b'\n_START_ARTICLE_\nIt\xc3\xa4vallan lippu\n_START_PARAGRAPH_\nIt\xc3\xa4vallan lippu on It\xc3\xa4vallan kansallissymboli vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se muodostuu kolmesta vaakasuorasta osiosta, joista valkoinen on kahden punaisen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. N\xc3\xa4in on my\xc3\xb6s Latvian lipussa, jossa on kuitenkin tummempi punaisen s\xc3\xa4vy ja eri mittasuhteet. It\xc3\xa4vallan lipussa valkoinen osio on samankokoinen kummankin punaisen osion kanssa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nYleisesti It\xc3\xa4vallan lippua pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n vanhimpana kansallislippuna Tanskan lipun j\xc3\xa4lkeen. _NEWLINE_Tarinan mukaan lipun keksij\xc3\xa4 olisi ollut It\xc3\xa4vallan herttua Leopold V (1159\xe2\x80\x931194) ja h\xc3\xa4n olisi omaksunut sen ristiretkell\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytyjen taistelujen aikana. Akkran taistelun j\xc3\xa4lkeen ruhtinaan valkoinen taistelupaita oli t\xc3\xa4ysin veren tahrima, mutta kun h\xc3\xa4n irrotti vy\xc3\xb6ns\xc3\xa4, sen alla ollut osuus paidasta oli t\xc3\xa4ysin puhdas ja likaantumaton. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena h\xc3\xa4n omaksui t\xc3\xa4m\xc3\xa4n yksinkertaisen kuvion ja sen v\xc3\xa4rit lippunsa tunnukseksi._NEWLINE_Tosiasiassa lipun otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n It\xc3\xa4vallan herttua Frederick II (1210\xe2\x80\x931246) 1200-luvulla. H\xc3\xa4n oli viimeinen It\xc3\xa4vallan herttua, joka edusti Babenbergin dynastiaa. Frederick osoitti suurta itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4st\xc3\xa4 saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta. Valtakautensa lopussa h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli uusi vaakunakin, siin\xc3\xa4 oli punaisella pohjalla hopeinen palkki. Varhaisin l\xc3\xa4hde uuden vaakunan ja lipun suhteen on Lilienfeldin luostarissa, ja se on p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tty 30. marraskuuta 1230.'