b'\n_START_ARTICLE_\nOrff-pedagogiikka\n_START_PARAGRAPH_\nOrff-pedagogiikka on musiikkikasvatusmetodi, jossa edet\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisen kehityksen mukaisella tavalla: rytmi kasvaa puheesta, sitten syntyy melodia ja sen pohjalta harmonia. Orff-menetelm\xc3\xa4 korostaa jokaisen mahdollisuutta musisoida ilman aiempia musiikkiopintoja tai erityislahjakkuutta. Sen kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Carl Orff (1895\xc2\xa0\xe2\x80\x93\xc2\xa01982) oli saksalainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja musiikkipedagogi. Orffin tunnetuimpia teoksia on Carmina Burana \xe2\x80\x93kantaatti vuodelta 1937.  Orffin musiikkipedagoginen ajattelu on vaikuttanut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti l\xc3\xa4nsimaisen musiikkikasvatuksen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6ihin 1900-luvulla.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Orff alkoi kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 pedagogiikkaansa 1920-luvulla tutustuttuaan tanssitaiteen uudistajaan Dorothee G\xc3\xbcntheriin. Orff oli itsekin muusikkona uudistusmielinen, eik\xc3\xa4 siet\xc3\xa4nyt musiikin liittyvi\xc3\xa4 konventioita. Vuonna 1923 G\xc3\xbcnther perusti tanssiopiston (G\xc3\xbcntherschule), jossa opetettiin liikuntaa, rytmist\xc3\xa4 voimistelua, tanssia ja musiikkia, ja pyysi Orffia sen musiikinopettajaksi. G\xc3\xbcntherin ja Orffin tavoitteena oli p\xc3\xb6lytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vanhoja tanssin ja musiikin konventioita ja innostaa opiskelijoita l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n uusia ilmaisun tapoja. (Frazee 1987, 9) Orffille G\xc3\xbcntherschule loi puitteet pedagogisten ajatusten kokeilemiseen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Orff itse kuvailee pedagogiikkansa saaneen motiivinsa ennemmin taiteellisesta tarpeesta tehd\xc3\xa4 asiat omalla tavalla, kuin puhtaasti pedagogisista l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdista._NEWLINE_G\xc3\xbcntherschule tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa 1945._NEWLINE_G\xc3\xbcntherschulen oppilas Gunild Keetman osoittautui lahjakkaaksi niin musiikin kuin tanssin kuin liikkumisen saralla. Keetman avusti Orffia lastenmusiikkikokoelman s\xc3\xa4velt\xc3\xa4misess\xc3\xa4 baijerilaiselle radiolle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 s\xc3\xa4velmien kokoelma julkaistiin 1950 my\xc3\xb6s nuottikokoelmana. Kokoelma toimii orffilaisen pedagogiikan perusmateriaalina. 1950-luvun loppupuolella Orffin materiaaleja k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin englanniksi. 1953 pidetyn Orff-seminaarin j\xc3\xa4lkeen orffilainen musiikkikasvatusajattelu sai kannatusta my\xc3\xb6s ulkomaisten kollegoiden keskuudessa._NEWLINE_Gunild Keetman jatkoi Orffin ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 lasten musiikkikasvatuksen parissa salzburgilaisessa Mozarteum-konsevatoriossa. Vuonna 1961 perustettiin Mozarteum-konservatorion yhteyteen Orff Schulwerk-keskus ja\xc2\xa0seminaari. Suuri kiinnostus johti Orff-instituutin perustamiseen 1963. Yhdysvalloissa ja Kanadassa Orff-pedagogiikka loi vahvaa pohjaa 1960-luvun lopulla.\n_START_SECTION_\nOrff-menetelm\xc3\xa4n l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdat\n_START_PARAGRAPH_\nOrffilaisen ajattelun mukaan ihmisen luontaisen musikaalisuuden kehitt\xc3\xa4minen rikastaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 roolissa Orff-pedagogiikassa on luominen, kuunteleminen ja soittaminen. Ydinajatus on, ett\xc3\xa4 jokainen p\xc3\xa4\xc3\xa4see osallistumaan musisointiin tavalla tai toisella, oli se sitten laulua, soittoa, tanssia tai puhetta. Orffin ajatuksia sovelletaan useimmiten ryhm\xc3\xa4muotoisessa opetuksessa. Kuuntelemisen taitoa korostetaan. Luominen ja\xc2\xa0musiikillisten ongelmien ratkaisu improvisoiden kasvattaa ihmist\xc3\xa4 musiikillisesti itsen\xc3\xa4iseen ajatteluun. _NEWLINE_Orff koki Dalcrozen tapaan musiikin olevan suorassa yhteydess\xc3\xa4 liikkumiseen. Orff n\xc3\xa4ki my\xc3\xb6s kielen ja musiikin yhtenev\xc3\xa4isyyksiss\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4n pohjan niin oppilaan musikaalisuuden kuin \xc3\xa4idinkielenkin taitojen kehitt\xc3\xa4miselle.\xc2\xa0Runoja, loruja ja sananparsia k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Orff-pedagogiikan v\xc3\xa4linein\xc3\xa4 , siin\xc3\xa4 miss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s esimerkiksi kansantansseja . Orff-pedagogit usein soveltavat itse oman kulttuurinsa materiaalia opetuksessa.\n_START_SECTION_\nOrff-soittimisto\n_START_PARAGRAPH_\nOsallistuminen oli Orffin ajattelun mukaan yksi musiikillisen kasvatuksen kulmakivist\xc3\xa4. Perinteiset orkesterisoittimet vaativat paljon itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 harjoittelua, jotta itseilmaisu soittamalla olisi mielek\xc3\xa4st\xc3\xa4. Ryhm\xc3\xa4muotoisessa opetuksessa harvemmin on kuitenkaan aikaa ja resursseja ottaa haltuun useita teknisesti vaikeita soittimia._NEWLINE_Orff oli kiinnostunut perkussioista, ja Orffin tuttavat l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nelle matkoiltaan ulkoeurooppalaisia soittimia, mm. ksylofonin . K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4n helppous lienee johtanut siihen, ett\xc3\xa4 ksylofoni ja sen muunnelmat p\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t osaksi orffilaista musiikkikasvatusta. Useimmat ly\xc3\xb6m\xc3\xa4soittimet ovat helppoja soittaa, k\xc3\xa4tevi\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja suhteellisen edullisia valmistaa._NEWLINE_Etnomusikologi Curt Sachsin suosituksesta Orff liitti mukaan my\xc3\xb6s nokkahuilun. Nokkahuilu on ksylofonin ohella melodiasoitin. Sill\xc3\xa4 voidaan kuitenkin tuottaa my\xc3\xb6s pitki\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. Puhallinsoittimena sen tekniikka my\xc3\xb6s eroaa ly\xc3\xb6m\xc3\xa4soittimista, joten se antaa oman teknisen lis\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Orff-pedagogiikan mahdollisuuksiin. Nokkahuilu on alkuper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n vanha ja monessa kulttuurissa tavattu, joten sille on olemassa sopivaa ohjelmistoa. Soittimen alkukantaisuus sopii my\xc3\xb6s Orffin ajatukseen siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 musiikin historia ja yksil\xc3\xb6n musiikillinen kasvaminen on rinnastettavissa yhteen \xe2\x80\x9dmusiikillisen evoluution\xe2\x80\x9d ilmi\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4veltapailu ja ohjelmisto\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4veltapailu kuuluu orff-pedagogiikkaan luonnollisena osana musiikillista luomista. Orff ei ottanut kantaa siihen, mill\xc3\xa4 systeemill\xc3\xa4 s\xc3\xa4veltasoja kannattaa opettaa. Musiikillista luomista helpottamaan Orff nosti esille pentatoniset asteikot. Pentatonisia asteikoita k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n useissa musiikkikulttuureissa, ja sen on soinniltaan konsonoiva. Pentatonisen asteikon s\xc3\xa4veli\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on siis vaikea improvisoida \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4\xc3\xa4rin\xe2\x80\x9d . Orff ja Keetman suosittelivat improvisoinnin pohjalle bordunas\xc3\xa4velten k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 . Ostinatot n\xc3\xa4htiin helposti l\xc3\xa4hestytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 tapana hahmottaa ja soveltaa musiikkia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4. _NEWLINE_Sovellettujen soittimien lis\xc3\xa4ksi Orff korostikin my\xc3\xb6s sovelletun musiikin t\xc3\xa4rkeytt\xc3\xa4. Orff itse k\xc3\xa4ytti oman kulttuurinsa kansanlauluja ja \xe2\x80\x93runoutta. Orff korosti, ett\xc3\xa4 kussakin kulttuurissa on k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 sen omaa materiaalia omaan \xc3\xa4idinkieleen liittyv\xc3\xa4n kielellisen rytmiikan oppimiseksi. Runot ja lorut ohjaavat lasta kuulemaan s\xc3\xa4vyj\xc3\xa4 niin kieless\xc3\xa4 kuin musiikissakin. Kielellinen ja musiikillinen merkityksenmuodostus kulkee Orff-pedagogiikassa k\xc3\xa4si k\xc3\xa4dess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nOrff-pedagogiikka musiikkikasvatuksen perinteen\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nOrff kehitti pedagogiikkaansa tanssikoulun musiikinopettajana. G\xc3\xbcntherschulessa opiskeltiinkin juuri musiikin ja tanssin yhdist\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Ilmaisullinen murros n\xc3\xa4kyi ja kuului kaikissa taiteissa 1900-luvun alussa, ja musiikin ja liikkeen yhteytt\xc3\xa4 korosti ennen Orffia Emile Jacques-Dalcroze, joka h\xc3\xa4nkin liikkui tanssipiireiss\xc3\xa4 ja jonka ajattelu n\xc3\xa4kyy G\xc3\xbcntherschulen painotuksissa._NEWLINE_Orff-pedagogiikasta puhuttaessa painottuu kuitenkin ennen kaikkea musiikkikasvatus. Orffin ajattelutapa levisi paitsi painettujen kokoelmien, my\xc3\xb6s radion musiikkiohjelmien my\xc3\xb6t\xc3\xa4. On siis luonnollista, ett\xc3\xa4 ajatteluun tarttui ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 juuri muusikot ja musiikinopettajat. Orffin menetelm\xc3\xa4t olivat alun perin ennen kaikkea tanssikoulun musiikinopetusta, liikkeess\xc3\xa4 ilmenev\xc3\xa4\xc3\xa4 musiikkia ja musiikissa ilmenev\xc3\xa4\xc3\xa4 liikett\xc3\xa4 korostavaa. Orffin ja Keetmanin perusty\xc3\xb6 musiikin alkeiden opetuksen parissa sotien j\xc3\xa4lkeen muodosti orffilaisesta musiikkipedagogiikasta juuri musiikkia painottavaa. Painettu teksti ja radio-ohjelmat lienev\xc3\xa4t vaikuttaneen pedagogiikan painottumiseen musiikkiin, j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en liikkumisen v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4lle huomiolle.'