b'\n_START_ARTICLE_\nNikkeli (Murmanskin alue)\n_START_SECTION_\nKaivostoiminta aloitetaan\n_START_PARAGRAPH_\nPetsamotunturien alueelta l\xc3\xb6ytyi huomattavia nikkeliesiintymi\xc3\xa4, joiden koko arvioitiin viideksi miljoonaksi tonniksi (1934). Suurin n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ist\xc3\xa4 sijoittui Kaulatunturin alueelle. Vuonna 1934 Suomen valtio vuokrasi valtausalueen kanadalaisen International Nickel Co (Inco) -_NEWLINE_kaivosyhti\xc3\xb6n englantilaiselle tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6lle The Mond Nickel Co:lle, joka perusti kaivostoimintaa varten Petsamon Nikkeli Oy -nimisen tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6n. Yhti\xc3\xb6 aloitti kaivostoiminnan valmistelut vuonna 1935 ja seuraavana vuonna tehtiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s kaivoksen ja kaivoskaupungin perustamisesta._NEWLINE_Petsamon Nikkeli Oy rakennutti Kaulatunturin kaivokseen my\xc3\xb6s kapearaiteisen kaivosradan jonka_NEWLINE_raideleveys oli 750 mm. Lis\xc3\xa4ksi yhti\xc3\xb6 rakensi raideleveydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n normaalin (1435 mm) teollisuusradan kaivokselta l\xc3\xa4heiseen sulattoon. Yhti\xc3\xb6n tarkoituksena oli yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Kolosjoki_NEWLINE_rautateitse Liinahamarin satamaan. Mit\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6 sai rakennettua suunnitellusta radasta talvisodan_NEWLINE_puhkeamiseen menness\xc3\xa4 on viel\xc3\xa4 ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta Helsingin Sanomat julkaisi 1939 valokuvan_NEWLINE_s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istetyst\xc3\xa4 radasta ja rautatietunnelista. Lis\xc3\xa4ksi tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n ett\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6 osti Norjasta_NEWLINE_AS Sydvaranger-kaivosyhti\xc3\xb6lt\xc3\xa4 Kirkkoniemest\xc3\xa4 Bj\xc3\xb6rnevatnin kaivosradalta kaksi k\xc3\xa4ytetty\xc3\xa4 h\xc3\xb6yryveturia._NEWLINE_Kaivosty\xc3\xb6t aloitettiin Kaulatunturilla, josta louhittu malmi kuljetettiin rautateitse l\xc3\xa4heiseen sulattoon. Sulaton s\xc3\xa4hk\xc3\xb6uunit olivat tuolloin maailman suurimmat. Energia Kolosjoen sulattoon saatiin Paatsjoen J\xc3\xa4niskoskeen rakennetusta voimalaitoksesta. Kolosjoen kaivosteollisuuskaupungin rakentaminen alkoi varsinaisesti 1937. Kaivoksen ja jalostuslaitosten lis\xc3\xa4ksi rakennettiin asuinkerrostaloja ja muita rakennuksia, vesijohto- ja viem\xc3\xa4riverkosto sek\xc3\xa4 muuta infrastuktuuria. Kolosjoen rakentamisella oli suuri ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus, sill\xc3\xa4 jo vuonna 1938 Kolosjokea rakentamassa oli noin 700 miest\xc3\xa4. Vuonna 1939 koko Petsamon alueella oli kaivostoiminnan aiheuttamissa rakennust\xc3\xb6iss\xc3\xa4 jo noin 2 500 miest\xc3\xa4, joista Kolosjoella noin 1\xc2\xa0200 \xe2\x80\x93 1\xc2\xa0300, J\xc3\xa4niskosken voimalaitoksella 600\xe2\x80\x93900 ja Liinahamarin sataman laajennust\xc3\xb6iss\xc3\xa4 200\xe2\x80\x93300 miest\xc3\xa4. My\xc3\xb6s lentokent\xc3\xa4n rakentaminen aloitettiin ja tehtiin periaatep\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s Rovaniemi\xe2\x80\x93Petsamo-rautatien rakentamisesta. Valtavan ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n vuoksi alueella oli asunto- ja elintarvikepulaa sek\xc3\xa4 sosiaalisia ongelmia.\n_START_SECTION_\nSota-aika ja Kolosjoen menetys\n_START_PARAGRAPH_\nKolosjoen kaivoskaupungin suotuisa kehitys katkesi talvisotaan, mutta sodan j\xc3\xa4lkeen rakennust\xc3\xb6it\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin taas jatkamaan. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1940 kaivokset siirtyiv\xc3\xa4t Suomen valtion hallintaan ja malmia alettiin myyd\xc3\xa4 Saksaan. Louhinta kaivoksessa p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin aloittamaan viel\xc3\xa4 saman vuoden aikana. Rakentaminen alueelle jatkui edelleen, mutta katkesi jatkosodan sytytty\xc3\xa4. Jatkosodan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaiheen j\xc3\xa4lkeen rakennusty\xc3\xb6t saatiin taas k\xc3\xa4yntiin. Jatkosodan aikana Kolosjokea oli rakentamassa my\xc3\xb6s sotavankeja ja ty\xc3\xb6velvollisia. J\xc3\xa4niskosken voimalaitos k\xc3\xa4ynnistettiin 1942 ja Kolosjoen sulattamon toinen uuni 1943. Saksalaiset avasivat l\xc3\xa4heiseen Kammikivitunturiin avolouhoksen nikkelin saannin lis\xc3\xa4\xc3\xa4miseksi. Kaivos ja sulatto toimivat t\xc3\xa4ydell\xc3\xa4 teolla vuoden 1944 alussa, ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4en noin 1 570 henke\xc3\xa4, joista oli sotavankeja 360. Kolosjoen nikkelikaivos tuotti vuosina 1940\xe2\x80\x931944 yhteens\xc3\xa4 noin 16 000 tonnia nikkeli\xc3\xa4, josta 90\xc2\xa0% kuljetettiin Saksaan._NEWLINE_Saksalaisten sota-ajan rautatierakennushankkeista Petsamossa on taltioitu hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n tietoa. Luultavasti he aloittivat 1942 uudelleen International Nickel Co:n kesken j\xc3\xa4\xc3\xa4neen Kolosjoki\xe2\x80\x93Liinahamari-radan rakennusty\xc3\xb6t. Kuinka paljon uutta rataa saatiin valmiiksi syyskuuhun 1944 menness\xc3\xa4 ei ole tiedossa.   _NEWLINE_Moskovan v\xc3\xa4lirauhansopimus solmittiin syyskuussa 1944 ja Suomi luovutti Petsamon Neuvostoliitolle. Saksalaiset vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t Petsamosta Norjaan lokakuussa 1944. Samalla he tuhosivat muun muassa J\xc3\xa4niskosken voimalaitoksen ja osittain Kolosjoen sulaton. Alueen siirtyminen Neuvostoliitolle vahvistettiin Pariisin rauhansopimuksessa 1947.'