b"\n_START_ARTICLE_\nRuisunikko\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nRuisunikko kasvaa 30\xe2\x80\x9360 cm korkeaksi. Varren alaosa on sirottavakarvainen, yl\xc3\xa4osa my\xc3\xb6t\xc3\xa4karvainen. Lehdet ovat parijakoisia ja ainakin alimpien lehtien liuskat ovat leveit\xc3\xa4 ja tylppi\xc3\xa4. Punainen, yleens\xc3\xa4 vailla mustaa pistett\xc3\xa4 oleva kukka on yksitt\xc3\xa4in varren k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4. Verhi\xc3\xb6 on kaksilehtinen, mutta verholehdet putoavat varhain. Teri\xc3\xb6 on nelilehtinen ja noin 5 cm leve\xc3\xa4. Emi\xc3\xb6 on monilehtinen ja yhdislehtinen, heteit\xc3\xa4 on runsaasti. Ruisunikko kukkii Suomessa kes\xc3\xa4-hein\xc3\xa4kuussa. Siemenet kypsyv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4nomaisessa, nuijamaisessa kodassa, joka on uurteeton ja kalju. Kotaa peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4htim\xc3\xa4inen ja monis\xc3\xa4teinen luottilevy, jonka alapuolelle avautuvista rei'ist\xc3\xa4 kyps\xc3\xa4t siemenet varisevat._NEWLINE_Pohjoismaissa ruisunikosta tavataan kahta alalajia, ssp. dubium ja ssp. lecoqii. Lajit erottaa toisistaan erityisesti siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 edellisell\xc3\xa4 valkoinen maitiaisneste mustuu kuivuessaan, kun taas j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen maitiaisneste muuttuu tummanpunaiseksi kuivuessaan. Muista unikkolajeista ruisunikko muistuttaa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 silkkiunikkoa (Papaver rhoeas). Sen voi sekoittaa my\xc3\xb6s hietaunikkoon (Papaver argemone).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nRuisunikon levinneisyysalue kattaa koko Euroopan lukuun ottamatta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4, It\xc3\xa4-Ukrainaa, Fennoskandian pohjoisosia ja Islantia. Lajia tavataan my\xc3\xb6s Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan sek\xc3\xa4 Egyptiss\xc3\xa4. Aasian puolella sit\xc3\xa4 kasvaa Turkissa, Kaukasuksen alueella sek\xc3\xa4 paikoitellen Irakissa, Iranissa ja Keski-Aasiassa. Ihmisen mukana laji on levinnyt Australiaan ja Uuteen-Seelantiin sek\xc3\xa4 Yhdysvaltoihin. Suomessa ruisunikko on kasvanut alkuper\xc3\xa4islajina ainoastaan Ahvenanmaalla. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 esiintym\xc3\xa4t on luokiteltu h\xc3\xa4vinneiksi. Tulokaslajina ruisunikkoa on tavattu useissa Suomenlahden ja Pohjanlahden satamakaupungeissa sek\xc3\xa4 paikoitellen Etel\xc3\xa4-Suomen sis\xc3\xa4maassa. Uusia havaintoja lajista on esimerkiksi Oulusta. Suomessa on tavatut ruisunikot kuuluvat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 alalajiin ssp. dubium.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRuisunikko on vanha viljapeltojen rikkakasvi. Suomessa sit\xc3\xa4 tavataan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n satunnaistulokkaana satamissa etenkin painolastikarkulaisena, joskus my\xc3\xb6s kaatopaikoilla ja tienvarsilla. Laji on toisinaan my\xc3\xb6s viljelykarkulainen.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRuisunikkoa viljell\xc3\xa4\xc3\xa4n toisinaan my\xc3\xb6s puutarhakasvina ja se saattaa levit\xc3\xa4 luontoon niittykasvien siemensekoituksissa."