b"\n_START_ARTICLE_\nKanadan historia\n_START_PARAGRAPH_\nKanadan historia alkoi vuosituhansia sitten, kun ensimm\xc3\xa4iset ihmiset saapuivat nykyisen Kanadan alueelle Beringinsalmen kautta noin 16\xc2\xa0000 vuotta sitten. Paleointiaanit levitt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t seuraavien vuosituhansien aikana Kanadaan, kun mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 vet\xc3\xa4ytyi pohjoiseen. Paleoeskimoiden Dorsetin kulttuuri kehittyi noin 2\xc2\xa0500 vuotta sitten, mutta sen syrj\xc3\xa4ytti noin vuonna 1000 inuittien Thulen kulttuuri. Intiaanit olivat asuttaneet Kanadan, kun ensimm\xc3\xa4iset eurooppalaiset saapuivat alueelle. Viikingit asuttivat it\xc3\xa4rannikkoa hetkellisesti vuoden 1000 paikkeille, ja Kanadan varsinaisesti l\xc3\xb6ysi 1497 Englannin alaisuudessa purjehtinut John Cabot._NEWLINE_Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat Ranskalle, joka alkoi pian asuttaa Kanadaa. Britannia alkoi kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n huomiota alueeseen, kun se sai vihjeit\xc3\xa4 hyvist\xc3\xa4 turkismaista. Turkiskauppaa siihen asti hallinnut Ranska joutui jatkossa kilpailemaan brittien perustaman Hudson's Bay Companyn kanssa. Ranska alkoi hiljalleen menett\xc3\xa4\xc3\xa4 asemiaan Kanadassa ja seitsenvuotisen sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neess\xc3\xa4 Pariisin rauhassa 1763 se menetti Kanadan Britannialle._NEWLINE_Britit jakoivat 1791 Kanadan kahteen siirtokuntaan, Yl\xc3\xa4- ja Ala-Kanadaan, ja vuoden 1812 sodan j\xc3\xa4lkeen sovittiin Kanadan ja Yhdysvaltain rajasta. Valta oli Kanadassa pienell\xc3\xa4 brittieliitill\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 aiheutti vuonna 1837 kapinan kummassakin siirtokunnassa, ja kolme vuotta my\xc3\xb6hemmin muodostettiin Kanadan provinssi, jolla oli oma parlamentti. Kanadan dominio muodostui 1867, ja liittovaltio sai ensimm\xc3\xa4isen perustuslakinsa. Kanada suuntautui l\xc3\xa4nteen, ja pian se osti Rupertinmaan, jonka liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 viiv\xc3\xa4stytti Louis Rielin johtama Redjoen kapina. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa kanadalaiset taistelivat em\xc3\xa4maa Britannian rinnalla, mutta sodan j\xc3\xa4lkeen William Lyon Mackenzie King alkoi vaatia itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4. Westminsterin s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksen nojalla Kanada itsen\xc3\xa4istyi Britanniasta vuonna 1931._NEWLINE_Kanada osallistui toiseen maailmansotaan itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 valtiona, ja sodan j\xc3\xa4lkeen se osallistui aktiivisesti kansainv\xc3\xa4listen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen muodostamiseen. Kanada oli muun muassa YK:n ja Naton perustajaj\xc3\xa4sen. Kanada ajoi Nobelin rauhanpalkinnon saaneen Lester B. Pearsonin johdolla YK:n rauhanturvajoukkoja, joihin se on sittemmin osallistunut aktiivisesti. Ranskankielisen Quebecin ja muun Kanadan v\xc3\xa4linen suhde alkoi k\xc3\xa4rjisty\xc3\xa4 1960-luvulla, ja Quebec on pyrkinyt eroamaan Kanadasta kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksell\xc3\xa4 vuosina 1980 ja 1995. Lopullisesti Kanada irtautui Britanniasta vasta 1982, kun Britannialta vietiin viimeiset valtaoikeudet. Yhdysvallat, Kanada ja Meksiko sopivat vuonna 1992 NAFTA-vapaakauppa-alueen perustamisesta, ja vuonna 2006 Stephen Harperin hallinto antoi Quebecille kansakunnan aseman.\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4iskansojen esihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset amerikkalaiset saapuivat Aasiasta Beringinsalmen ylitt\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 Beringian maakannasta pitkin 20\xc2\xa0000\xe2\x80\x9340\xc2\xa0000 vuotta sitten. New Mexicon Clovisista l\xc3\xb6ydettyjen nuolenk\xc3\xa4rkien perusteella maakannas ylitettiin noin 16\xc2\xa0000 vuotta sitten. Clovisin nuolenk\xc3\xa4rjet ovat vanhin varmistettu todiste ihmisist\xc3\xa4 Pohjois-Amerikasta, mutta vanhempiakin, ep\xc3\xa4varmempia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on tehty ymp\xc3\xa4ri Pohjois-Amerikkaa. Yukonista Old Crow Flatsin el\xc3\xa4inten luut ovat yli 80\xc2\xa0000 vuotta vanhoja, mutta tutkijat eiv\xc3\xa4t ole varmoja, ovatko luut ihmisten k\xc3\xa4sittelemi\xc3\xa4._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset kanadalaiset olivat suurriistan mets\xc3\xa4st\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Paleointiaanit alkoivat levitt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 Amerikkaan, ja mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4ess\xc3\xa4 he alkoivat asuttaa yh\xc3\xa4 pohjoisempia seutuja. Vaikka Wisconsin-j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikana l\xc3\xa4hes koko Kanada oli mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n alla, niin Kalliovuorten it\xc3\xa4puolella oli j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6n k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Noin 10\xc2\xa0000 vuotta sitten paleointiaanit olivat asuttaneet nykyisen Kanadan etel\xc3\xa4osat, ja noin 7\xc2\xa0000 vuotta sitten mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 oli sulanut. Noin vuonna 4000 eaa. Kanadan pohjoisimpiin osiin muutti mets\xc3\xa4asumiseen tottuneita ihmisi\xc3\xa4 Yhdysvaltain it\xc3\xa4osista. L\xc3\xa4mpim\xc3\xa4mpi ajanjakso mahdollisti metsien kasvamisen pohjoisessa, mutta noin vuonna 2000 eaa. alue muuttui uudestaan tundraksi, ja arktiset kulttuurit valtasivat pohjoisosat. Noin vuonna 500 eaa. paleoeskimoiden kulttuurista kehittyi Dorsetin kulttuuri, jonka syrj\xc3\xa4ytti vuodesta 1000 alkaen Alaskasta tullut inuittien Thulen kulttuuri._NEWLINE_Kanadan alkuper\xc3\xa4isasukkaiden historiasta ennen eurooppalaisten saapumista tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Intiaanit olivat jakautuneet 12 kieliryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja ne voitiin jakaa edelleen poliittisesti ja kulttuurisesti.\n_START_SECTION_\nVarhaisimmat kontaktit\n_START_PARAGRAPH_\nViikingit asuttivat Gr\xc3\xb6nlantia 900-luvun lopulla ja tekiv\xc3\xa4t sielt\xc3\xa4 matkoja l\xc3\xa4nteen Hellulandiin, Marklandiin ja Vinlandiin. Helluland yhdistet\xc3\xa4\xc3\xa4n nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Baffininsaareen ja Markland Labradorin rannikkoon, mutta Vinlandin sijainnista ei olla viel\xc3\xa4 varmoja. Vinland saattoi kuitenkin olla Newfoundlandin pohjoisosasta l\xc3\xb6ytynyt L'Anse aux Meadows, jossa on j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 viikinkiasutuksesta. Norjalaiset asuttivat Kanadan rannikkoa noin vuonna tuhat mutta l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t sielt\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti vihamielesten alkuper\xc3\xa4isasukkaiden jatkuvien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten takia._NEWLINE_Viikinkien j\xc3\xa4lkeen Kanada sai olla k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 rauhaassa eurooppalaisvierailijoilta yli 400 vuotta. Muutamia k\xc3\xa4vij\xc3\xb6it\xc3\xa4 on kuitenkin v\xc3\xa4itetty olleen, mutta varmoja todisteita on hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ainakin lukuisat eurooppalaiskalastajat vierailivat Newfoundlandin matalikoilla jo 1400-luvulla, mutta eiv\xc3\xa4t kertoneet matkoistaan, koska pelk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t menett\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4t kalavedet._NEWLINE_Espanjan kruunun alaisuudessa seilannut Kristoffer Kolumbus l\xc3\xb6ysi 1492 Amerikan uudelleen etsies s\xc3\xa4\xc3\xa4n meritiet\xc3\xa4 Aasiaan. Pian muutkin monarkit alkoivat l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 retkikuntia. Venetsialainen Giovanni Cabotto, eli englantilaisittain John Cabot saapui 1497 Kanadan rannikolle bristolilaista kauppiaiden ja kalastajien sek\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti my\xc3\xb6s Englannin kuninkaan rahoittamana. H\xc3\xa4n teki alueella kaksi matkaa ja tutki Labradorin, Newfoundlandin ja ehk\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Nova Scotian rannikoita. Cabot l\xc3\xb6ysi rannikon kalaisat vedet, ja pian portugalilaiset, ranskalaiset ja espanjalaiset kalastajat saapuivat alueelle. Heit\xc3\xa4 seurasivat baskivalaanpyyt\xc3\xa4j\xc3\xa4t, joista monet pitiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4maajaansa Labradorin Red Bayss\xc3\xa4, josta tuli 1500-luvun suurin valassatama.\n_START_SECTION_\nAsuttaminen\n_START_PARAGRAPH_\nRanskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat kuuluvaksi Ranskalle. Seuraavana vuonna h\xc3\xa4n purjehti pidemm\xc3\xa4lle Saint Lawrence -jokea pitkin. Cartier\xe2\x80\x99n l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t innoittivat Ranskan kuningas Frans I:st\xc3\xa4 haastamaan Espanjan uuden maailman herruudesta ja perustamaan siirtokunnan. Jean-Fran\xc3\xa7ois Robervalin johdolla ranskalaiset perustivat 1541 Charlesbourg-Royalin Stadaconan intiaanikyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4helle. Sinne muutti noin 150 siirtolaista, mutta ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 talvena suhteet intiaaneihin heikkeniv\xc3\xa4t ja he surmasivat yli 30 siirtokunnan asukkaista. Seuraavana kev\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 hengiinj\xc3\xa4\xc3\xa4neet palasivat Ranskaan. Englantilaiset eiv\xc3\xa4t olleet paljoakaan kiinnitt\xc3\xa4net huomiota Kanadaan, vaikka Cabot olikin k\xc3\xa4ynyt rannikolla. Kuitenkin vuonna 1583 Humphrey Gilbert julisti nykyisen St. John\xe2\x80\x99sin alueen kuuluvaksi Englannille._NEWLINE_Ranskalaiset aloittiva turkiskaupan intiaanien kanssa Labradorin etel\xc3\xa4osissa 1500-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4, ja vuosisadan lopulla rannikolla vieraili vuosittain useita kauppalaivoja. Ranskalaiset my\xc3\xb6nsiv\xc3\xa4t 1588 ensimm\xc3\xa4isen turkiskaupan monopolin, ja t\xc3\xa4st\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynnistyi taistelu kaupan hallinnasta. Tadoussacista kehittyi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kauppakeskus, ja sinne suunniteltiin siirtokunnan perustamista. Ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 alueella talvella 1600\xe2\x80\x931601 talvehtineista eurooppalaista selvisi vain viisi kuudestatoista. Pierre Dugua de Mons sai 1603 turkiskaupan yksinoikeuden. H\xc3\xa4n perusti kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1604 ensimm\xc3\xa4isen tukikohdan Saint Croix\xe2\x80\x99n saarelle (nykyisin Mainessa, Yhdysvalloissa). Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1605 tukikohta siirrettiin Nova Scotian Port Royaliin. Kumpikaan paikoista ei ollut kuitenkaan hyv\xc3\xa4 sis\xc3\xa4maan turkiskaupan valvomiseen. Jatkossa turkiskauppaa valvottiin Stadaconan intiaanikyl\xc3\xa4st\xc3\xa4, jonka l\xc3\xa4heisyyteen Samuel de Champlain rakennutti 1608 muutaman puisen talon ja sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4n paaluaidan intiaanien mallin mukaan. Paikasta kehittyi Quebecin kaupunki. Lakimies Marc Lescarbot oli asunut Port Royalissa, ja h\xc3\xa4nen vuonna 1609 julkaistuissa muistiinpanoissa mainittiin ensimm\xc3\xa4isen kerran Uusi-Ranska._NEWLINE_Ranskalaiset hallitsivat turkiskauppaa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 seuraavien vuosikymmenien ajan. Ranskalaiset perustivat Montrealin vuonna 1642, ja vuonna 1663 Ludvig XIV teki Uudesta-Ranskasta Ranskan siirtomaan. Tilanne muuttui, kun kaksi ranskalaista turkiskauppiasta Pierre-Esprit Radisson ja M\xc3\xa9dard des Groseilliers kertoivat briteille, ett\xc3\xa4 parhaat turkisalueet olivat Yl\xc3\xa4j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen ja alueelle p\xc3\xa4\xc3\xa4sisi helposti Hudsoninlahden kautta. Kaarle II perusti pian Hudson's Bay Companyn ja antoi t\xc3\xa4lle yksinoikeuden Hudsoninlahden valuma-alueelle. Rupertinmaaksi kutsuttu alue k\xc3\xa4sitti noin 40 prosenttia nykyisest\xc3\xa4 Kanadasta, ja siihen kuului l\xc3\xa4ntinen Quebec, luoteinen Ontario, Manitoba, suurin osa Saskatchewanista ja Albertasta sek\xc3\xa4 osia Luoteisterritorioista ja Nunavutista._NEWLINE_Ranska ei pit\xc3\xa4nyt Britannian aikeista valloittaa turkiskauppa ja perusti my\xc3\xb6s kauppapaikkoja sis\xc3\xa4maahan. Britannia ja Ranska k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t muutenkin lukuisia taisteluita 1600- ja 1700-luvuilla sek\xc3\xa4 Euroopassa ett\xc3\xa4 Pohjois-Amerikassa. Kuningatar Annan sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neess\xc3\xa4 Utrechtin sopimuksessa 1713 Ranska joutui hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n Britannian vaatimukset Hudsoninlahdesta ja Newfoundlandista ja antamaan Britannialle Acadien Cape Bretonin saarta lukuun ottamatta. Taistelut loppuivat muutamaksi vuosikymmeneksi, kunnes ne k\xc3\xa4ynnistyiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lleen 1754 ranskalaisten ja intiaanien sodassa, joka oli osa Euroopassa k\xc3\xa4yty\xc3\xa4 seitsenvuotista sotaa. Sotaonni k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi nopeasti briteille, kun he valtasivat Louisbourgin linnoituksen, joka sijaitsi strategisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ll\xc3\xa4 paikalla Saint Lawrencen lahden suulla. Quebecin taistelussa 1759 britit kukistivat ranskalaiset lopullisesti, ja Pariisin sopimuksessa 1763 Ranska joutui antamaan koko Kanadan Britannialle.\n_START_SECTION_\nBritannian hallinta\n_START_PARAGRAPH_\nBrittil\xc3\xa4isen Pohjois-Amerikan kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Guy Carleton antoi vuoden 1774 Quebec Actiss\xc3\xa4 kanadanranskalaisile oikeuden omaan uskontoonsa ja hakea poliittisia teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 palautti ranskalaisen s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6soikeuden. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4n pystyi s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ranskalaisten uskollisuuden, ja Amerikan vallankumouksen (1775\xe2\x80\x931783) aikana suurin osa kanadanranskalaisista kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t tarttumasta aseisiin. Vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen Kanadaan muutti noin 50\xc2\xa0000 brittihallinnolle uskollista lojalistia, vaikkakin monet muuttajista olivat halvan maan per\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Suurin osa saapui Nova Scotiaan ja New Brunswickiin. Noin 8\xc2\xa0000 muutti Quebeciin, ja he muodostivat sen ensimm\xc3\xa4isen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n englanninkielisen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6n._NEWLINE_Britit jakoivat, osittain lojalistejien takia, vuoden 1791 Constitutional Actilla Kanadan kahteen siirtokuntaan, englantilaiseen Yl\xc3\xa4-Kanadaan (nykyinen etel\xc3\xa4inen Ontario) ja ranskalaiseen Ala-Kanadaan (etel\xc3\xa4inen Quebec). Valta pysyi kummassakin siirtokunnassa brittil\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kauppiaseliitill\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti vastustusta varsinkin Ala-Kanadassa._NEWLINE_Vuoden 1812 sodassa Yhdysvaltain ja Britannian v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Kanada oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 taistelukentt\xc3\xa4. Yhdysvallat saavutti joitain voittoja Yl\xc3\xa4-Kanadan l\xc3\xa4nsiosissa, mutta britit tasoittivat tilannetta muualla. Britanniassa oltiin v\xc3\xa4syneit\xc3\xa4 siirtomaiden sotiin, sill\xc3\xa4 Euroopassa k\xc3\xa4ytiin heille t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 Napoleonin sotia. Sodan aikana Yhdysvallat oli yritt\xc3\xa4nyt Kanadan liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 itseens\xc3\xa4, mutta kanadalaiset olivat onnistuneet pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4osan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksist\xc3\xa4. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt vuoden 1814 Gentin rauha palautti tilanteen sotaa edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n aikaan. Siin\xc3\xa4 kuitenkin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin Kanadan ja Yhdysvaltain v\xc3\xa4linen raja Lake of the Woodsilta Atlantille, vaikkakin New Brunswickin ja Mainen raja varmistettiin vasta 1842. Lake of the Woodsista Kalliovuorille raja sovittiin 1842 kulkemaan pitkin 49. leveyspiiri\xc3\xa4 ja Kalliovuorilta Tyynelelmerelle 1846. Napoleonin sotien p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Euroopassa marraskuussa 1815 alkoi laajamittainen siirtolaisuus Euroopasta Kanadaan._NEWLINE_Pienen eliitin valta kasvoi erityisesti vuoden 1812 sodan j\xc3\xa4lkeen. Turhautuminen hallintoon laukaisi 1837 lopulta kapinan kummassakin siirtokunnassa. Vaikka kapinat tyrehdytettiin, ne antoivat briteille merkin siit\xc3\xa4, ettei vallitseva tilanne voi jatkua. John Lambton l\xc3\xa4hetettiin selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kapinoiden syit\xc3\xa4. H\xc3\xa4n tunnusti etnisten ristiriitojen olevan ongelmien taustalla, ehdotti ranskalaisen kulttuurin sulauttamista brittikultuuriin ja sai n\xc3\xa4in lempinimekseen Radical Jack (\xe2\x80\x9dRadikaali-Jack\xe2\x80\x9d). Ajatukset sis\xc3\xa4llytettiin lopulta vuoden 1840 Union Actiin. Pian Yl\xc3\xa4- ja Ala-Kanada yhdistettiin Kanadan provinssiksi, ja niit\xc3\xa4 hallinoimaan muodostettiin parlamentti, johon kumpikin entisist\xc3\xa4 siirtokunnista sai yht\xc3\xa4 monta edustajaa. Suurin osa kanadanenglantilaisista kannatti uutta j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta kanadanranskalaisia olivat pettyneit\xc3\xa4 lakiin sis\xc3\xa4llytettyyn englannistamistavoitteeseen._NEWLINE_Vuonna 1846 Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta sopivat, ett\xc3\xa4 49. pohjoinen leveyspiiri on l\xc3\xa4ntisen brittil\xc3\xa4isen Pohjois-Amerikan raja. Brittil\xc3\xa4inen hallitus loi Vancouverinsaaren siirtokunnan vuonna 1849 ja Brittil\xc3\xa4isen Kolumbian siirtokunnan vuonna 1858. Kanadan provinssin ja Brittil\xc3\xa4isen Kolumbian siirtokunnan v\xc3\xa4list\xc3\xa4 aluetta, Rupertinmaata, hallitsi Hudson's Bay Company, mutta 1850-luvun lopulla jotkut Kanadan provinssin poliitikot panivat alulle useita tutkimusmatkoja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 tarkoituksenaan ottaa Rupertinmaa ja arktiset alueet hallintaansa.\n_START_SECTION_\nMuodostaminen ja laajentuminen\n_START_PARAGRAPH_\nModerni Kanada syntyi Charlottetownissa, kun edustajia Nova Scotiasta, New Brunswickist\xc3\xa4, Prinssi Edwardin saarelta, Ontariosta ja Quebecist\xc3\xa4 kokoontui muotoilemaan uuden kansakunnan perustuslain. Ryhm\xc3\xa4 kokoontui ensimm\xc3\xa4isen kerran 1864, ja parlamentti hyv\xc3\xa4ksyi perustuslain 1867. Alkujaan itsehallinnollinen Kanada tunnettiin nimell\xc3\xa4 Kanadan dominio._NEWLINE_Tuore konfederaatio pyrki levi\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4nteen. Sen hallitus, ensimm\xc3\xa4isen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin John A. Macdonaldin alaisuudessa, osti 1869 Rupertinmaan 300\xc2\xa0000 punnalla. Harvaan asuttua maata alettiin kutsua nimell\xc3\xa4 Luoteisterritoriot. Rupertinmaa oli ollut Hudson\xe2\x80\x99s Bay Companyn hallussa vuodesta 1670. Luovutuksesta p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin Rupertinmaan sopimuksella jo vuotta aiemmin, mutta Redjoen kapina viiv\xc3\xa4stytti sopimuksen t\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6npanoa vuoteen 1870. Rupertinmaan alueella asui l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4isasukkaita ja intiaanien sek\xc3\xa4 eurooppalaisten j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 m\xc3\xa9tisej\xc3\xa4, joiden kanssa Kanadan hallitus ajautui erimielisyyksiin. Louis Riel johti Redjoen kapinaa. H\xc3\xa4n onnistui valtaamaan Fort Garryn linnoituksen ja pakotti n\xc3\xa4in Kanadan hallituksen neuvottelemaan h\xc3\xa4nen kanssaan. Kanadassa suostuttiin Rielin vaatimuksiin m\xc3\xa9tisien erioikeuksista, ja Luoteisterritorioista lohkaistiin Manitoban provinssi, joka liitettiin dominioon 1870._NEWLINE_Britannia perusti 1866 Brittil\xc3\xa4isen Kolumbian siirtokunnan. Alueelle oli alkanut jo 1850-luvulla virtaamaan uudisasukkaita kultal\xc3\xb6yd\xc3\xb6sten ansiosta. Kultakaivokset ehtyiv\xc3\xa4t kuitenkin pian, ja siirtokunta ajautui k\xc3\xb6yhyyteen. Brittil\xc3\xa4inen Kolumbia liittyi dominioon 1871, kun Kanada oli luvannut hoitaa sen velat ja rakentaa 10 vuoden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mantereen yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4n rautatien. Canadian Pacific Railway yhdisti 1885 l\xc3\xa4ntisen Kanadan. Kanadan hallinto perusti 1873 North-West Mounted Policen, josta tuli my\xc3\xb6hemmin Kanadan ratsupoliisi, tuomaan lakia maan l\xc3\xa4nsiosiin. Samaan aikaan m\xc3\xa9tisit aiheuttivat j\xc3\xa4lleen sekasortoa, kun monet heist\xc3\xa4 olivat muuttaneet nykyisen Saskatchewanin alueelle. Siell\xc3\xa4 he ottivat j\xc3\xa4lleen yhteen hallituksen maanmittaajien kanssa. He ottivat yhteytt\xc3\xa4 Louis Rieliin, joka aloitti 1885 cree-intiaanien tukemana kapinan. Rautatie toi hallituksen joukot paikalle muutamassa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Riel antautui toukokuussa, ja my\xc3\xb6hemmin samana vuonna h\xc3\xa4net hirtettiin maanpetoksesta._NEWLINE_1800-luvun lopulla teollistuminen, Yukonin kultal\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset ja kanadalaistuotteiden kysynn\xc3\xa4n kasvu saivat maan talouden kukoistamaan. Lis\xc3\xa4ksi rautatie avasi helpomman mahdollisuuden uudiasutuksille, joten vuosien 1885\xe2\x80\x931914 aikana noin 4,5 miljoonaa siirtolaista tuli Kanadaan. N\xc3\xa4ihin kuului isoja ryhmi\xc3\xa4 muualta Amerikasta ja It\xc3\xa4-Euroopasta, erityisesti Ukrainasta. Optimismi valtasi kanadalaiset, ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Wilfrid Laurier julisti, ett\xc3\xa4 1900-luku on Kanadan vuosisata. Monet muuttivat preerioiden maatalousalueille, jossa uudisasukkaille irrotettiin 1905 kaksi uutta provinssia, Alberta ja Saskatchewan.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen maailmansota ja itsen\xc3\xa4istyminen\n_START_PARAGRAPH_\nBritanniassa syntyi 1800-luvun lopussa keskustelu siit\xc3\xa4, pit\xc3\xa4isik\xc3\xb6 Kanadan auttaa Britanniaa sodissa. Siirtomaaministeri Joseph Chamberlainin mukaan dominioden periaatteena pit\xc3\xa4isi olla auttaa em\xc3\xa4maata. Kun toinen buurisota syttyi Etel\xc3\xa4-Afrikassa 1899, monet kanadanenglantilaiset vaativat osallistumista mutta kandanranskalaiset Henri Bourassan johdolla puolestaan vastustivat ajatusta. Lopulta asiassa p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin yhteisymm\xc3\xa4rrykseen, ja kanadalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t vapaaehtoisia taistelemaan brittijoukoissa._NEWLINE_Kanada osallistui osana brittil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 imperiumia ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan. Sodan ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuosina yli 300\xc2\xa0000 vapaaehtoista l\xc3\xa4hti Eurooppaan osallistumaan taisteluihin. Vuonna 1917 Kanadassa otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n asevelvollisuus, joka kiristi ihmisten mieli\xc3\xa4 erityisesti kanadanranskalaisissa. Quebeciss\xc3\xa4 tuhannet protestoivat kaduilla. Sodan j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri William Lyon Mackenzie King alkoi vaatia Kanadalle itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4. H\xc3\xa4n vakuutti Britannialle, ettei kanadalaisia voinut jatkossa l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 automaattisesti taistelemaan brittien puolesta, teki sopimuksia ilman Britannian lupaa ja l\xc3\xa4hetti Yhdysvaltoihin suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kingin voimakastahtoisuus johti Westminsterin s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6kseen, joka hyv\xc3\xa4ksyttiin 1931 Britannian parlamentissa. S\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6s vahvisti Kanadan ja muiden dominioiden itsen\xc3\xa4isyyden, vaikka Britannia s\xc3\xa4ilyttikin edelleen oikeutensa puuttua maiden perustuslakiin.\n_START_SECTION_\nLamasta toiseen maailmansotaan\n_START_PARAGRAPH_\n1930-luvun lama koitteli erityisen pahoin Kanadaa, jonka talous oli riippuvainen luonnonvarojen hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Lama koitteli erityisesti ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja maanviljel\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t muutenkin laajoilla aluiella Albertaa, Saskatchewania ja Manitobaa, kun pitkittynyt kuivuus ja viljelytekniikoiden aiheuttama maaper\xc3\xa4n k\xc3\xb6yhtyminen vaikeuttivat viljelytoimintaa. Monet muuttivat Brittil\xc3\xa4iseen Kolumbiaan tai kaupunkiseuduille. Kanadan keskuspankki ilmoitti 1936, ett\xc3\xa4 preeriaprovinssit olivat l\xc3\xa4hes konkurssissa. Rowell\xe2\x80\x93Siroisin komission raportissa p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin, ett\xc3\xa4 liittovaltiolla oli huonot mahdollisuudet puuttua provinssien raha-asioihin. Sen ehdotuksesta provinssien hallinto- ja sosiaalipalvelujen v\xc3\xa4himm\xc3\xa4istaso muodostettiin, kun liittovaltio otti vastuulleen provinssien velat ja j\xc3\xa4rjesti valtion ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myysturvan. N\xc3\xa4in liitovaltion asemaa vahvistettiin ja provinssien velkataakkaa pienennettiin._NEWLINE_Kanada julisti yhdeks\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 Puolan offensiivin alkamisen j\xc3\xa4lkeen 10. syyskuuta 1939 sodan natsi-Saksalle. Alkuun Kanada pyrki pysym\xc3\xa4\xc3\xa4n erossa varsinaisista sotatoimista ja l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 toimitti raaka-aineita, ruokaa ja ammuksia Liittoutuneille sek\xc3\xa4 koulutti niiden lentosotilaita. Kanada ajautui kuitenkin sodan jatkuessa mukaan taisteluihin, ja esimerkiksi elokuun 1942 ep\xc3\xa4onnistunut Dieppen maihinnousu suoritettiin pitk\xc3\xa4lti kanadalaisin voimin. Suurimman panoksensa kanadalaiset antoivat taisteluun Atlantista, ja Normandian maihinnousussa kanadalaisten johtoon annettiin yksi viidest\xc3\xa4 rannasta, joille maihinnousu tehtiin. Kaikkiaan sotaan osallistui yli miljoona kanadalaista, ja heist\xc3\xa4 42\xc2\xa0000 kuoli. Sodan j\xc3\xa4lkeen Kanadan v\xc3\xa4kiluku kasvoi yli miljoonalla, kun eurooppalaisia siirtolaisia muutti maahan. Samalla maan talous koki uuden kasvukauden, ja Newfoundland liittyi lopulta 1949 liittovaltioon.\n_START_SECTION_\nSodanj\xc3\xa4lkeinen aktiivisuus\n_START_PARAGRAPH_\nKanada oli toisen maailmansodan voittajavaltioita, ja se ajoi aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien perustamista. Kanada olikin yksi niist\xc3\xa4 50 valtiosta, jotka allekirjoittivat YK:n peruskirjan San Franciscossa 1945. Maa oli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen aktiivinen monien YK:n organisaatioiden luomisessa; YK:n elintarvike- ja maatalousj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 perustettiin Quebecissa lokakuussa 1945, ja kanadalaiset vaikuttivat voimakkaasti Maailman terveysj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ja Unicefin perustamiseen 1948. Montrealiin lis\xc3\xa4ksi sijoitettiin Kansainv\xc3\xa4linen siviili-ilmailuj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4maja._NEWLINE_Useimmat kanadalaiset halusivat j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 kokonaan kylm\xc3\xa4n sodan ulkopuolelle, mutta maa asettui lopulta l\xc3\xa4nnen puolelle. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n vaikuttivat Neuvostoliiton Ottawan-suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen loikanneen Igor Guzenkon tapaus ja Winston Churchillin julistus siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 rautaesirippu kulkee Euroopan halki. Guzenko oli toiminut vuodesta 1943 l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n virkamiehen\xc3\xa4, kun h\xc3\xa4n haki perheineen poliittista turvapaikkaa Kanadasta. H\xc3\xa4n luovutti samalla 109 dokumenttia, jotka paljastivat neuvostoliittolaisen vakoilun my\xc3\xb6s Kanadassa. Kanadan ulkoministeri Escott Reid esitti kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1947 mahdollisesti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 uutta l\xc3\xa4nsiliittouman puolustusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Nato perustettiinkin 1949. Yhdysvallat olisi halunnut siit\xc3\xa4 puhtaallisesti sotilaallisen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n, mutta Kanadan painostuksesta perustamisasiakirjaan liitettiin my\xc3\xb6s taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita._NEWLINE_Suezin kriisin aikaan Kanadan ulkoasiainministeri Lester B. Pearson ehdotti YK:lle rauhanturvajoukkojen perustamista. YK:n yleiskokous hyv\xc3\xa4ksyi ehdotuksen ja muodosti n\xc3\xa4in j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ensimm\xc3\xa4iset todelliset rauhanturvajoukot. Kanada l\xc3\xa4hetti Suezille sotilaita ja varusteita. Monet historioitsijat pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t t\xc3\xa4t\xc3\xa4 Kanadan merkitt\xc3\xa4vimpin\xc3\xa4 toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeisist\xc3\xa4 diplomaattisista saavutuksista, ja Pearson sai ansioistaan Nobelin rauhanpalkinnon. Kanada on ollut jatkossakin aktiivinen YK:n rauhanturvaoperaatioissa._NEWLINE_John Diefenbaker nousi yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi 1957. H\xc3\xa4nen aikanaan hallinnon huomio siirtyi Luoteisterritorioihin, jotka olivat olleet pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa intiaanien, inuittien ja Hudson\xe2\x80\x99s Bay Companyn hallussa. Kylm\xc3\xa4n sodan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 arktisista alueista tuli strategisesti t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 sinne Yhdysvallat ja Kanada rakensivat muun muassa valvontaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 DEW:n. Kanadassa p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin, ett\xc3\xa4 arktisten alueiden omistusoikeus kuuluisi, sill\xc3\xa4 jonka kansalaisia siell\xc3\xa4 oli pisimp\xc3\xa4\xc3\xa4n asunut. Kanadalaisia inuitteja asui laajoilla alueilla, mutta aivan pohjoisessa heit\xc3\xa4 ei ollut. Hallitus siirsikin 1950-luvulla asukkaita Ellesmerensaarelle. My\xc3\xb6hemmin osa asukkaista muutti takaisin, ja liittovaltio joutui maksamaan korvauksia.\n_START_SECTION_\nQuebecin ja alkuper\xc3\xa4isasukkaiden kysymykset ja uusi perustuslaki\n_START_PARAGRAPH_\nPierre Trudeausta tuli 1968 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri, ja samana vuonna perustettiin Quebecin itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ajava Parti Qu\xc3\xa9b\xc3\xa9cois (PQ). Trudeau vastusti liittovaltion hajoamista, eik\xc3\xa4 Quebecin vapautusarmeija (FLQ) ollut tyytyv\xc3\xa4inen liittovaltion politiikkaan. FLQ:n terrori huipentui syksyll\xc3\xa4 1970, kun se kaappasi brittil\xc3\xa4isen James Crossin ja Quebecin ty\xc3\xb6ministerin Pierre Laporten. Cross onnistuttiin neuvottelemaan vapaaksi, mutta Laporten murhan j\xc3\xa4lkeen FLQ:n kannatus heikkeni. Trudeau ajoi kaksikielisyyspolitiikkaa, mutta erityisesti PQ:n R\xc3\xa9ne Levesquen noustua Quebecin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi provinssissa alettiin noudattaa yksikielisyyspolitiikkaa. Ranskasta tehtiin provinssin virallinen kieli. Kielipolitiikka oli muutenkin tiukkaa, ja korkein oikeus joutui lievent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n joitain m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 perustuslain vastaisena. PQ:n oltua nelj\xc3\xa4 vuotta vallassa, se j\xc3\xa4rjesti 1980 kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksen Kanadasta eroamisesta. Eroamisen vastustajat voittivat \xc3\xa4\xc3\xa4nesyksen prosentein 59\xe2\x80\x9341._NEWLINE_Trudeau alkoi kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksen j\xc3\xa4lkeen ajaa perustuslakimuutoksia ja onnistui lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n perustuslakiin perustuslaillisten oikeuksien ja vapauksien julistuksen (Charter of Rights and Freedoms), vaikka Quebec ei hyv\xc3\xa4ksynytk\xc3\xa4\xc3\xa4n muutosta. Uudessa perustuslaissa Kanada m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin monikulttuuriseksi ja kaksikieliseksi kokonaisuudeksi, jonka kaikki provinssit olivat tasavertaisia. Joidenkin mielest\xc3\xa4 vasta uusi perustuslaki toi Kanadalle todellisen itsen\xc3\xa4isyyden, sill\xc3\xa4 se katkaisi kaikki valtasuhteet Britanniaan, vaikka valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miehen\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyi edelleen Britannian hallitsija._NEWLINE_Trudeaun j\xc3\xa4lkeen 1984 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi tullut Brian Mulroney halusi kohentaa liittovaltion suhteita Quebeciin ja esitti 1987 Meech Laken sopimuksen, joka olisi lis\xc3\xa4nnyt provinssien oikeuksia ja tunnustanut Quebecin erityiseksi yhteis\xc3\xb6ksi. Se kuitenkin kaatui, kun Manitoba ja Newfoundland eiv\xc3\xa4t ratifioineet sit\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaan menness\xc3\xa4. Mulroneyn hallinto esitti 1992 uuden Charlottetownin sopimuksen, joka olisi tunnustanut Quebecin erityiseksi ja poikkeavaksi provinssiksi, jonka erityisyys perustui muun muassa ranskan kieleen. Sek\xc3\xa4\xc3\xa4n ei saanut tarvittavaa kannatusta, ja samaan aikaan separatistinen politiikka vahvistui j\xc3\xa4lleen Quebecissa. PQ nousi uudestaan Quebecin johtoon 1993, ja provinssin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Jacques Parizeau oli valmis irtautumaan Kanadasta. Vuonna 1995 j\xc3\xa4rjestettiin uusi kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestys erosta. Vastustajat voittivat nyt hyvin niukasti prosentein 50,6\xe2\x80\x9349,4._NEWLINE_Kanadan ja alkuper\xc3\xa4isasukkaiden maank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6erimielisyydet k\xc3\xa4rjistuivat 1990-luvulla, jolloin tapahtui useita v\xc3\xa4likohtauksia kanadalaisten ja alkuper\xc3\xa4iskansojen v\xc3\xa4lille. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vin oli Okan selkkaus, jossa kuoli yksi poliisi. Tapahtuman j\xc3\xa4lkeen Mulroney asetti komission tutkimaan alkuper\xc3\xa4iskansojen asemaa. Komission raportin perusteella annettiin suosituksia muun muassa alkuper\xc3\xa4iskansojen koulutuksen parantamiseksi, tulojen rakentamiseksi ja maavaatimuksia k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n elimen perustamiseksi. Alkuper\xc3\xa4iskansojen maavaatimuksiin liittyi my\xc3\xb6s Nunavutin territorion perustaminen vuoden 1992 sopimuksen mukaan. Se muodostettiin 1999, ja siit\xc3\xa4 tuli Kanadan ensimm\xc3\xa4inen hallintoalue, jonka v\xc3\xa4est\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4osa oli alkuper\xc3\xa4isasukkaita.\n_START_SECTION_\nVapaakauppasopimusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 uudelle vuosituhannelle\n_START_PARAGRAPH_\nKanadan ja Yhdysvaltain l\xc3\xa4heiset suhteet johtivat 1988 vapaakauppasopimukseen maiden v\xc3\xa4lil\xc3\xa4. Vuonna 1992 se laajeni, ja perustettiin NAFTA, johon kuului my\xc3\xb6s Meksiko. Sopimuksen laajentamisesta muuallekin latinalaiseen Amerikkaan on ollut sen j\xc3\xa4lkeen puhetta. Vaikka erityisesti Yhdysvaltain ja Kanadan taloudellinen suhde on hyv\xc3\xa4, maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli vuonna 2003 poliittista kinaa Irakin sodasta. Jean Chr\xc3\xa9tienin hallitus piti Kanadan virallisesti sodan ulkopuolella, mik\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti vastustusta erityisesti konservatiivisessa oppositiossa. My\xc3\xb6s Yhdysvaltain Kanadan-suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Paul Cellucci moitti Kanadan linjaa, ja Chr\xc3\xa9tien jopa uhkasi l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 Celluccin takaisin kotiin. Samana kev\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 Torontoa koitteli pahin SARS-epidemia Aasian ulkopuolella._NEWLINE_Chr\xc3\xa9tien j\xc3\xa4i el\xc3\xa4kkeelle 2003, ja Paul Martin seurasi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 liberaalipuolueen johdossa ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen liberaaleja alettiin ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4 korruptiosta. Heit\xc3\xa4 syytettiin 74 miljoonan dollarin antamisesta mainosalan yrityksille Quebecin itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 vastustaneeseen toimintaan. Liberaalit voittivat kuitenkin vuoden 2004 vaalit, vaikkakaan eiv\xc3\xa4t saaneet en\xc3\xa4\xc3\xa4 enemmist\xc3\xb6\xc3\xa4 parlamenttiin. Martin jatkoi v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6hallituksen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4, ja parlamentti antoi hallituksella marraskuussa 2005 ep\xc3\xa4luottamuslauseen, kun korruptiota tutkinut komissio vahvisti tapahtuneen._NEWLINE_Ennenaikaisissa vuoden 2006 vaaleissa p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi nousi Stephen Harper. Kanadan parlamentti antoi marraskuussa 2006 Quebecin provinssille kansakunnan statuksen. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s her\xc3\xa4tti vastustusta, ja sit\xc3\xa4 on ep\xc3\xa4ilty p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Harperin yritykseksi nostaa kannatustaan quebecil\xc3\xa4isten keskuudessa. Sis\xc3\xa4ministeri Michael Chong j\xc3\xa4tti eronpyynt\xc3\xb6ns\xc3\xa4 protestina p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen esitt\xc3\xa4miselle. Chong piti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 etnisen nationalismin tunnustamisena. Kritiikki\xc3\xa4 on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt my\xc3\xb6s Kanadan mukanaolo Afganistanin sodassa. Kanadalaiset ISAF-joukkojen sotilaat ovat olleet voimakkaissa taisteluissa Etel\xc3\xa4-Afganistanissa, ja 155 sotilasta oli kuollut 27. maaliskuuta 2011 menness\xc3\xa4. Kanadan sotilasoperaatio Afganistanissa tuli p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen vuonna 2011, jolloin alkoi 2\xc2\xa0800 sotilaan kotiuttaminen._NEWLINE_Kanada selviytyi vuonna 2008 alkaneesta taantumasta paremmin kuin monet muut G8-valtiot tarkasti s\xc3\xa4\xc3\xa4dellyn pankkij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n ansiosta. Kanadasta tuli joulukuussa 2011 ensimm\xc3\xa4inen Kioton p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjasta irtautunut maa._NEWLINE_\xc3\x96ljyn maailmanhinnan romahtamisen takia Kanadan talous suostui vuonna 2015 lamaan. Harperin asema heikentyikin juuri ennen vuoden 2015 vaaleja. Tilannetta pahensi uudestaan pinnalle tullut skandaali valtion varoja v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neist\xc3\xa4 senaattoreista. Vaikka Harper julisti syyskuussa budjettiylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja oli mukana luomassa Trans-Pacific Partnership -sopimusta, Justin Trudeaun johtama liberaalipuolue sai murskavoiton. Liberaalipuolue sai edustajainhuoneeseen yksinkertaisen enemmist\xc3\xb6n, ja Trudeau nousi uudekis p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi."