b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa4kisalmen linna\n_START_SECTION_\nRautakausi\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen puisen linnoituksen paikalle rakensivat karjalaiset. Vanhimmat paikalta l\xc3\xb6ytyneet esineet ovat l\xc3\xa4ntisen Suomen rautakautiselle pukumuodille tyypillisi\xc3\xa4 tasavartisia pronssisolkia, jotka on ajoitettu 600-700-luvuille. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 korut ovat kuitenkin saattaneet ajautua paikalle my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n maank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n seurauksena. Arkeologisissa kaivauksissa l\xc3\xb6ytyneen ohranjyv\xc3\xa4n radiohiiliajoitus ajoittaa saaren ihmistoiminnan 1100-luvulle. My\xc3\xb6s alueelta l\xc3\xb6ytyneet lukuiset esineet kertovat alueen olleen karjalaisten k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 niin sanotulla ristiretkiajalla. _NEWLINE_Vuoksi toimi karjalaisten kulkureittin\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Saimaalta Laatokalle, ett\xc3\xa4 Laatokan ja Viipurinlahden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Karjalaiset linnoittivat Laatokan ja Viipurinlahden v\xc3\xa4lisen jokiosuuden kolmella linnoituksella. Viipurin ja K\xc3\xa4kisalmen linnoilla turvattiin vesireitin \xc3\xa4\xc3\xa4rip\xc3\xa4\xc3\xa4t ja Tiurinlinnalla joen ainoa paikka jossa veneet oli kiskottava koskien ohi vetotaivalta pitkin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 linnoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pystyttiin kontrolloimaan Vuoksen liikennett\xc3\xa4 ja pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n poissa eri suunnista tulevat uhkaajat.\n_START_SECTION_\nKeskiaika\n_START_PARAGRAPH_\nLinnan karjalainen vaihe p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi ruotsalaisten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen vuonna 1294 niin sanotun kolmannen ristiretken yhteydess\xc3\xa4. Ruotsalainen sotajoukko valloitti linnan Sigge Laken johdolla. Ennen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4\xc3\xa4n K\xc3\xa4kisalmelle he olivat edellisen\xc3\xa4 vuonna 1293 tuhonneet karjalaisten linnoitetun kauppapaikan Viipurin linnan paikalla. Vuonna 1295 linnan valloittivat novgorodilaiset, jotka tulivat paikalle my\xc3\xb6s vuonna 1310 ja h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t K\xc3\xa4kisalmen kaupungin. Vuonna 1314 puolestaan pieni karjalaisjoukko valloitti linnan. He kutsuivat ruotsalaiset apuun, koska eiv\xc3\xa4t pystyneet pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n linnaa hallussaan yksin. Novgorodilaiset kuitenkin saivat linnan takaisin ja rankaisivat kapinoitsijoita ankarasti. _NEWLINE_Linna oli novgorodilaisilla kaikkiaan l\xc3\xa4hes 300 vuotta, vaikka ruotsalaiset yrittiv\xc3\xa4t saada linnan haltuunsa vuosina 1322 ja 1348 ja karjalaiset nousivat K\xc3\xa4kisalmen kapinaan vuonna 1337 linnaa hallinnutta liettulaista ruhtinasta, Narimantasia, vastaan. Vuonna 1360 tulipalo h\xc3\xa4vitti linnan liki perusteellisesti. Vuonna 1411 ruotsalaiset saivat linnan haltuunsa lyhyeksi ajaksi._NEWLINE_Linnasaaren osia on rakennettu ja parenneltu eri aikoina eri tahtiin. Alun perin pient\xc3\xa4 linnasaarta on laajennetu maansiirroilla ja hirsiperustust\xc3\xb6ill\xc3\xa4 1300-luvulta l\xc3\xa4htien. Vuodesta 1310 l\xc3\xa4htien linnaa asuttivat novgorodilaiset yhdess\xc3\xa4 karjalaisten kanssa. Asukkaiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi on arvioitu 300-330 henke\xc3\xa4. _NEWLINE_Novgorodin kronikoissa Korelaksi kutsuttu linnoitus mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran 1143, ja ruotsalaisissa kronikoissa siell\xc3\xa4 mainitaan asutun 1294. Kaupunki linnoitettiin kivimuurein 1200-luvulla. 1400-luvulla Korelan mainitaan olevan Novgorodin ruhtinaskunnan toiseksi suurin kaupunki. 1330-luvulla Novgorodion kauppatasavalta l\xc3\xa4\xc3\xa4nitti Korelan (K\xc3\xa4kisalmen) linnoituksen (samoin kuin P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4linnan ja Laatokankaupungin, eli siis k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 koko Vatjan viidenneksen) herttua Narimantasille (n. 1298\xe2\x80\x931348)._NEWLINE_Vuonna 1383 Novgorodin kauppatasavalta l\xc3\xa4\xc3\xa4nitti Korelan (K\xc3\xa4kisalmen) linnoituksen (samoin kuin Kaprion ja P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4linnan) herttua Patrikasille (n.1340-k.1408 j\xc3\xa4lkeen), Narimantasin pojalle, mutta kaupungin kauppiaiden valitettua h\xc3\xa4nen hallituksestaan, jo seuraavana vuonna (1384) Patrikasin oli suostuttava vaihtoon, jolla luopui K\xc3\xa4kisalmesta ja sai sijaan Russan ja Laatokankaupungin. Herttua Patrikas vaikutti Karjalassa ja Inkeriss\xc3\xa4 Novgorodin vasallina ainakin 1383-97, ja vuonna 1408 h\xc3\xa4n (Inkerinmaalla kasvaneiden) nuorempien poikiensa Jyrkin (Georgios, Juri) ja Teuvon (Theodoros, Fjodor) kanssa asettui Moskovaan suuriruhtinas Vasili I:n suojelukseen._NEWLINE_Suurin osa 1400- ja 1500-luvusta kului rauhallisesti.\n_START_SECTION_\n1500-luvun lopusta 1700-luvun vaihteeseen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1573 suomalainen sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Herman Fleming hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si ratsupartiollaan linnan kimppuun saaden poltetuksi vain kolme linnaa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4 luostaria._NEWLINE_Marraskuun alussa vuonna 1580 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si ruotsalais-suomalainen sotajoukko sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Pontus De la Gardien johdolla K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4hettyville sulkien kaupungin joka puolelta. Piiritystykit asetettiin Tenkalahden kyl\xc3\xa4n puolelle ruotsalaisten leiriin. Vuoksen puolelta estettiin kulku linnaan vartiolaivoilla ja -veneill\xc3\xa4. Iltapuolella 4. marraskuuta alkoi linnan ja kaupungin pommitus silloin viel\xc3\xa4 monin paikoin tuntemattomilla kuumennetuilla kuulilla, jotka sytyttiv\xc3\xa4t kaupungin palamaan, ja seuraavan y\xc3\xb6n kauhut n\xc3\xb6yryyttiv\xc3\xa4t Kvasninin sopimukseen._NEWLINE_K\xc3\xa4kisalmi pysyi ruotsalaisilla vuoteen 1597 asti. Tuolloin sopimuksen mukaan oli linna luovutettava ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isille, jotka my\xc3\xb6s jatkoivat linnan rakennust\xc3\xb6it\xc3\xa4. Linnasta tuli niin vahva, ett\xc3\xa4 Jaakko de la Gardie sai tehd\xc3\xa4 puoli vuotta piirityst\xc3\xb6it\xc3\xa4 ennen kuin K\xc3\xa4kisalmen linna oli taas ruotsalais-suomalaisen valloitusjoukon hallussa._NEWLINE_Ruotsin jouduttua sotaan 1600-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Kaarle X Kustaan noustua valtaistuimelle vei kuningas sotav\xc3\xa4en linnasta ulkomaille niin tarkoin, ett\xc3\xa4 ruptuurisodassa linna oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4ll\xc3\xa4 joutua ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten k\xc3\xa4siin, sill\xc3\xa4 valtakunnan syrj\xc3\xa4isen it\xc3\xa4osan vartiointi j\xc3\xa4i l\xc3\xa4hes kokonaan invalidien varaan. Linnaa puolustaneella Olavi Pentinpojalla oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n vain 171 miest\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 miesjoukolla h\xc3\xa4n puolusti linnaa kolmen kuukauden ajan 2500 miehist\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan. Lopulta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset luopuivat aikeestaan menetetty\xc3\xa4\xc3\xa4n 1000 miest\xc3\xa4 riveist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Linnan rohkea p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 aateloitiin nimell\xc3\xa4 Granatenburg h\xc3\xa4nen kest\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten kranaattitulen johdosta.\n_START_SECTION_\n1700-luvun alusta nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1703 Pietari Suuri oli pannut alulle Pietarin kaupungin, ja koska Pietaria piti l\xc3\xa4nnen puolelta suojata hyvin, halusi Pietari p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinsa suojaksi my\xc3\xb6s K\xc3\xa4kisalmen ja Viipurin linnat. Pietari-tsaari oli antanut m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen, ett\xc3\xa4 kaupunkia oli kohdeltava hell\xc3\xa4varoen. Linnan puolustaja katsoi olevansa pakotettu siedett\xc3\xa4vill\xc3\xa4 ehdoilla antautumaan, ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ottivat linnan haltuunsa 9. syyskuuta 1710._NEWLINE_Rajan siirrytty\xc3\xa4 Kymijokeen oli K\xc3\xa4kisalmen linnan merkitys rajalinnana rauennut._NEWLINE_Vuonna 1812 linnan alue siirtyi muun Vanhan Suomen mukana osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa. Linna oli viel\xc3\xa4 sotilaallisessa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 noin vuoteen 1850. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen linna oli tyhjill\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 40 vuotta alkaen rappeutua, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen sit\xc3\xa4 alettiin kunnostaa muistomerkiksi._NEWLINE_Vuodesta 1894 vuoteen 1939 linnan torniin oli sijoitettuna K\xc3\xa4kisalmen kaupungin omistama kansatieteellinen museo. Moskovan rauhassa vuonna 1940 linna muiden luovutettavien alueiden tavoin siirtyi Suomelta Neuvostoliitolle._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n linnan pihalla j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n kes\xc3\xa4juhlia kotiseutuhengess\xc3\xa4 suomalaisten ja nykyisen K\xc3\xa4kisalmen kaupungin asukkaiden yhteisty\xc3\xb6n\xc3\xa4. Linnan museossa on K\xc3\xa4kisalmen historiasta kertova n\xc3\xa4yttely.'