6s sekoittivat siihen oman uskontonsa piirteit\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy muun muassa kongon kielen kristillisess\xc3\xa4 sanastossa, jossa kongojen oman uskonnon sanoja on sovellettu kristinuskon k\xc3\xa4sitteist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Esimerkiksi pappia tarkoittava sana nganga tarkoitti alun perin \xc5\xa1amaania._NEWLINE_Kongojen risti on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n yowa, ja se kuvaa ntangun eli auringon tai ajan nelj\xc3\xa4\xc3\xa4 vaihetta. (Kongon kielell\xc3\xa4 ntangu tarkoittaa sek\xc3\xa4 aurinkoa ett\xc3\xa4 hetke\xc3\xa4.) Vaakaviivan toinen k\xc3\xa4rki merkitsee auringon nousua, toinen auringon laskua, yl\xc3\xa4k\xc3\xa4rki merkitsee keskip\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja alak\xc3\xa4rki y\xc3\xb6t\xc3\xa4. Symbolisessa merkityksess\xc3\xa4 auringonnousu tarkoittaa syntym\xc3\xa4\xc3\xa4 ja lasku kuolemaa. Auringon kiertokulku kuvaa j\xc3\xa4lleensyntymist\xc3\xa4. Ristin vaakaviiva on jakoviiva el\xc3\xa4vien ja kuolleiden maailman v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Viivan yl\xc3\xa4puolella on el\xc3\xa4vien maailma ja viivan alapuolella on kuolleiden maailma. Yhdysvaltojen syv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on kongolaisten orjien hautoja, joissa on T:n muotoinen risti, mik\xc3\xa4 merkitsee kongojen katsannossa tuonpuoleisuutta._NEWLINE_Kongot uskovat my\xc3\xb6s luonnonvoimaan, joita he kutsuvat nimell\xc3\xa4 inkisi. Se voi toimia sek\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4n ett\xc3\xa4 pahan v\xc3\xa4lineen\xc3\xa4. Sek\xc3\xa4 nganga eli \xc5\xa1amaani ett\xc3\xa4 ndoki eli noita voivat hallita inkisi\xc3\xa4 ja se voi olla my\xc3\xb6s sidottuna amuletteihin ja muihin taikakaluihin.\n_START_SECTION_\nKristinusko\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalilaiset esitteliv\xc3\xa4t kristinuskon kongolaisille, mutta italialaiset kapusiinimunkit harjoittivat enemm\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Useat l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4t olivat mulatteja. L\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6n uusi aalto alkoi 1800-luvun lopulla, jolloin useat katoliset ja protestanttiset kirkkokunnat alkoivat tehd\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 erityisesti Kongon vapaavaltiossa._NEWLINE_Kristinusko on saanut kongojen keskuudessa omaper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 muotoja. Esimerkiksi krusifiksej\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty nkisin kaltaisina taikakaluina. Kongon kuningaskunnassa raivonneen sis\xc3\xa4llissodan aikana kansan keskuudesta nousi nainen nimelt\xc3\xa4 Ndona Kimpa Vita (1684\xe2\x80\x931706), joka perusti uskonnollisen n\xc3\xa4yn johdattamana oman uskonnollisen liikkeens\xc3\xa4 antonianismin ja johdatti kansan sodan myllerryksiss\xc3\xa4 tuhottuun ja hyl\xc3\xa4ttyyn p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin yritt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 kansan uudelleen. Kimpa Vita poltettiin kerettil\xc3\xa4isen\xc3\xa4 roviolla, mutta h\xc3\xa4nen liikkeens\xc3\xa4 j\xc3\xa4i el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Toinen kongojen piiriss\xc3\xa4 virinnyt t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kristillinen liike on kimbangulaisuus, jonka Simoni Kimbangu perusti 1920-luvulla. Kimbangulaisuus on tiukkalinjainen uskonnollinen liike, joka kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4kivallan, moniavioisuuden, tupakan, alkoholin, taikuuden ja tanssin. Kimbangua palvotaan pyhimyksen\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isill\xc3\xa4\xc3\xa4n on kirkossa erityisasema. Kimbangulaisuus on saanut useita miljoonia kannattajia Keski-Afrikassa._NEWLINE_Ilmeisesti Jehovan todistajien l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6st\xc3\xa4 alkunsa saanut kitawala-liike on kulkeutunut Katangan kuparikaivosalueilta my\xc3\xb6s kongojen keskuuteen, mutta sen asemasta ei ole tarkempia tietoja.\n_START_SECTION_\nPoliittiset liikkeet\n_START_PARAGRAPH_\nABAKO eli Association des Bakongo oli Joseph Kasavubun 1950-luvulla perustama itsen\xc3\xa4isyysliike, joka ajoi sek\xc3\xa4 koko Belgian Kongon ett\xc3\xa4 pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n kongojen asuttaman osan itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4. Sen nykyinen vastine on Bundu dia Kongo, joka ajaa Keski-Kongon itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Kongon kuningaskunnan rajojen palauttamista. Molempien liikkeiden keskeisi\xc3\xa4 arvoja ovat kongojen historia, kulttuuri ja kieli. ABAKO tuki kimbangulaisuutta, joka on kongojen keskuudessa syntynyt kristillinen lahko, kun taas Bundu dia Kongo pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kongojen perinteist\xc3\xa4 uskontoa t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4.'