b'\n_START_ARTICLE_\nUrho Lehtinen\n_START_PARAGRAPH_\nUrho Valdemar Lehtinen (24. syyskuuta 1887 Tampere \xe2\x80\x93 6. marraskuuta 1982) oli suomalainen taidemaalari. H\xc3\xa4nen t\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n oli ensi kerran julkisesti esill\xc3\xa4 Turussa vuonna 1907. H\xc3\xa4nen tuotantoonsa kuuluu muun muassa muotokuvia, maisemamaalauksia sek\xc3\xa4 kirkkomaalauksia, joista tunnetuimpia ovat J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n, Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Ylistaron kirkkojen suuret henkil\xc3\xb6sommitelmat. H\xc3\xa4net tunnetaan erityisesti suomalaisen kansanel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuvaajana._NEWLINE_Lehtisen vanhemmat olivat puusepp\xc3\xa4 ja koristeveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Juho Lehtinen ja Maria Amanda Lehtinen (s. Palmqvist). Lehtinen opiskeli  Turun piirustuskoulussa Victor Westerholmin ja Elias Muukan johdolla vuosina 1903\xe2\x80\x931905 ja sen j\xc3\xa4lkeen Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingiss\xc3\xa4 vuosina 1906\xe2\x80\x931909, opettajinaan muun muassa Albert Gebhard, Eero J\xc3\xa4rnefelt ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Blomstedt._NEWLINE_Taideopintojensa ohessa Lehtinen hankki my\xc3\xb6s ammattimaisen koristemaalarin taidot. Taiteilijanuransa alussa h\xc3\xa4n toimikin koristemaalarina mutta ryhtyi hyv\xc3\xa4n n\xc3\xa4yttelymenestyksens\xc3\xa4 my\xc3\xb6t\xc3\xa4 pian p\xc3\xa4\xc3\xa4toimiseksi taiteilijaksi. Vuonna 1911 Lehtinen solmi avioliiton Hilja Lentzin (1886\xe2\x80\x931968) kanssa, ja pari muutti Helsingist\xc3\xa4 ensin vuonna 1917 J\xc3\xa4ms\xc3\xa4\xc3\xa4n ja vuonna 1920 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa Lehtinen osallistui aktiivisesti kaupungin taide-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_Lehtisen maalaustuotanto on varsin laaja ja monipuolinen. Sihen sis\xc3\xa4ltyy niin maisemia, henkil\xc3\xb6sommitelmia, muotokuvia kuin kukka-asetelmia, ja h\xc3\xa4n maalasi my\xc3\xb6s kirkkojen koristuksia ja kirkkomaalauksia. Varhaiset teokset olivat v\xc3\xa4rimaailmaltaan impressionistisia mutta my\xc3\xb6hemmin taiteilijan tyyli muuttui ekspressionismin suuntaan. Vaikka Lehtisen t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy vaikutteita monista eri taidesuunnista ja tyyleist\xc3\xa4, h\xc3\xa4nen taiteensa l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana on pidetty suomalaista kansanomaisuutta. Maalausten ohella Lehtinen teki paljon piirustuksia, joihin h\xc3\xa4n ikuisti lukuisia l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4._NEWLINE_Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n muuton j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s koristemaalaus palasi Lehtisen toiseksi ammatiksi, ja h\xc3\xa4net tunnetaankin laajasti kirkkomaalarina. H\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli kaikkiaan 50 eri kirkossa, joihin h\xc3\xa4n maalasi alttaritauluja, uskonnollisaiheisia henkil\xc3\xb6sommitelmia, koristesommitelmia ja lasimaalauksia. H\xc3\xa4n laati my\xc3\xb6s kirkkojen sis\xc3\xa4v\xc3\xa4rityssuunnitelmia ja teki niiden entis\xc3\xb6inti- ja puhdistust\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Lehtinen sai ensimm\xc3\xa4isen puolisonsa kanssa kolme lasta. Leskeksi j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n avioitui Annelin Ikosen (s. 1928) kanssa._NEWLINE_Urho Lehtisest\xc3\xa4 on julkaistu Louna Lahden, Jyrki Markkasen ja Esa Sirosen kirjoittama monografia Sinappiaurinko.'