b'\n_START_ARTICLE_\nTollonjoki\n_START_PARAGRAPH_\nTollonjoki (ven. \xd0\xa2\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x91\xd0\xba\xd0\xb8 tai \xd0\xa2\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xb0, Tolloreka) on Vuokkiniemen kyl\xc3\xa4hallinnon alueeseen kuuluva kyl\xc3\xa4 Karjalan tasavallassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Tollonjoki on linnuntiet\xc3\xa4 noin seitsem\xc3\xa4n kilometri\xc3\xa4 Vuokkiniemen kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n sijaitseva kyl\xc3\xa4. Varsinaiseen Tollonjoen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n on luettu kuuluvaksi Ortjonterm\xc3\xa4, Tollonterm\xc3\xa4, Kusmasenterm\xc3\xa4 ja Hukkalanterm\xc3\xa4, jota vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 oli asuttu Suari kohdassa, jossa Tollonjoki levitt\xc3\xa4ytyy Yp\xc3\xa4nkij\xc3\xa4rveksi. Kyl\xc3\xa4n keskus oli Tollonterm\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 sijaitsivat mm. koulu, yhteiset aitat ja hautausmaa._NEWLINE_Muita alueita, jotka usein on luettu kuuluvan Tollonjokeen ovat Lokinanterm\xc3\xa4, Virranterm\xc3\xa4, Nekkalanterm\xc3\xa4 ja Ontrosenterm\xc3\xa4 Vuokkiniemen ja Tollonterm\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4keskuksesta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n sijaitsevat Kaurosenterm\xc3\xa4 ja viimeinen Tollonjokeen lukeutuva kyl\xc3\xa4nosa Livoj\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4n historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuokkiniemen Tollonjoen kyl\xc3\xa4n asutus muodostui l\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 Vienan Karjalassa harvinaiseen tapaan joenvarsikyl\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Tollonjoen nimen synnyst\xc3\xa4 on olemassa legenda, joka karjalan kielell\xc3\xa4 on seuraava: Kaksi miest\xc3\xa4 k\xc3\xa4vel\xc3\xb6y, vassakkah tullah. Siit\xc3\xa4 toini kysyy: "A mihip\xc3\xa4 olet m\xc3\xa4n\xc3\xb6ss\xc3\xa4?" - "T\xc3\xa4nne mie m\xc3\xa4nen tollotan"._NEWLINE_Tollonjoki oli asuttu kyl\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes koko jatkosodan ajan. Sodan loppupuolella kyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6 muutti asumaan Vuokkiniemen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen partisaanivaaran vuoksi. Sodan j\xc3\xa4lkeen kyl\xc3\xa4 asutettiin j\xc3\xa4lleen. Tollonjoen kyl\xc3\xa4 autioitui lopullisesti 1960-luvulla, kun neuvostohallinto julisti sen monien muiden kylien tapaan perspektiivitt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi. Sen j\xc3\xa4lkeen kyl\xc3\xa4n peltoja on hy\xc3\xb6dynnetty l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 hein\xc3\xa4nteossa._NEWLINE_Nykyisin Tollonjoella on joitakin kes\xc3\xa4asuntoja, kalanviljelylaitos ja n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyten\xc3\xa4 Kostamus\xe2\x80\x93Vuokkiniemi-tien varrella kyl\xc3\xa4n hautausmaa eli vienankarjalaksi kalmismua. Hautausmaa on perinteiseen vienankarjalaiseen tapaan luonnontilassa, sill\xc3\xa4 vanhan uskomuksen mukaan hautausmaalla ei saanut katkaista risuakaan, eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 sen vuoksi hoidettu.\n_START_SECTION_\nRunonlaulajia\n_START_PARAGRAPH_\nTollonjoen tunnettuja runonlaulajia ja kansanperinteen osaajia karelianismin alkuajoilta l\xc3\xa4htien on useita. Yksi ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 oli Tollon Kauro eli Tenesseini Kauro (Kauro Denisoff). Muita ovat olleet mm. Anni Bogdanov (o.s. Remsujev), Onuhrie Rettijev ja Tenesseini Anni (Denisov) sek\xc3\xa4 Iro Remsu (1879\xe2\x80\x931971) ja Mari Remsu (1893\xe2\x80\x931978). Remsun serkukset Iro ja Mari on haudattu Bor\xc3\xa5siin, Ruotsiin, jonne jatkosodan j\xc3\xa4lkeen siirtyi useita vienankarjalaisia pakolaisia punaisen Valpon ja palautusten pelossa.'