b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89tienne-Louis Boull\xc3\xa9e\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89tienne-Louis Boull\xc3\xa9e, (12. helmikuuta 1728, Pariisi \xe2\x80\x93 6. helmikuuta 1799, Pariisi) oli ranskalainen vision\xc3\xa4\xc3\xa4rinen arkkitehti sek\xc3\xa4 arkkitehtuurin teoreetikko ja opettaja. _NEWLINE_Boull\xc3\xa9e aikoi aluksi taidemaalariksi, mutta noudatti is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 toiveita ja alkoi opiskella arkkitehtuuria. Boull\xc3\xa9e avasi oman arkkitehtitoimistonsa jo 19-vuotiaana. H\xc3\xa4n suunnitteli 1760\xe2\x80\x9370-luvuilla useita kaupunkipalatseja Pariisiin, joista tunnetuin on H\xc3\xb4tel de Brunoy. Vaikka h\xc3\xa4nen toteutuneet ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ovat kekseli\xc3\xa4it\xc3\xa4 ja tyylipuhtaita uusklassismin esimerkkej\xc3\xa4, on Boull\xc3\xa9e kuitenkin tunnetumpi arkkitehtuurin teoreetikkona ja opettajana. Boull\xc3\xa9e toimi arkkitehtuurin opettajana 50 vuotta, ja h\xc3\xa4nen oppilaisiinsa kuuluivat muun muassa Alexandre-Th\xc3\xa9odore Brongniart, Jean-Fran\xc6\x88ois-Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se Chalgrin ja Jean-Nicolas-Louis Durand._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 julkisten monumenttien konseptisuunnitelmissaan Boull\xc3\xa9e pyrki arkkitehtonisilla muodoilla her\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n katsojissa ylevi\xc3\xa4 tunteita, v\xc3\xa4litt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n niiden kautta maailman suunnattomuuden ja mahtavuuden sek\xc3\xa4 kaiken takana piilev\xc3\xa4n jumalallisen j\xc3\xa4rjen. Samalla h\xc3\xa4nen ajatteluunsa vaikutti my\xc3\xb6s ajalle tyypillinen antiikin, varsinkin muinaisen Egyptin monumenttien, palava ihailu._NEWLINE_Boull\xc3\xa9en t\xc3\xb6ille on ominaista antiikin esikuvien pelkist\xc3\xa4minen geometrisiin muotoihin, jotka ilment\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t monumentaalirakennuksissa viile\xc3\xa4\xc3\xa4, ihanteellista klassista arkkitehtuuria ja omaisivat samalla vaikuttavaa ilmaisuvoimaa. Kuuluisassa esseess\xc3\xa4\xc3\xa4n La Th\xc3\xa9orie des corps h\xc3\xa4n tutki geometristen muotojen vaikutusta aisteihin ja liitti kuutioon, pyramidiin, sylinteriin ja palloon \xe2\x80\x9dluontaisia\xe2\x80\x9d symbolisia merkityksi\xc3\xa4. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 palloa Boull\xc3\xa9e piti t\xc3\xa4ydellisen\xc3\xa4 muotona. Boull\xc3\xa9e laati sarjan julkisten monumentaalirakennusten suunnitelmia. Niiden huipentuma oli vuoden 1784 suunnitelma suunnattomasta pallosta, joka olisi ollut brittil\xc3\xa4isen fyysikon Isaac Newtonin hautamuistomerkki. Muistomerkin sis\xc3\xa4tilan oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 olla ontto, valtaisa pallomainen tila, joka olisi esitt\xc3\xa4nyt maailmankaikkeutta._NEWLINE_Arkkitehtuuripiirroksissaan Boull\xc3\xa9e pyrki tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n geometriset perusmuodot el\xc3\xa4viksi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 dramaattisia valon ja varjon vaihteluita. H\xc3\xa4n korosti rakennusten mystisyytt\xc3\xa4 hautaamalla osan rakennusmassasta. Boull\xc3\xa9e k\xc3\xa4ytti rakennussuunnitelmissaan lis\xc3\xa4ksi vahvaa symboliikkaa. Esimerkiksi Palais Municipal lep\xc3\xa4\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4n pedestaaleja muistuttavan vartiotuvan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, korostaen sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 yhteiskunta nojaa lakiin._NEWLINE_Boull\xc3\xa9eta on ajoittain syytetty megalomaaniksi suuruudenhullujen suunnitelmiensa vuoksi. H\xc3\xa4nen suunnitelmiaan pit\xc3\xa4isi kuitenkin ajatella pikemminkin visioina kuin vakavina toteutusehdotuksina. Boull\xc3\xa9e edelsi 1900-luvun arkkitehtuuria pyrkimyksess\xc3\xa4\xc3\xa4n luoda ainutkertaista ja omaper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 arkkitehtuuria, joka heijastaisi uuden sosiaalisen j\xc3\xa4rjestyksen ihanteita.'