b'\n_START_ARTICLE_\nAteismi\n_START_SECTION_\nVanha aika\n_START_PARAGRAPH_\nIntiassa vaikutti 600\xe2\x80\x93200-luvuilla eaa. filosofinen koulukunta, joka edusti aineellista todellisuusk\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 ja arvosteli hindulaisuutta harhaluuloiksi._NEWLINE_Antiikin Kreikan varhaisimpana tunnettuna ateistisena ajattelijana on mainittu ainakin Diagoras (400-luku eaa.). Diogenes Laertios kirjoitti Theodoros Kyrenel\xc3\xa4isest\xc3\xa4 (noin 335\xe2\x80\x93260 eaa.), liikanimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Theodoros Jumalaton, muun muassa: \xe2\x80\x9dTheodoros hylk\xc3\xa4si kerta kaikkiaan jumalia koskevat uskomukset. Olen saanut k\xc3\xa4siini h\xc3\xa4nen teoksensa Jumalista, eik\xc3\xa4 se ole mill\xc3\xa4\xc3\xa4n muotoa v\xc3\xa4h\xc3\xa4p\xc3\xa4t\xc3\xb6inen kirja.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Atomiopin kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t Leukippos ja Demokritos laativat aineellisen todellisuusk\xc3\xa4sityksen, joka ei viitannut jumalaan tai yliluonnolliseen. Monissa ateismin historioissa ensimm\xc3\xa4isten ateististen ajattelijoiden ja kirjailijoiden joukkoon luetaan my\xc3\xb6s Epikuros ja Lucretius, joiden mielest\xc3\xa4 jumalat olivat olemassa, mutta sanoivat, ett\xc3\xa4 ne eiv\xc3\xa4t vaikuta maailman tapahtumiin tai ihmisten asioihin. Lucretius kirjoitti noin vuonna 50 eaa. epikurolaisesta todellisuusk\xc3\xa4sityksest\xc3\xa4 kertovan runoelman Maailmankaikkeudesta. Lucretius tunsi my\xc3\xb6t\xc3\xa4tuntoa niit\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4 kohtaan, jotka eiv\xc3\xa4t ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4neet heid\xc3\xa4t synnytt\xc3\xa4neen kaikkeuden toimintatapoja. H\xc3\xa4n katsoi n\xc3\xa4iden tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mien ja kovaonnisten ihmisten tarvitsevan uskontoa selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n alkuper\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n itselleen onnen ja onnettomuuden._NEWLINE_\xc2\xbb\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 Luulivat onnessaan my\xc3\xb6s [jumalain] olevan vertoja vailla, niist\xc3\xa4 kun h\xc3\xa4irinnyt ket\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ei kuoleman pelko, viel\xc3\xa4 kun nukkuissaan jumalain n\xc3\xa4ki saattavan aikaan ponnistuksettaan monet kummastuttavat ihmeet._NEWLINE_Toisekseen, nuo huomasivat oloseikkojen taivaan j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 vuoden vaihtuvan aikain, vaan ei tienneetk\xc3\xa4\xc3\xa4n, mik\xc3\xa4 kaikkeen siihen on syyn\xc3\xa4. Siis pakopaikkana vain oli tuo: jumaloille on kaikki suotu ja vaikuttaa pyh\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden sallima kaiken \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93_NEWLINE__NEWLINE_Toisekseen, kenen ei jumalain voi kammous mielt\xc3\xa4 j\xc3\xa4hmett\xc3\xa4\xc3\xa4, kenen ei j\xc3\xa4senet alas raueten vaivu, k\xc3\xa4rvenneen maan kun t\xc3\xa4risytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ukkosen vaaja hirve\xc3\xa4 iskullaan, jyry halkoo valtavan taivaan?\xc2\xbb _NEWLINE_(Viides kirja, 1179\xe2\x80\x931221, suomentanut Paavo Numminen.)_NEWLINE_Lucretius mainitsee ihmisten n\xc3\xa4hneen unissaan jumalia ja sill\xc3\xa4 perusteella uskoneen jumaliin. Toiseksi h\xc3\xa4n mainitsee, ett\xc3\xa4 kun ihmiset eiv\xc3\xa4t tunteneet ilmi\xc3\xb6iden syit\xc3\xa4, he selittiv\xc3\xa4t tapahtumia jumalilla. Kolmanneksi h\xc3\xa4n mainitsee er\xc3\xa4iden luonnon ilmi\xc3\xb6iden synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n pelon.\n_START_SECTION_\nUusi aika\n_START_PARAGRAPH_\nKristinuskon hallitseman keskiajan j\xc3\xa4lkeen uskontoon kohdistunut arvostelu alkoi Euroopassa lis\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 1500- ja 1600-luvuilla. Avoimen ateistiset ajattelijat ilmaantuivat valistuksen aikana 1700-luvulla, kun suvaitsevuus erilaisia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 kohtaan oli lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt. Ennen valistuksen aikaa ateismia pidettiin yleisesti tuomittavana. Erityisesti ranskalaisten valistusajattelijoiden yhteinen piirre oli kriittinen asenne uskontoa kohtaan. He asettivat perinnett\xc3\xa4 vastaan j\xc3\xa4rjen ja kokemuksen ja n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t uskonnollisen ja poliittisen pakkovallan tukevan toisiaan. N\xc3\xa4ihin ajattelijoihin kuuluivat esimerkiksi La Mettrie sek\xc3\xa4 Encyclop\xc3\xa9dien p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja Denis Diderot. Paroni d\xe2\x80\x99Holbach\xe2\x80\x99n teos Syst\xc3\xa9me de la Nature (1770) tarkasteli ihmist\xc3\xa4 osana luontoa. D\xe2\x80\x99Holbach katsoi, ett\xc3\xa4 jos ihmiset ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4t itsens\xc3\xa4 oikein luonnon osana, he voivat oppia ett\xc3\xa4 onnellisuus saavutetaan el\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 rauhassa toisten kanssa._NEWLINE_1800-luvulla filosofi Ludwig Feuerbach arvosteli teoksissaan kristinuskon perusteita. H\xc3\xa4nen ajattelunsa oli ateistista ja materialistista. Feuerbach katsoi, ett\xc3\xa4 jumala on ihmisen pelkojensa ja toiveidensa k\xc3\xa4sittelyyn keksim\xc3\xa4 luomus. Marxilaisuuden perustajat Karl Marx ja Friedrich Engels omaksuivat Ludwig Feuerbachin uskontoajattelun p\xc3\xa4\xc3\xa4kohdat. Lis\xc3\xa4ksi Marx ja Engels painottivat uskonnon yhteiskunnallista ja taloudellista vaikutusta. Perinteisen marxilaisuuden mukaan uskonto yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ep\xc3\xa4oikeudenmukaista yhteiskunnallista j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 ja toisaalta se passiivistaa sorrettua v\xc3\xa4est\xc3\xb6nosaa._NEWLINE_Luonnontieteilij\xc3\xa4 Charles Darwin, joka itse oli hyl\xc3\xa4nnyt kristinuskon, julkaisi vuonna 1859 evoluutioteoriansa. Kehitysopin avulla jumalan luomisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 todistava \xe2\x80\x9dsuunnitelmallisuus\xe2\x80\x9d voitiin selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 satunnaisen muuntelun ja luonnonvalinnan periaatteiden avulla, vetoamatta yliluonnollisiin tekij\xc3\xb6ihin. Auguste Comten positivismi korosti tieteen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6iden kuvaajana ilman uskontoa. Darvinismin menestys yhdistyneen\xc3\xa4 positivismiin johti 1800-luvun viimeisin\xc3\xa4 vuosikymmenin\xc3\xa4 uskontokriittisiin naturalismin ohjelmiin. Friedrich Nietzsche arvosteli voimakkaasti kristinuskoa valheellisena ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvastaisena._NEWLINE_Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii t\xc3\xa4ydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleens\xc3\xa4 ateistit. Nimitys vapaa-ajattelija alkoi levit\xc3\xa4 uudella ajalla. Vapaa-ajattelijaliike j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla L\xc3\xa4nsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainv\xc3\xa4linen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880 Brysseliss\xc3\xa4. Liiton kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkiv\xc3\xa4t totuuteen tieteen, hyvyyteen etiikan, kauneuteen taiteen ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen ty\xc3\xb6n avulla. Liikkeen kulta-aikana toteutettiin kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905._NEWLINE_Uskonnottomien liikkeet k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t ateismin ja vapaa-ajattelun lis\xc3\xa4ksi nimityksi\xc3\xa4 sekularismi, rationalismi ja humanismi. Uskonnotonta humanismia kutsutaan sekulaariksi humanismiksi._NEWLINE_1900-luvun alkuvuosikymmenin\xc3\xa4 kehittynyt looginen empirismi vastusti uskoa yliluonnolliseen._NEWLINE_Neuvostoliitossa ja muissa sosialistisissa maissa marxilainen ateismi oli osa kommunistista aatetta. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vuoden 1917 vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen Vladimir Lenin erotti kirkon valtiosta ja koulun kirkosta. Perustuslaissa s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin, ett\xc3\xa4 uskonnonvapauden lis\xc3\xa4ksi maassa vallitsee ateistisen propagandan vapaus. Vuoden 1917 j\xc3\xa4lkeen marxilainen versio ateismista sai k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 virallisen aseman Neuvostoliitossa. Aluksi bolsevikit suhtautuivat uskontoon harmittomana taikauskona, joka v\xc3\xa4hitellen tieteen edetess\xc3\xa4 tulisi h\xc3\xa4vi\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuonna 1921 puolue kuitenkin omaksui \xe2\x80\x9dtaistelevan ateismin\xe2\x80\x9d periaatteen. Neuvostoliiton kommunistinen puolue perusti vuonna 1923 Jumalattomien liiton (my\xc3\xb6hemmin Taistelevien jumalattomien liitto), joka suoritti ateismin levitysty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Vuoden 1937 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan tuloksien perusteella 57\xc2\xa0% neuvostoliittolaisista kuitenkin edelleen luokitteli itsens\xc3\xa4 uskovaisiksi. Tuloksen johdosta Stalin toimeenpani Jumalattomien liitossa k\xc3\xa4yntiin laajat puhdistukset liian hitaan uskonnon h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4misen vuoksi. Toisen maailmansodan aikana erityisesti ortodoksinen kirkko otettiin mukaan Saksan vastaiseen sotaponnistukseen, ja uskontojen vaino laimeni. Taistelevien jumalattomien liiton toiminta lopetettiin 1943. Maailman ainoa virallisesti t\xc3\xa4ysin ateistinen valtio oli kommunistinen Albania, jossa vuonna 1967 kiellettiin lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6ll\xc3\xa4 kaikki uskonnonharjoittaminen. Kommunististen valtioiden uskonnonvastaiset toimet lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ateismin vastaisuutta erityisesti Yhdysvalloissa, miss\xc3\xa4 ateismi ja kommunismi liitettiin usein toisiinsa.\n_START_SECTION_\nAteistinen uskontokritiikki\n_START_PARAGRAPH_\nMonet uskonnottomat ajattelijat ovat esitt\xc3\xa4neet, ett\xc3\xa4 tiede ei j\xc3\xa4t\xc3\xa4 tilaa uskonnoille muuna kuin \xe2\x80\x9dhistoriallisesti ja kulttuurisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 todellisuuspaon muotona\xe2\x80\x9d. Ateististen arvostelijoiden mukaan uskonto on s\xc3\xa4ilynyt yhteiskunnassa j\xc3\xa4\xc3\xa4nteen\xc3\xa4 ajoilta, jolloin ihmisten tieto todellisuudesta oli rajoittuneempaa._NEWLINE_Esimerkiksi filosofi Kai Nielsenin mukaan on suorastaan uskomatonta, ett\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4t oppineet ajattelijat saattavat kannattaa jumalauskoa. Nielsenin mielest\xc3\xa4 luontoon perustuvaan todellisuusk\xc3\xa4sitykseen luontevasti liittyv\xc3\xa4 ateismi on nykyajan j\xc3\xa4rkev\xc3\xa4n ihmisen valinta ja osa yleissivistyst\xc3\xa4. Kukaan j\xc3\xa4rkev\xc3\xa4 ihminen ei yksinkertaisesti voi en\xc3\xa4\xc3\xa4 suhtautua jumalauskoon tosissaan. Nielsenin mukaan ateismia ei kuitenkaan pit\xc3\xa4isi omaksua pelkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 itsest\xc3\xa4\xc3\xa4nselvyyten\xc3\xa4, vaan sen puolesta tulisi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 kamppailuun \xc3\xa4lyllisesti vahingollisia uskonnollisia harhoja vastaan._NEWLINE_Filosofi Ilkka Niiniluodon mielest\xc3\xa4 uskontojen pyhiin kirjoituksiin nojautuva k\xc3\xa4sitys todellisuutta koskevan tiedon hankkimisesta ja perustelemisesta on ristiriidassa tieteen menetelm\xc3\xa4n kanssa. Tiede pyrkii kertomaan millainen todellisuus on, etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n totuutta, hankkimaan tietoa todellisuudesta. Tieteellinen menetelm\xc3\xa4, jossa tietoa tavoitellaan avoimesti, arvostelevasti ja julkisesti koeteltavin havainnoin, on tieteen puolestapuhujien mielest\xc3\xa4 tehokkain ja j\xc3\xa4rkiper\xc3\xa4isin k\xc3\xa4sitysten muodostamisen menetelm\xc3\xa4. Esimerkiksi Charles S. Peirce korosti itse\xc3\xa4\xc3\xa4nkorjaavan tieteellisen menetelm\xc3\xa4n ylivertaisuutta \xe2\x80\x9ditsep\xc3\xa4isyyden\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9darvovallan\xe2\x80\x9d ja kokemuksesta riippumattoman k\xc3\xa4sitysten muodostamisen menetelmiin n\xc3\xa4hden._NEWLINE_Ilkka Niiniluodon mukaan k\xc3\xa4sitys todellisuudesta on uskonnollinen, jos siihen sis\xc3\xa4ltyy v\xc3\xa4itteit\xc3\xa4, joiden ainoana tukena on vetoaminen joihinkin uskonnollisiin arvovaltoihin (esimerkiksi uskonnollisiin kirjoituksiin) tai henkil\xc3\xb6kohtaisiin uskonnollisiin kokemuksiin. Vaikka tieteess\xc3\xa4 ei olekaan ehdottomia takeita totuudesta, tieteellisten ja uskonnollisten v\xc3\xa4itteiden ristiriitatilanteessa on Niiniluodon mukaan j\xc3\xa4rkiper\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 tieteen tulokset. N\xc3\xa4in ei tule menetell\xc3\xa4 siksi, ett\xc3\xa4 ne v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 olisivat tosia, vaan siksi, ett\xc3\xa4 ne on saavutettu kriittisen ja julkisesti valvottavissa olevan menetelm\xc3\xa4n avulla. Arvovaltoihin tai el\xc3\xa4myksiin vetoavia perusteluja ei voi Niiniluodon mukaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 todistusvoimaisina, sill\xc3\xa4 ne rikkovat kriittisyyden ja puolueettomuuden menetelm\xc3\xa4llisi\xc3\xa4 vaatimuksia. Niiniluodon mukaan mik\xc3\xa4\xc3\xa4n arvovalta ei voi vaatia tieteess\xc3\xa4 itselleen ikuista asemaa. Vetoaminen uskonnollisiin arvovaltoihin sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi keh\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4telm\xc3\xa4n. Yksityisten henkil\xc3\xb6iden omat kokemukset ja el\xc3\xa4mykset eiv\xc3\xa4t ole sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n julkisesti koeteltavissa, joten ne eiv\xc3\xa4t kelpaa todistusaineistoksi niiden kohteen olemassaolosta. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 el\xc3\xa4mykset voidaan kyll\xc3\xa4 asettaa psykologian tutkimuskohteeksi ja niiden syntytavalle voidaan pyrki\xc3\xa4 antamaan tieteellinen selitys._NEWLINE_Uskontoa vastaan on esitetty arvostelua my\xc3\xb6s moraalisin perustein: uskonnot saavat aikaan sotia, tappamista ja k\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4. Uskonnottomat moraalifilosofit kuten Mario Bunge ovat esitt\xc3\xa4neet, ett\xc3\xa4 monet uskonnolliset n\xc3\xa4kemykset uskonnon oppien mukaan el\xc3\xa4misen palkitsemisesta ikuisessa el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 edustavat itsek\xc3\xa4st\xc3\xa4 nautinnontavoittelua. Arvostelijoiden mukaan kyseenalaistamaton usko on johtanut liian usein k\xc3\xa4rsimykseen ja tappamiseen. Esitetyist\xc3\xa4 historiallisista esimerkeist\xc3\xa4 tunnetuimpia ovat ristiretket, uskonnolliset sodat, inkvisitio ja noitavainot._NEWLINE_Uskontotieteilij\xc3\xa4 Ilkka Pyysi\xc3\xa4isen mukaan uskonto on osa arkiajattelua, joka on ristiriidassa tieteen kanssa. Pyysi\xc3\xa4isen mukaan ihmislaji on kehittynyt ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, joka ei ole suosinut nimenomaan tieteellisen ajattelun kehityst\xc3\xa4. Monien ihmisten on edelleen helpompi uskoa esimerkiksi ihmeisiin kuin suhtautua kriittisesti omiin k\xc3\xa4sityksiins\xc3\xa4. Siksi uskonnottomat ovat monissa maissa v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6. Nykyisin ihmisen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on kuitenkin erilainen. Kun tieteellinen tieto levi\xc3\xa4\xc3\xa4 hyvin laajalle ihmisten keskuuteen, siit\xc3\xa4 tulee er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen normi: tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mien alkaa olla vaikeaa saada muiden luottamusta ja menesty\xc3\xa4 yhteis\xc3\xb6ss\xc3\xa4.'