b'\n_START_ARTICLE_\nOulainen\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nOulaisten seudulla on tavattu lukuisia merkkej\xc3\xa4 kivikautisesta asutuksesta. Ainakin Piipsj\xc3\xa4rven rannalla asuttiin jo kivikaudella. Lukuisten kivikautisten esineiden joukossa on mm. pohjalaisia kirveit\xc3\xa4, tuuria, it\xc3\xa4karjalaisia kourutalttoja, piik\xc3\xa4rki\xc3\xa4, liuskerenkaita ja mustasta liuskeesta tehty keih\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4rki. Sen sijaan pronssikaudelta ei ole tehty yht\xc3\xa4\xc3\xa4n varmaa l\xc3\xb6yt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja rautakaudeltakin vain yksi. Matkanivan M\xc3\xa4nnist\xc3\xb6st\xc3\xa4 on tavattu pronssinen hopeoitu hevosenkeng\xc3\xa4n muotoinen solki. _NEWLINE_Keskiajalla seudulle saapui karjalaisia ja my\xc3\xb6hemmin satakuntalaisia ja h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 er\xc3\xa4miehi\xc3\xa4. Alue oli rajaseutua, sill\xc3\xa4 1323 solmitun P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan raja halkoi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti seutua Pyh\xc3\xa4joen suuntaisena.  Perim\xc3\xa4tiedon mukaan Oulaisten ensimm\xc3\xa4inen asukas olisi ollut Oula-niminen lappalainen, mist\xc3\xa4 kaupungin nimi olisi muodostunut. Luotettavampaa tietoa on 1400-luvulla muuttaneesta savolaisesta asutuksesta, milt\xc3\xa4 ajalta Oulaisissa on esimerkiksi nykyisen Likalanj\xc3\xa4rven nimen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Savanlampi eli Savallampi. 1500-luvun alusta olevissa asiakirjoissa ei viel\xc3\xa4 n\xc3\xa4kynyt Oulainen-nime\xc3\xa4 ollenkaan vaan alue kuului laajaan  Matkanivan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_Kirkonkirjoissa 1600-luvun alussa esiintyviss\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 taloissa, N:o 1 Paavola (joen etel\xc3\xa4puolella) ja N:o 2 Pyyk\xc3\xb6l\xc3\xa4 (joen pohjoispuolella) lienee olleet ensimm\xc3\xa4iset pysyv\xc3\xa4t asukkaat Oulaisissa. Vuonna 1608 Oulaisten kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 6 savua, joita verotettiin ja vuonna 1682 savuja oli 15. Aatelisilla ei Oulaisissa ollut kartanoita, vaikka alue kuuluikin l\xc3\xa4\xc3\xa4nityksen\xc3\xa4 Evert Kaarlenpoika Hornille, Kankaisten herralle, vuosina 1613\xe2\x80\x931615, jonka j\xc3\xa4lkeen aatelisille valtioneuvos F. Scheldingille ja H. Falkenbergille aina vuoteen 1674, jolloin l\xc3\xa4\xc3\xa4nitykset piti palauttaa valtiolle. Talonpojat omistivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Oulaisten tilat 1700-luvulla. Vuodelta 1766 olevan kartan mukaan Oulaisten nykyisen ydinkeskustan alueella olivat seuraavat talot: N:o 1 Honka Paavola, N:o 2 Pyyk\xc3\xb6l\xc3\xa4 Isojussi, N:o 3 Ranta Pyyk\xc3\xb6l\xc3\xa4, N:o 4 Heickil\xc3\xa4, N:o 5 Jussila, N:o 6 Pyy, N:o 7 Anttila, N:o 8 Pyyk\xc3\xb6l\xc3\xa4 ja N:o 9 Miekkonen. N\xc3\xa4iden talojen maista on muodostunut nykyisen Oulaisten keskusta._NEWLINE_Oulaisista tuli Pyh\xc3\xa4joen kappeliseurakunta vuonna 1682, jolloin rakennettiin ensimm\xc3\xa4inen kirkko. Ensimm\xc3\xa4isen k\xc3\xa4yty\xc3\xa4 pieneksi rakennettiin uusi kirkko vuonna 1753. Kappalaisen virkataloksi kuningas my\xc3\xb6nsi 16. helmikuuta 1757 Pyyk\xc3\xb6l\xc3\xa4n kruununtilan N:o 8. Omaksi kirkkoherrakunnakseen Oulainen erottautui, kun ensimm\xc3\xa4inen kirkkoherra Joel Lindholm asettui virkaansa 1881. Kirkkoon tehtiin perusteellinen korjaus 1882._NEWLINE_Oulaisten ensimm\xc3\xa4inen maantie Pyh\xc3\xa4joelta Haapavedelle valmistui 1700-luvun lopulla, mutta Ylivieskan tie vasta 1860-luvulla. Rautatieliikenne Oulaisissa alkoi Pohjanmaan radan valmistuttua 1886, jolloin rakennettiin kaksi asemaa: Oulaisten asema ja Kilpuan asema. _NEWLINE_Vuosina 1883\xe2\x80\x931902 Oulaisissa toimi 13. reservikomppania, joka sijaitsi Niskanm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 entisill\xc3\xa4 Ep\xc3\xa4ilyksen, Konttilan ja tilojen mailla. Siihen kuului alkujaan kaikkiaan 12 rakennusta ja siell\xc3\xa4 palvelleiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihteli vuositasolla v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 309\xe2\x80\x93603. Toinen suuri laitos oli 1914 aloittanut Oulaisten parantola, jossa hoidettiin tuberkuloosista k\xc3\xa4rsivi\xc3\xa4 potilaita. Parantola sijaitsi osittain entisiss\xc3\xa4 reservikomppanian tiloissa. Parantolaa laajennettiin 1930- ja 1950-luvuilla. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n parantolan tilat ovat osittain kaupungin ja osittain Oulaskankaan sairaalan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_Oulaisten hyv\xc3\xa4 liikennesijainti vaikutti huomattavasti siihen, ett\xc3\xa4 siihen kehittyi 1900-luvulla Pyh\xc3\xa4jokilaakson keskus. Kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettiin useita suuria kauppaliikkeit\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4hitellen syntyi my\xc3\xb6s teollisuutta, etenkin sahateollisuutta. Oulaisten kauppalan perustaminen nousi esille jo 1949, mutta tuolloin kunnanvaltuusto torjui hankkeen vedoten siihen, ett\xc3\xa4 kirkonkyl\xc3\xa4n alue oli jo vuonna 1925 muodostettu taajav\xc3\xa4kiseksi yhdyskunnaksi. Vaikka taajav\xc3\xa4kiset yhdyskunnat lakkautettiin jo v. 1955, Oulainen muodostettiin kauppalaksi vasta 1967. Kaupungin oikeudet Oulainen sai 1977. Oulainen on ollut my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 koulupaikkakunta jo 1960-luvulta saakka.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nOulaisten kaupunki sijaitsee Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan vaihettumisvy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4. Kaupungin maisemia hallitsevat tasaiset ja mets\xc3\xa4iset moreeni- ja suomaat. _NEWLINE_Kallioper\xc3\xa4 on kivilajikoostumukseltaan vaihtelevaa. alueen pohjoisosassa on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa graniittia. Pyh\xc3\xa4joen tuntumassa esiintyy tummaa mustaa gabroa ja diabaasia. Diabaasi, ns. Oulaisten mustaa graniittia on louhittu monumentti- ja rakennuskiveksi, jota on k\xc3\xa4ytetty mm. Finlandia-talossa Helsingiss\xc3\xa4. Kaupungin etel\xc3\xa4osissa on gneissi\xc3\xa4 ja kiilleliusketta. _NEWLINE_Yleisin maalaji on moreeni. joka paikoin muodostaa luoteis-kaakkoissuuntaisia sel\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Hiekka- ja hietamaita on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa jokivarressa, etenkin keskusta l\xc3\xa4nsiosissa ja Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4skoskella ja Matkanivassa Matko-ojan it\xc3\xa4puolella. Sora- ja hiekkavarojen kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi on arvioitu noin 1,1 miljoonaa kuutiometri\xc3\xa4. Savikoita on Pyh\xc3\xa4joen ja sen sivujokien rannoilla. Kivenn\xc3\xa4ismaalajit ovat laajoilla alueilla turpeen peitossa. Pinnanmuodostukseltaan Oulaisten seutu on melko tasaista. Maanpinta alenee tasaisesti id\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen ja pohjoisilta ja etel\xc3\xa4isilt\xc3\xa4  vedenjakaja-alueilta Pyh\xc3\xa4joen laaksoa kohti. Yl\xc3\xa4vint\xc3\xa4 on kaupungin koillisosassa, miss\xc3\xa4 korkeimmat kohoumat ylt\xc3\xa4v\xc3\xa4t noin 130 metriin. _NEWLINE_T\xc3\xa4rkein vesiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 on kaupungin poikki id\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen virtaava Pyh\xc3\xa4joki, jossa ovat mm. 940 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 6,2 metri\xc3\xa4 korkea Oulaistenkoski, V\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4koski ja Hirsikoski. Oulaisten vaakuna kertoo ajasta, jolloin Pyh\xc3\xa4joki oli huomattava rapujoki ja Oulainen rapujen pyynnin ja kaupan keskus. Joen perkaus ja alueella 1960-luvulla raivonnut rapurutto h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t joen rapukannan kuitenkin l\xc3\xa4hes kokonaan. Pyh\xc3\xa4joen huomattavampia lis\xc3\xa4jokia ovat Vaikonoja ja Piipsanjoki. Mainittavia j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat Piipsj\xc3\xa4rvi ja Likalanj\xc3\xa4rvi. _NEWLINE_Oulaisissa on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n soita verrattuna moneen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6kuntaan. Soistuneita metsi\xc3\xa4 on sen sijaan l\xc3\xa4hes 40 prosenttia maa-alasta. R\xc3\xa4meit\xc3\xa4 on yli puolet suoalasta, mutta my\xc3\xb6s nevoja tavataan. Puolukkatyypin m\xc3\xa4ntymets\xc3\xa4t ovat kaupungin it\xc3\xa4osissa vallitsevia, mutta kuusen osuus kasvaa l\xc3\xa4nteen p\xc3\xa4in.\n_START_SECTION_\nUrheilu ja liikunta\n_START_PARAGRAPH_\nOulaisissa on vire\xc3\xa4\xc3\xa4 urheilutoimintaa. Vuosisadan alussa perustettuja Oulaisten Huiman ja Tarun urheiluseuroja t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4t 1954 perustettu jousiammuntaseura Sulka ja hevosurheiluseura Pyh\xc3\xa4jokilaakson Ratsastajat. _NEWLINE_Oulaisten keskustassa on urheilukentt\xc3\xa4, joka uudistetaan vuonna 2019, ja Raita Sport Areena -monitoimihalli. Vuonna 2017 valmistui uimahalli L\xc3\xa4hde, ja 2010-luvulla on rakennettu my\xc3\xb6s jousiammuntarata ja skeittiparkki ja perustettu kunnallisten kuntosalien lis\xc3\xa4ksi pari yksityist\xc3\xa4._NEWLINE_Honkamajan hiihtokeskuksen yhteyteen on perustettu sporting-ampumarata, ja vuonna 2019 valmistuu frisbeegolf-rata._NEWLINE_Oulaisissa toimii my\xc3\xb6s moottoriurheiluseura Oulaisten Moottorikerho, jossa harrastetaan jokamiesluokan urheiluautoilua ja kartingia, my\xc3\xb6s RC rata l\xc3\xb6ytyy. Autourheilua harrastetaan Oulaisissa Irvan moottoriurheilukeskuksessa sek\xc3\xa4 Matikaisen Lomaparatiisissa.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nOulaisten pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla piim\xc3\xa4vellin kaltainen huituvelli, pikkuliha eli kuutioitua naudanlihaa uunissa sek\xc3\xa4 hernetuuvinki ja pottuvoi eli perunasose.'