b'\n_START_ARTICLE_\nJakamattomista viivoista\n_START_PARAGRAPH_\nJakamattomista viivoista (m.kreik. \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xe1\xbd\xb6 \xe1\xbc\x80\xcf\x84\xcf\x8c\xce\xbc\xcf\x89\xce\xbd \xce\xb3\xcf\x81\xce\xb1\xce\xbc\xce\xbc\xe1\xbf\xb6\xce\xbd, lat. De lineis insecabilibus) on Aristoteleen koottujen teosten laitokseen eli Corpus Aristotelicumiin kuuluva teos, joka ei kuitenkaan ole todellisuudessa Aristoteleen kirjoittama. Antiikin aikana teos pantiin usein Theofrastoksen nimiin, mutta nykyisen tutkimuksen mukaan se ei voi olla h\xc3\xa4nenk\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjoittamansa. Kirjoittaja on ehk\xc3\xa4 Straton tai joku tuntematon peripateetikko._NEWLINE_Teoksen tarkoituksena on todistaa oikeaksi oppi, jonka mukaan suureita voidaan jakaa loputtomiin. Alkukysymyksen\xc3\xa4 on, onko olemassa sellaisia viivoja (janoja), joita ei voi jakaa osiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa viivan ideaa ja Zenonin n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4. Ainakin uudemmissa painoksissa piste- ja viivaesityksi\xc3\xa4 on havainnollistettu mukaan liitetyill\xc3\xa4 kuvilla. Teos on arvokas matematiikan historian tutkijalle.'