b'\n_START_ARTICLE_\nKuit\n_START_SECTION_\nAsuinalue\n_START_PARAGRAPH_\nKuit asuttavat Keski-Thaimaan it\xc3\xa4osia, Kambod\xc5\xbean kaakkoisosia ja Laosia. Pieni\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 kuita asuu my\xc3\xb6s Vietnamissa. Thaimaassa kuit ovat keskittyneet Buriramin, Surinin, Sisaketin ja Ubon Ratchathanin provinsseihin, Kambod\xc5\xbeassa Pre\xc4\x83h Vih\xc3\xa9arin, K\xc3\xa2mp\xc3\xb3ng Thumin, St\xc5\x8feng Tr\xc3\xaangin ja Kr\xc3\xa2ch\xc3\xa9hin maakuntiin, sek\xc3\xa4 Laosissa Savannakhetin, Salavanin ja Champasakin provinsseihin. Ethnologuen mukaan kuin kielt\xc3\xa4 puhuvien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Thaimaassa oli 400\xc2\xa0000 ja Laosissa 42\xc2\xa0800. Kambod\xc5\xbeassa oli etnisten kuiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 37\xc2\xa0700 ja heist\xc3\xa4 noin 10\xc2\xa0000 puhui kuin kielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKuit lienev\xc3\xa4t asuttaneet alueitaan jo 3\xc2\xa0500 vuoden ajan, mutta historiankirjoissa heid\xc3\xa4t mainitaan vasta 1800-luvulla, jolloin Siamin kuningas Rama III (1824-1851) toteutti eri etniset ryhm\xc3\xa4t huomioon ottaneen v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan. Kuit tunnettiin tuolloin nimell\xc3\xa4 Suai, mik\xc3\xa4 viittaa heid\xc3\xa4n asemaansa tribuuttia maksaneena kansana. Kuit maksoivat tribuuttia ja veroja ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iville runsaslukuisimmille kansoille, kuten thaille, laoille ja khmereille. Kuit maksoivat veronsa usein norsuina, joita he pyydystiv\xc3\xa4t ja kouluttivat maatalousk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Monet kuiden alaryhmien nimet on johdettu norsukansaan viittaavista termeist\xc3\xa4._NEWLINE_Norsujen ohella kuit tulivat tunnetuksi hengellisist\xc3\xa4 ominaisuuksistaan, joita heihin liitettiin etenkin 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun her\xc3\xa4tysliikkeiden takia. Maailmanloppua ennustaneet her\xc3\xa4tysliikkeet vastustivat etenkin Ranskan kasvavan siirtomaavallan uhkaa. Silloisen maailman ennustettiin saavan loppunsa 23. maaliskuuta 1902, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen kuit nousisivat thaiden, laojen, vietnamilaisten ja ranskalaisten hallitsijoiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi ennustettiin soran muuttumista kullaksi, sek\xc3\xa4 puhvelien ja sikojen muuttumista ihmisi\xc3\xa4 sy\xc3\xb6viksi paholaisiksi. Kun maailmanloppua ei viel\xc3\xa4 vuonna 1902 saapunutkaan, kuiden her\xc3\xa4tysliikkeet sammuivat v\xc3\xa4hitellen ja niiden viimeiset rippeet lakkasivat Vietnamissa vuonna 1937.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKuit ovat tulleet tunnetuiksi aasiannorsujen pyydystykseen ja koulutukseen liittyneest\xc3\xa4 elinkeinostaan. Thaimaan Surinin maakunnassa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain norsufestivaali, joka on my\xc3\xb6s paikallinen matkailukohde. Kuista lopulta kuitenkin vain pieni osa harjoittaa norsujen koulutusta ja suurin osa kuista saa nykyisin elantonsa maanviljelyksest\xc3\xa4. Kuit viljelev\xc3\xa4t riisi\xc3\xa4 ja kasvattavat karjaa ja vesipuhveleita. Monet my\xc3\xb6s muuttavat kausiluontoisesti t\xc3\xb6ihin eri Kaakkois-Aasian kaupunkeihin palaten koteihinsa sadekaudella. Kaupungeissa ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t kuit joutuvat usein piilottelemaan taustaansa, sill\xc3\xa4 kuihin liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi Thaimaassa stereotypioita likaisina, laiskoina tai alkukantaisina. Toisaalta kuiden aikanaan johtamien her\xc3\xa4tysliikkeiden takia esimerkiksi heid\xc3\xa4n myymill\xc3\xa4\xc3\xa4n taioilla tai amuleteilla uskotaan usein olevan erityisi\xc3\xa4 voimia. Kuiden aikanaan harjoittamat perinteiset uskot ovat korvautuneet paljolti buddhalaisuudella._NEWLINE_Kuiden puhuma kuin kieli kuuluu austroaasialaisiin kieliin. Monet kuit puhuvat lis\xc3\xa4ksi khmeri\xc3\xa4 tai laota.'