b'\n_START_ARTICLE_\nMaterialistinen historiank\xc3\xa4sitys\n_START_SECTION_\nTuotantotapa\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriallinen materialismi on nimitys Marxin keskeiselle teorialle, jossa selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n historian keskeisi\xc3\xa4 tendenssej\xc3\xa4 materiaalisista l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdista k\xc3\xa4sin. Vastakohdaksi "idealistien haaveilulle" ja nuorhegelil\xc3\xa4isten abstrakteille k\xc3\xa4sitteille Marx haluaa asettaa oman ajattelunsa l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdaksi kouriintuntuvan todelliset premissit. Ensinn\xc3\xa4kin, jotta ihmiset voisivat ylip\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n tehd\xc3\xa4 historiaa, heid\xc3\xa4n t\xc3\xa4ytyy olla elossa. Hengiss\xc3\xa4 pysy\xc3\xa4kseen ihmisten on tyydytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 tarpeensa. Siksi ihmiset tuottavat v\xc3\xa4lineet selviyty\xc3\xa4kseen. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ihmiset eiv\xc3\xa4t tee sattumanvaraisella tavalla, vaan he ennemminkin toisintavat ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t elinkeinot. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapa tulla toimeen ja selviyty\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytyy siis ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n asettamien ehtojen mukaan ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 koko yhteiskunnan tuotantotavan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tuotantotapa on samalla koko yhteiskuntaa kuten my\xc3\xb6s yksil\xc3\xb6iden el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4v\xc3\xa4 aktiviteetti._NEWLINE_Tuotantotavan k\xc3\xa4site ei ole aivan yksiselitteinen, koska Marx k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 useammassa merkityksess\xc3\xa4. V\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Marx viittaa tuotantotavalla materiaalisiin ja v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 sosiaalisiin seikkoihin tai joskus molempiin yht\xc3\xa4 aikaa. Materiaalisessa merkityksess\xc3\xa4 tuotantotapa viittaa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelyprosessin fyysiseen luonteeseen eli sen voidaan sanoa tarkoittavan l\xc3\xa4hes samaa kuin ty\xc3\xb6skentelytekniikka. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6n spesialisaation muodot sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6njaon. Siihen miten ty\xc3\xb6skennell\xc3\xa4\xc3\xa4n vaikuttaa varsin pitk\xc3\xa4lle k\xc3\xa4ytetty teknologia. Periaatteessa ty\xc3\xb6skentelytapa materiaalisessa mieless\xc3\xa4 voi olla samanlainen selv\xc3\xa4sti erilaisten taloudellisten organisaatioiden alaisuudessa. Sosiaalisessa merkityksess\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x99tuotantotapa\xe2\x80\x99 viittaa tuotannon tarkoitukseen, ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen ty\xc3\xb6n muotoon ja ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isen riist\xc3\xa4misen tapaan. Tuotannon erilaisia tarkoituksia voidaan luokitella sen mukaan, tuotetaanko tavarat omaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vai vaihtoon; vaihdetaanko vai myyd\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xb6 vaihtoon tuotettu tavara; pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xb6 voitot maksimoimaan myynniss\xc3\xa4 vai ei; ja pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xb6 voitot k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kulutukseen vai onko kyseess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4omien akkumulaatio. Ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen ty\xc3\xb6n (joka viittaa siihen ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n, jonka tuloksia ty\xc3\xb6n tekij\xc3\xa4 ei itse saa) muoto vaihtelee esimerkiksi siten, ett\xc3\xa4 orjaty\xc3\xb6voimassa ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen ty\xc3\xb6 on se osuus orjan tuotannosta, mink\xc3\xa4 orjuuttaja pit\xc3\xa4\xc3\xa4 itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n sen j\xc3\xa4lkeen kun on k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt orjan yll\xc3\xa4pitoon tarvittavan osan, kun taas kapitalismissa ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen ty\xc3\xb6 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyy tuotteiden myynnin kautta saatavana voittona p\xc3\xa4\xc3\xa4oman sijoittamisesta. Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isen riiston tavoilla viitataan siihen, ett\xc3\xa4 kapitalismissa ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4n riisto perustuu siihen, ettei t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ole hallussaan tuotantov\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 joten h\xc3\xa4n joutuu myym\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6voimansa, kun taas muunlaisissa tuotantotavoissa riisto voi perustua suoremmin yhteiskunnallisiin voimasuhteisiin, v\xc3\xa4kivaltaan tai sill\xc3\xa4 uhkaamiseen.\n_START_SECTION_\nTuotantovoimat\n_START_PARAGRAPH_\nToinen keskeinen k\xc3\xa4site on tuotantovoimat. Tuotantovoimilla tarkoitetaan useimmiten tuotannossa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 (oleellista on niiden teknologian kehitystaso). Historiallisen materialismin teoriassa yhteiskunnan luonteen ensisijaisena selitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4n\xc3\xa4 ovat juuri tuotantovoimat, jotka n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteiskunnan perustana. Materiaaliset, tuotantoon ja talouteen liittyv\xc3\xa4t prosessit muokkaavat yhteiskunnan muita instituutioita. Yhteiskunnan perusta, tuotantovoimat, antavat tietynlaisen taloudellisen rakenteen. Taloudellinen rakenne koostuu suhteista, joita nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n tuotantosuhteiksi. Ihmiset asettuvat tuotantosuhteisiin tuotantovoimien kehitysastetta vastaavalla tavalla. Tuotantoon ja talouteen liittyvien rakenteiden pohjalta yhteiskunta saa yl\xc3\xa4rakenteen, jolla tarkoitetaan muita kuin suoraan tuotantoon ja talouteen liittyvi\xc3\xa4 instituutioita (joihin kuuluu esimerkiksi uskonto ja kulttuuri). Marxin tekstien perusteella ei ole t\xc3\xa4ysin selv\xc3\xa4\xc3\xa4, mink\xc3\xa4laisia n\xc3\xa4m\xc3\xa4 vuorovaikutussuhteet ovat. Ovatko kulttuuri ja instituutiot tuotantovoimien vaikutuksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4mi\xc3\xa4, vai asettavatko tuotantovoimat niille vain jonkinlaiset puitteet joiden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ne muotoutuvat? Joka tapauksessa Marx n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4kev\xc3\xa4n teknologian (ja muut tuotantovoimat) jonkinlaisena oleellisena linkkin\xc3\xa4 ihmisen ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuokkataistelujen historia\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriallinen materialismi selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhteiskunnan kehityksen tuotantovoimien ja yhteiskunnassa vallitsevien tuotantosuhteiden (joista omistussuhteet ovat legalistinen muoto) v\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 taipumuksella ajautua konfliktiin kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tuotantovoimat kehittyv\xc3\xa4t historian kuluessa jatkuvasti v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvun ja ihmisten loputtomien tarpeiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikutuksesta. Tietynlaiset tuotantosuhteet vastaavat tiettyj\xc3\xa4 tuotantovoimien kehityksen astetta, mutta kun tuotantovoimat kehittyv\xc3\xa4t t\xc3\xa4st\xc3\xa4 asteesta ohitse, alkaa tulla yhteiskunnallisia ongelmia. Konfliktin kannalta oleellisia yhteiskunnassa vallitsevia suhteita ovat suhteet niiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, jotka kontrolloivat tuotantov\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 ja niiden jotka eiv\xc3\xa4t. N\xc3\xa4in ollen j\xc3\xa4nnite tuotantovoimien ja tuotantosuhteiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyy yhteiskuntaluokkien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 konfliktina. Vallitseva luokka hallitsee olemassa olevaa tuotannonmuotoa, mutta kehittyv\xc3\xa4t tuotantovoimat lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t vallitsevaa luokkaa vastaan nousevan luokan voimia. "Koko t\xc3\xa4h\xc3\xa4nastisen yhteiskunnan historia on ollut luokkataistelujen historiaa."\n_START_SECTION_\nLuokat ja luokkataistelu\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriallisen materialismin mukaan luokat ovat sellaisia ihmisryhmi\xc3\xa4, jotka eroavat toisistaan ennen kaikkea sen mukaan, mik\xc3\xa4 on niiden paikka suhteessa taloudelliseen tuotantoon. Luokat eroavat toisistaan my\xc3\xb6s sen mukaan, mill\xc3\xa4 keinoin ja miss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin ne saavat osansa yhteiskunnallisesta tulosta._NEWLINE_Luokkataistelun synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 eri luokkien aseman vastakkaisuus yhteiskunnassa ja niiden etujen v\xc3\xa4linen ristiriita. Kommunistisen puolueen manifestissa sanotaan:_NEWLINE_\xc2\xbbVapaa ja orja, patriisi ja plebeiji, paroni ja maaorja, ammattikuntamestari ja kis\xc3\xa4lli, lyhyesti sanoen sortaja ja sorrettu ovat aina olleet toistensa vastakohtia, k\xc3\xa4yneet keskeytym\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4, milloin peitetty\xc3\xa4, milloin avointa taistelua, mik\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt joka kerta koko yhteiskunnan vallankumoukselliseen uudistamiseen tai taistelevien luokkien yhteiseen h\xc3\xa4vi\xc3\xb6\xc3\xb6n.\xc2\xbb _NEWLINE_Luokkia sanotaan antagonistisiksi, jos niiden edut ovat vastakkaiset ja sovittamattomat. Antagonistisia luokkia ovat mm. orjanomistajat ja orjat.\n_START_SECTION_\nYhteiskunnallinen vallankumous\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriallisen materialismin mukaan yhteiskunnallinen vallankumous on sellainen laadullinen harppaus yhteiskunnan kehityksess\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 tuloksena toinen yhteiskuntataloudellinen muodostuma vaihtuu toiseen. Historiallisen materialismin mukaan yhteiskunnallisten vallankumousten syvin syy on uusien tuotantovoimien ja aikansa el\xc3\xa4neiden tuotantosuhteiden v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 ristiriidassa. Tuotantovoimien ja tuotantosuhteiden v\xc3\xa4linen ristiriita ilmenee luokkien yhteent\xc3\xb6rm\xc3\xa4yksen\xc3\xa4. Taloudellisella alalla yhteiskunnallisen vallankumouksen p\xc3\xa4\xc3\xa4tarkoituksena on ratkaista kehittyvien tuotantovoimien ja aikansa el\xc3\xa4neiden tuotantosuhteiden v\xc3\xa4linen ristiriita ja poliittisella alalla vallankumous ratkaisee aikansa el\xc3\xa4neen poliittisen p\xc3\xa4\xc3\xa4llysrakenteen ja muovautuvien uusien taloudellisten suhteiden eli taloudellisen kehityksen kypsyneiden tarpeiden v\xc3\xa4lisen ristiriidan. Vallankumouksen perustunnusmerkkin\xc3\xa4 on valtiovallan siirtyminen yhden luokan k\xc3\xa4sist\xc3\xa4 toisen luokan k\xc3\xa4siin. Vastavallankumous tarkoittaa vallan palauttamista entiselle hallitsevalle luokalle.\n_START_SECTION_\nHistoriallinen edistys\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriallisen materialismin mukaan historiallisen edistyksen kriteeri on tuotantovoimien kehitystaso. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuitenkaan tuotantosuhteita ei eristet\xc3\xa4 tuotantovoimista, esim. laskemalla tuotantovoimien kehitystasoksi pelkk\xc3\xa4 tekninen kehitystaso.'