b'\n_START_ARTICLE_\nIBM Selectric\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xa0IBM Selectric oli eritt\xc3\xa4in suosittu s\xc3\xa4hk\xc3\xb6mekaaninen kirjoituskone, jonka\xc2\xa0IBM\xc2\xa0esitteli 31. hein\xc3\xa4kuuta 1961. Erillisten kirjasinvarsien sijaan se perustuu suunnilleen golfpallon kokoiseen ter\xc3\xa4spalloon, jonka pinnasta kirjainmerkkien muodot ulkonevat. Kirjaimen n\xc3\xa4pp\xc3\xa4ilyn j\xc3\xa4lkeen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6mekaaninen koneisto k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 pallon nopeasti oikeaan asentoon, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen pallo ly\xc3\xb6 kirjaimen v\xc3\xa4rinauhan l\xc3\xa4pi paperille. Selectricin tela ja sen ymp\xc3\xa4rille kierretty paperiarkki eiv\xc3\xa4t liiku sivusuunnassa kuten perinteisess\xc3\xa4 kirjoituskoneessa, vaan kirjainpallo liikkuu vasemmalta oikealle tekstin edetess\xc3\xa4. Tela liikkuu vain rivinvaihton\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4 painettaessa py\xc3\xb6r\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 paperiarkkia hieman yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in samaan aikaan, kun kirjainpallo siirtyy oikeasta laidasta vasempaan aloittaakseen uuden tekstirivin._NEWLINE_Selectric-pallokone sis\xc3\xa4lsi 2\xc2\xa0800 osaa, ja sen kehittelyyn meni IBM:lt\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4n vuotta. Se mullisti kirjoituskonemarkkinat nopeutensa ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6mukavuutensa ansiosta. Siit\xc3\xa4 tuli my\xc3\xb6s heti suuri myyntimenestys, joka ylitti kuudelle kuukaudelle asetetut myyntitavoitteet jo ensimm\xc3\xa4isen kuukauden aikana._NEWLINE_IBM Selectric tarjosi nopeuden ja tasaisen ly\xc3\xb6ntivoiman lis\xc3\xa4ksi mahdollisuuden valita eri kirjaintyyppej\xc3\xa4 vaihtamalla kirjainpallo muutamassa sekunnissa toiseen. Siit\xc3\xa4 ilmeisesti tuli nimi Selectric, yhdistelm\xc3\xa4 sanoista select ja electric, suom. \xe2\x80\x9dvalitse\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9ds\xc3\xa4hk\xc3\xb6inen\xe2\x80\x9d. Vuonna 1964 koneeseen liitettiin magneettinauhaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt muisti, ja siit\xc3\xa4 tuli automaattisen tekstink\xc3\xa4sittelyn edell\xc3\xa4k\xc3\xa4vij\xc3\xa4, joskin viel\xc3\xa4 analoginen. Vuonna 1971 esitelty, entist\xc3\xa4 kulmikkaammaksi muotoiltu Selectric II toi muun muassa mahdollisuuden vaihtaa kirjaintiheytt\xc3\xa4 10 ja 12 merkin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tuumaa kohti, ja vuonna 1973 IBM Selectric varustettiin ly\xc3\xb6ntivirheiden korjausmekanismilla, jossa korjausnauha korvasi korjauslakan tai pyyhekumin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n. Korjausnauhoja oli valittavana kahdenlaisia: valkoista pigmentti\xc3\xa4 v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kirjaimen p\xc3\xa4\xc3\xa4lle ly\xc3\xb6v\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 toinen, jossa tarramainen liimapinta irrottaa paperista v\xc3\xa4\xc3\xa4rin n\xc3\xa4pp\xc3\xa4illyn merkin. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen korjausnauhatyypin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 edellytti siihen sopivaa v\xc3\xa4rinauhaa, jonka muste oli kehitetty korjausnauhan avulla helposti irtoavaksi._NEWLINE_Selectric-sarjan muotoilusta vastasi arkkitehti ja teollinen muotoilija Eliot Noyes, jonka palveluksia IBM k\xc3\xa4ytti 21 vuotta._NEWLINE_Selectric-sarjan valmistus lopetettiin 1986, jolloin kirjainkiekkoa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kirjoituskoneet ja erilaiset tietokonepohjaiset tekstink\xc3\xa4sittelyj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t tulostimineen olivat ajaneet ohi Selectricin kalliista mekaanisista ratkaisuista. Selectric-koneita ehdittiin valmistaa yli 13\xc2\xa0miljoonaa kappaletta.\n_START_SECTION_\nIBM Composer\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1966 esitelty, Selectricist\xc3\xa4 kehitetty IBM Composer -\xe2\x80\x9dkylm\xc3\xa4ladontakone\xe2\x80\x9d yritti kilpailla tuolloin yleistyneen valoladonnan kanssa tuottamalla paperille tasav\xc3\xa4lisen kirjoituskonetekstin sijasta suhteutettua teksti\xc3\xa4 perinteisill\xc3\xa4 fonteilla. Se ei kuitenkaan ylt\xc3\xa4nyt kuumaladonnan eik\xc3\xa4 valoladonnan laatuun, koska sen tarjoamat v\xc3\xa4listys- ja kokovaihtoehdot ja muut typografiset s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6mahdollisuudet olivat niukat. Silti siit\xc3\xa4 tuli monien saksitaittoa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vien pienten kustantamoiden ja offsetpainojen suosima, valoladontaa halvempi ladontav\xc3\xa4line, jonka syrj\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t vasta 1980-luvun keskivaiheilla Applen Macintosh-tietokoneet ohjelmistoineen ja ter\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 mustaa j\xc3\xa4lke\xc3\xa4 tuottavat lasertulostimet.'