b'\n_START_ARTICLE_\nKorintin sota\n_START_SECTION_\nSodan tausta\n_START_PARAGRAPH_\nPeloponnesolaissodan j\xc3\xa4lkeen Sparta oli taas p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt johtoasemaan Kreikan kaupunkivaltioiden keskuudessa. Spartaa tuki my\xc3\xb6s Persian valtakunta, joka oli avustanut Spartaa sodan aikana rahallisesti. Peloponnesolaissodan j\xc3\xa4lkeen Spartan sis\xc3\xa4isess\xc3\xa4 valtataistelussa p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t voitolle Lysandros ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kannattajat, jotka suosivat paljon aggressiivisempaa ulkopolitiikkaa. Kun Spartan kuningas Agis II kuoli, sai Lysandros oman suosikkinsa Agesilaoksen valituksi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n seuraajaksi. Peloponnesolaissodan aikana ja sen j\xc3\xa4lkeen spartalaiset olivat syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet valtaamissaan kaupungeissa demokraattisesti valitut johtajat ja korvanneet heid\xc3\xa4t oligarkeilla._NEWLINE_Peloponnesolaissodan loppuvaiheiden aikana ja sen j\xc3\xa4lkeen osa Aigeianmeren saarista joutui Spartan valtaan. Spartan ja sen liittolaisten v\xc3\xa4lit viileniv\xc3\xa4t kuitenkin pian, kun k\xc3\xa4vi selv\xc3\xa4ksi, ett\xc3\xa4 Sparta ei aikonut jakaa liittolaistensa kanssa Ateenalta perim\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 pakkoveroa eik\xc3\xa4 muutakaan sotasaalista. Spartan liittolaiset paheksuivat my\xc3\xb6s Spartan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4, kun se pakotti demokraattisen Eliin luopumaan hallitsemistaan kaupungeista. Elis oli peloponnesolaisliiton j\xc3\xa4sen, mutta spartalaiset olivat tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 sen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6kseen sodan aikana. Theba ja Korintti eiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hett\xc3\xa4neet joukkoja Spartan avuksi._NEWLINE_Ateena, Theba ja Korintti eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ottaneet osaa Spartan suunnittelemaan retkikuntaan Jooniaan vuonna 398 eaa. Ennen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4n-Aasiaan Agesilaos II aikoi toimittaa uhrin jumalille Auliissa Boiotiassa, kuten Agamemnon oli tehnyt ennen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n Troijan sotaan. Pausaniaan mukaan thebalainen ratsuv\xc3\xa4ki esti Agesilaoksen p\xc3\xa4\xc3\xa4syn uhripaikalle. Ilman n\xc3\xa4idenkin kaupunkien avustusta Agesilaos l\xc3\xb6i persialaiset ja tunkeutui aina Sardisiin asti. Satraappi Tissafernes tuomittiin kuolemaan, koska h\xc3\xa4n ei ollut pystynyt est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n spartalaisia. P\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen eroon spartalaisista Tissaferneen seuraaja Tithraustes lahjoi Agesilaoksen ja sai h\xc3\xa4net hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n pohjoiseen, satraappi Farnabazoksen alueelle. Agesilaos alkoi samalla rakentaa suurta laivastoa._NEWLINE_Kun Farnabazos ymm\xc3\xa4rsi, ettei h\xc3\xa4n pystyisi ly\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n Agesilaosta, h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti pakottaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n palaamaan Kreikkaan. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti rodoslaisen Timokrateen lahjomaan Spartan vastustajia ja yllytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n heit\xc3\xa4 kapinaan Spartaa vastaan. Timokrates vieraili Ateenassa, Thebassa, Korintissa ja Argoksessa ja sai kaikissa kaupungeissa puolelleen vaikutusvaltaisia henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Spartaa aikaisemminkin vastustaneet thebalaiset ottivat teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen aloittaa sodan.\n_START_SECTION_\nSodan alku\n_START_PARAGRAPH_\nSopiva tilanne sattui vuonna 395 eaa., kun Sparta sekaantui Fokiksen ja Lokriksen maakuntien v\xc3\xa4liseen sotaan. Niin sanottuun Boiotian sotaan sekaantuivat my\xc3\xb6s Theba ja Ateena. Sparta k\xc3\xa4rsi tappion thebalaisia vastaan Haliartoksen taistelussa, jossa my\xc3\xb6s Lysandros menetti henkens\xc3\xa4. Toinen Spartan kahdesta kuninkaasta, Pausanias, ei ehtinyt paikalle toisen armeijan kanssa. Pausaniaan oli pakko niell\xc3\xa4 ylpeytens\xc3\xa4 ja vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 Boiotiasta. Kotona h\xc3\xa4net tuomittiin kuolemaan, mutta h\xc3\xa4n ehti paeta ennen tuomion t\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6npanoa. Boiotian sodan j\xc3\xa4lkeen Ateenan ja Theban kanssa liittoutuivat my\xc3\xb6s Korintti ja Spartan vanha perivihollinen Argos. Yhdess\xc3\xa4 ne perustivat Korintissa neuvoston, jonka tuli j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 liittolaisten yhteiset asiat. Liittolaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4it\xc3\xa4 moniin pienempiin kaupunkeihin, ja useat kaupungit antoivat heille my\xc3\xb6s tukensa.\n_START_SECTION_\nKnidoksen taistelu\n_START_PARAGRAPH_\nSeuraava suurempi taistelu k\xc3\xa4ytiin merell\xc3\xa4. Agesilaos oli aikaisemmin varustanut suuren laivaston niin, ett\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 liittolaiskaupunkien laivojen kanssa h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli noin 120 kolmisoutua. Agesilaos antoi laivaston lankonsa Peisandroksen komennettavaksi. Peisandros ei ollut koskaan aikaisemmin komentanut laivastoa. My\xc3\xb6s persialaiset olivat l\xc3\xa4hett\xc3\xa4neet paikalle oman laivastonsa, joka koostui foinikialaisista, kilikialaisista ja kyproslaisista laivoista. Persialaisten laivastoa johti kokenut ateenalainen sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Konon. Laivastot kohtasivat vuonna 394 eaa. Knidoksen edustalla. Knidoksen taistelussa Kononin johtama persialainen laivasto tuhosi t\xc3\xa4ydellisesti Peisandroksen johtaman spartalaisen laivaston.\n_START_SECTION_\nKoroneian taistelu\n_START_PARAGRAPH_\nKnidoksen taistelun ollessa k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 Agesilaos marssi V\xc3\xa4h\xc3\xa4st\xc3\xa4-Aasiasta Traakian, Makedonian ja Thessalian halki Boiotiaan. Koroneian taistelussa Agesilaos kukisti etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 thebalaisista ja argoslaisista koostuneen armeijan. Agesilaos p\xc3\xa4\xc3\xa4si t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen palaamaan armeijansa kanssa Korintinlahden yli Peloponnesokselle.\n_START_SECTION_\nKorintin piiritys\n_START_PARAGRAPH_\nKorintin sodan ensimm\xc3\xa4isen vaiheen j\xc3\xa4lkeen Sparta oli selv\xc3\xa4sti vastustajiaan voimakkaampi. Se oli kuitenkin menett\xc3\xa4nyt laivastonsa, jonka se oli vaivoin rakentanut peloponnesolaissodan aikana. Spartan vastustajat olivat my\xc3\xb6s pystyneet est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n spartalaisia tunkeutumasta Peloponnesokselta muualle Kreikkaan mielens\xc3\xa4 mukaan. Spartan p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 seuraavien vuosien aikana tuli olemaan Spartaa l\xc3\xa4himpin\xc3\xa4 olevien kaupunkien Korintin ja Argoksen kukistaminen. Ateena ja Theba taas yrittiv\xc3\xa4t pit\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaupungit mukana omassa liitossaan samalla kun ne itse yrittiv\xc3\xa4t kasvattaa omaa valtaansa. Ateenalaiset unelmoivat koko Aigeianmeren kattaneen entisen imperiuminsa j\xc3\xa4lleenrakentamisesta. Thebalaiset taas olivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n halunneet saada Boiotian pienemm\xc3\xa4t kaupungit oman valtansa alle._NEWLINE_Vuoden 393 eaa. alussa ateenalaisen Kononin ja satraappi Farnabazoksen johtama persialainen laivasto purjehti Kreikkaan. Aluksi he tekiv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 Lakoniaan ja valtasivat Kytheran saaren. He k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Korintissa, jossa he jakoivat Persian kuninkaan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mi\xc3\xa4 varoja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen laivasto purjehti Ateenaan, jossa se suojasi kaupunkia sen aikaa, kun ateenalaiset j\xc3\xa4lleenrakensivat Pitk\xc3\xa4t muurinsa kaupungin ja sen sataman Pireuksen v\xc3\xa4lille. Spartalaiset olivat pakottaneet ateenalaiset purkamaan muurit peloponnesolaissodan j\xc3\xa4lkeen. Ateena k\xc3\xa4ytti hyv\xc3\xa4kseen laivastoa valtaamalla Skyroksen, Imbroksen ja Lemnoksen saaret, joille se perusti kolonioita._NEWLINE_Samoihin aikoihin Korintissa ilmeni kiista demokraattien ja oligarkkien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Argoksen tukemat demokraatit karkottivat vastustajansa kaupungista. Maanpakoon ajetut oligarkit pakenivat spartalaisten luokse, jotka olivat perustaneet p\xc3\xa4\xc3\xa4majansa l\xc3\xa4heiseen Sikyoniin. My\xc3\xb6s ateenalaiset ja thebalaiset antoivat tukensa Korintin demokraateille. Y\xc3\xb6llisess\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 spartalaiset ja maanpakoon ajetut korinttilaiset valtasivat Lekhaionin, joka oli Korintin satamakaupunki Korintinlahden puolella. Korintin demokraatit yrittiv\xc3\xa4t liittolaistensa kanssa vallata takaisin kaupungin mutta ep\xc3\xa4onnistuivat. He alkoivat piiritt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaupunkia, mutta spartalaiset tekiv\xc3\xa4t vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen ja ajoivat heid\xc3\xa4t pois.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4iset rauhanneuvottelut\n_START_PARAGRAPH_\nSpartalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t vuonna 392 eaa. Antalkidaan neuvottelemaan Fryygian satraapin Tiribazoksen kanssa. Spartalaiset toivoivat, ett\xc3\xa4 persialaiset vet\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t pois tukensa Spartan vastustajilta, kun he kuulisivat, ett\xc3\xa4 ateenalaiset olivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet persialaisten laivastoa hyv\xc3\xa4kseen kasvattaakseen omaa valtaansa. Ateenalaiset saivat kuulla t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t Kononin sek\xc3\xa4 useita muita neuvottelemaan satraapin kanssa. My\xc3\xb6s Korintti, Argos ja Theba l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t edustajiaan neuvottelemaan persialaisten kanssa._NEWLINE_Spartalaiset ehdottivat yleist\xc3\xa4 rauhaa, joka perustuisi kaikkien kaupunkien itsen\xc3\xa4isyyteen. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n Spartan vastustajat eiv\xc3\xa4t voineet suostua, koska Ateena halusi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 vallassaan Aigeianmerell\xc3\xa4 valtaamansa saaret ja Theba Boiotian kaupungit. Argoksella taas oli suunnitelmia sis\xc3\xa4isten kiistojen heikent\xc3\xa4m\xc3\xa4n Korintin liitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 omaan valtapiiriins\xc3\xa4. Kokouksessa ei p\xc3\xa4\xc3\xa4sty yhteisymm\xc3\xa4rrykseen, mutta Tiribazos pel\xc3\xa4styi spartalaisten sanoja ja vangitutti Kononin. Lopulta h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti auttaa spartalaisia salaa rahallisesti. Konon p\xc3\xa4\xc3\xa4si jonkin ajan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 pakenemaan persialaisten vankeudesta, mutta h\xc3\xa4n kuoli pian. Spartalaiset kutsuivat samana vuonna koolle toisen rauhankokouksen, mutta sekin p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi tuloksetta spartalaisten vaatimuksiin kaupunkien itsen\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4. Ateenalaiset vastustivat my\xc3\xb6s sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 rauhanehdot vaativat Joonian kaupunkien j\xc3\xa4tt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 oman onnensa nojaan._NEWLINE_Kariutuneiden neuvottelujen j\xc3\xa4lkeen Tiribazos matkusti Susaan tapaamaan Persian kuningasta Artakserkses II:sta. H\xc3\xa4nen tilalleen l\xc3\xa4hetettiin sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Struthas, joka suosi Spartan vastustajia. Spartalaiset m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4siv\xc3\xa4t oman V\xc3\xa4h\xc3\xa4ss\xc3\xa4-Aasiassa olevan sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6ns\xc3\xa4 Thibronin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n persialaisia vastaan. Aluksi Thibron onnistui teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 persialaisten alueelle, mutta h\xc3\xa4n kaatui er\xc3\xa4\xc3\xa4n pienen kahakan aikana. Thibronin tilalle l\xc3\xa4hetettiin Diphridas, joka onnistui paremmin kuin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4nk\xc3\xa4\xc3\xa4n ei saanut aikaan mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ratkaisevaa.\n_START_SECTION_\nLekhaionin taistelu\n_START_PARAGRAPH_\nKorintissa demokraatit olivat viel\xc3\xa4 vallassa, ja maanpakoon ajetut oligarkit piileksiv\xc3\xa4t Lekhaionissa. Spartan tukemana he tekiv\xc3\xa4t Lekhaionista k\xc3\xa4sin useita hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 Korintin alueelle. Vuonna 391 eaa. Agesilaos aloitti sotatoimet Korintin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja valtasi pian Lekhaionin ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 olevia linnoituksia. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n otti suuret m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t sotasaalista ja vankeja. Samalla kun Agesilaos oli tukikohdassaan j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sotasaaliin myynti\xc3\xa4, ateenalainen sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Ifikrates voitti Lekhaioniin j\xc3\xa4tetyn spartalaisen varuskunnan._NEWLINE_Lekhaionin taistelu oli er\xc3\xa4s antiikin Kreikan sodank\xc3\xa4ynnin k\xc3\xa4\xc3\xa4nnekohdista. Ifikrateen joukoista suurin osa oli kevyesti varustettuja peltasteja. Spartalaiset joukot olivat taas p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa raskaasti varustettuja hopliitteja. Ifikrates k\xc3\xa4ytti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4kseen ja k\xc3\xa4ski joukkojensa hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 spartalaisia vastaan heittokeih\xc3\xa4in. Kun spartalainen rivist\xc3\xb6 yritti p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4hitaisteluun ateenalaisten kanssa, n\xc3\xa4m\xc3\xa4 per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t nopeasti. Spartalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 komensi pian osan nuoremmista sotilaistaan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n peltasteja vastaan. Ifikrateen joukot v\xc3\xa4ltteliv\xc3\xa4t kuitenkin helposti raskaasti varustettuja spartalaisia, ja kun spartalaiset taas yrittiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 takaisin omaan rivist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4, ateenalaiset tekiv\xc3\xa4t vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen. Sama toistui useaan kertaan, ennen kuin ateenalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t omat hopliittinsa spartalaisia vastaan. N\xc3\xa4hdess\xc3\xa4\xc3\xa4n tilanteen toivottomuuden spartalaiset l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t pakoon. Taistelussa kuoli noin 250 spartalaista yhdest\xc3\xa4 pataljoonasta (mora), joka k\xc3\xa4sitti 600 miest\xc3\xa4._NEWLINE_Ifikrates jatkoi Lekhaionin voiton j\xc3\xa4lkeen valtaamalla takaisin useimmat niist\xc3\xa4 linnoituksista, jotka spartalaiset olivat aikaisemmin vallanneet. H\xc3\xa4n ei kuitenkaan pystynyt valtaamaan itse Lekhaionia, mutta h\xc3\xa4n jatkoi sotimista Flioksen alueella ja Arkadiassa. Flioksen joukot Ifikrates l\xc3\xb6i taistelussa, ja Arkadiassa h\xc3\xa4n antoi ry\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4 maaseutua, kun arkadialaiset eiv\xc3\xa4t uskaltautuneet taisteluun ateenalaisten kanssa._NEWLINE_N\xc3\xa4iden voittojen j\xc3\xa4lkeen argoslaiset panivat t\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n jo jonkin aikaa suunnittelemansa Korintin liitt\xc3\xa4misen Argoksen valtapiiriin. Argoslainen armeija saapui Korinttiin ja otti haltuunsa Korintin akropoliin Akrokorintin. Argoslaiset kaatoivat my\xc3\xb6s kaupunkien v\xc3\xa4liset rajakivet. Argoksen ja Korintin kaupungit liitettiin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen yhdeksi valtioksi.\n_START_SECTION_\nAgesilaoksen sotaretket\n_START_PARAGRAPH_\nIfikrateen voittojen j\xc3\xa4lkeen Korintin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 sodan aikana k\xc3\xa4yty taisteluja. Agesilaos teki sotaretken Argoksen alueella vuonna 391 eaa. Vuonna 389 eaa. h\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Akarnaniaan, joka oli liitossa Spartan vihollisten kanssa. Akarnanialaiset v\xc3\xa4lttiv\xc3\xa4t taisteluja ja per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t vuoriston suojaan. Lopulta Agesilaos sai heid\xc3\xa4t kuitenkin aloittamaan taistelun ja kukisti heid\xc3\xa4t perusteellisesti. Akarnanialaiset solmivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen erillisen rauhan Spartan kanssa. Vuonna 388 eaa. Agesilaos hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si taas Argosta vastaan ja tuhosi kaupunkia ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4 maaseutua. H\xc3\xa4n palasi armeijansa kanssa kotiin sen j\xc3\xa4lkeen, kun h\xc3\xa4n oli saanut useita ep\xc3\xa4suotuisia ennusteita.\n_START_SECTION_\nSota Aigeianmerell\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKnidoksessa k\xc3\xa4rsim\xc3\xa4ns\xc3\xa4 perusteellisen tappion j\xc3\xa4lkeen spartalaiset rakensivat uuden laivaston ja saivat sen avulla vuonna 392 eaa. valloitettua itselleen Korintinlahden suun. Samana vuonna k\xc3\xa4ytyjen ep\xc3\xa4onnistuneiden rauhanneuvottelujen j\xc3\xa4lkeen spartalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t pienen laivaston er\xc3\xa4\xc3\xa4n Ekdikoksen johdolla Aigeianmerelle. H\xc3\xa4nelle annettiin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi auttaa Rodoksen oligarkkeja p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4\xc3\xa4n valtaan. Rodokselle p\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n Ekdikos huomasi kuitenkin, ett\xc3\xa4 demokraatit olivat vallassa ja ett\xc3\xa4 heill\xc3\xa4 oli paljon enemm\xc3\xa4n laivoja kuin h\xc3\xa4nell\xc3\xa4. Kuultuaan t\xc3\xa4st\xc3\xa4 spartalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t Teleutiaan laivaston kanssa Korintinlahdelta Aigeianmerelle. Teleutias saapui Knidoksen luokse, jossa h\xc3\xa4n aloitti sotatoimet Rodosta vastaan._NEWLINE_Kuullessaan t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ateenalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t 40 laivaa Thrasybuloksen johdolla spartalaisia vastaan. Thrasybulos ep\xc3\xa4ili kuitenkin, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n saisi aikaan enemm\xc3\xa4n, jos ei hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4isi suoraan spartalaisia vastaan. H\xc3\xa4n purjehti Hellespontokselle, jossa h\xc3\xa4n sai useita kaupunkeja liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n Ateenaan. H\xc3\xa4n asetti my\xc3\xb6s veron, jonka kaikki Byzantionin ohittavat laivat joutuivat maksamaan. Ateena alkoi n\xc3\xa4in j\xc3\xa4lleen saada niit\xc3\xa4 verotuloja, joita se oli ker\xc3\xa4nnyt ennen peloponnesolaissotaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Thrasybulos purjehti Lesbokseen ja kukisti siell\xc3\xa4 olleet spartalaisjoukot. Lesboksella ollessaan Thrasybulos sai surmansa er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen spartalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t er\xc3\xa4\xc3\xa4n Anaksibioksen Hellespontokselle, jossa h\xc3\xa4n aluksi kukisti Farnabazoksen ja sai kaapattua useita ateenalaisten laivoja. Ateenalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t Hellespontokselle puolestaan Ifikrateen. Aluksi molemmat osapuolet tyytyiv\xc3\xa4t tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n vain pienehk\xc3\xb6j\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 toistensa alueelle, mutta Ifikrates yll\xc3\xa4tti spartalaiset, kun he olivat palaamassa takaisin er\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykselt\xc3\xa4. Ifikrateen joukot kukistivat spartalaiset vuoristoisessa maastossa ja tappoivat Anaksibioksen ja useita muita.\n_START_SECTION_\nAigina\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 389 eaa. ateenalaiset yrittiv\xc3\xa4t vallata Aiginan saaren, mutta spartalaiset saivat ajettua ateenalaisten laivaston pois saarelta. Ateenalaiset jatkoivat kuitenkin Aiginan kaupungin piiritt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 maalla, mutta joutuivat muutaman kuukauden kuluttua l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n saarelta. Spartalaiset vetiv\xc3\xa4t laivastonsa pois Rodokselle. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Gorgopaan johtama spartalainen laivasto yll\xc3\xa4tti ateenalaisten laivaston Ateenan l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4 ja valtasi muutaman laivan. Ateenalaiset tekiv\xc3\xa4t vuorostaan yll\xc3\xa4tyshy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen aiginalaisia ja heid\xc3\xa4n spartalaisia liittolaisiaan vastaan Aiginan saarella._NEWLINE_Spartalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t vuorostaan laivaston Teleutiaan johdolla Aiginaan. N\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 ateenalaiset eiv\xc3\xa4t olleet varuillaan, h\xc3\xa4n teki yll\xc3\xa4tyshy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen Ateenan satamaan Pireukseen ja valtasi useita kauppalaivoja.\n_START_SECTION_\nAntalkidaan rauha\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 387 eaa. spartalaiset olivat l\xc3\xa4hett\xc3\xa4neet laivaston komentajan Antalkidaan Tiribazoksen luokse. Antalkidas ja Tiribazos matkustivat yhdess\xc3\xa4 Susaan neuvottelemaan Persian kuninkaan Artakserkseen kanssa. Susassa spartalaiset ja persialaiset sopivat, ett\xc3\xa4 Persia antaisi tukensa Spartalle, jos sen vastustajat eiv\xc3\xa4t suostuisi rauhantekoon. Persialaiset pelk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Ateenan kasvavaa valtaa ja olivat huolissaan siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ateenalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t apua Kyproksen Salamiin kuninkaalle Euagoraalle ja Egyptin Hakorille, jotka molemmat olivat sodassa Persiaa vastaan. Neuvottelujen j\xc3\xa4lkeen Antalkidas purjehti laivastonsa kanssa Hellespontokselle, jossa siihen liittyi paikallisten persialaisten satraappien laivastoja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 toisti samaa taktiikkaa, jota Lysandros oli k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt peloponnesolaissodan aikana. Ilman Hellespontoksen kautta tulleita viljalasteja Ateena oli tuolloin joutunut hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xb6yryytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t rauhanehdot. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa ateenalaiset olivat valmiita rauhanneuvotteluihin, kun he saivat kuulla, ett\xc3\xa4 salmi oli spartalaisten vallassa._NEWLINE_Vuoden 387 eaa. lopulla Tiribazos kutsui koolle sodan osapuolet neuvottelemaan rauhanehdoista, jotka perustuivat Persian kuninkaan Artakserkseen kreikkalaisille l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjeeseen. Sen mukaan kaikkien Aasian kreikkalaisten kaupunkien tuli kuulua Persialle ja kaikkien Kreikan kaupunkien piti t\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien olla itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Persialaisten avulla spartalaiset saivat vastustajansa hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n rauhanehdot. Rauhansopimus pakotti Theban hajottamaan Boiotian kaupunkien liiton. My\xc3\xb6s Argos ja Korintti joutuivat rauhanehtojen takia luopumaan omasta kaupunkiliitoksestaan. Ilman vahvoja liittolaisiaan sis\xc3\xa4isten kiistojen riepotteleman Korintin oli taas pakko liitty\xc3\xa4 j\xc3\xa4seneksi Spartan peloponnesolaisliittoon. Rauhansopimuksen merkitt\xc3\xa4vin vaikutus oli kuitenkin Joonian kaupunkien joutuminen taas Persian valtaan. Persia pystyi my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen sekaantumaan Kreikan sis\xc3\xa4isiin asioihin.\n_START_SECTION_\nSodan seuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nSodan j\xc3\xa4lkeisin\xc3\xa4 vuosina Sparta ja Persia k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4kseen rauhansopimuksen ehtoja vahvistaakseen omaa valtaansa. Ilman Ateenan apua Joonian kaupungit joutuivat taas helposti Persian vallan alle. My\xc3\xb6s Kypros ja Egypti, joita ateenalaiset olivat tukeneet Korintin sodan aikana, kukistuivat pian ja joutuivat taas Persian vallan alle. Spartalaiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4kseen rauhansopimuksen ehtoa, jonka mukaan kaikkien kaupunkien tuli olla itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4, hajottamalla kaikki heid\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n haitalliset kaupunkien v\xc3\xa4liset liitot. Vastahakoisia liittolaisia my\xc3\xb6s kuritettiin. Esimerkiksi Mantineian spartalaiset jakoivat viideksi itsen\xc3\xa4iseksi kyl\xc3\xa4ksi. Sparta pysyi koko Kreikan kiistattomana johtajana aina vuonna 371 eaa. k\xc3\xa4ytyyn Leuktran taisteluun asti. Joonian kaupungit vapautuivat Persian vallasta vasta Aleksanteri Suuren aikana.'