b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 Naumiestis\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nKauppala tunnettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n liettuaksi nimell\xc3\xa4 Naumiestis. Puolan kielen vastine oli Nowe Miasto. Jiddi\xc5\xa1inkielinen nimi oli Neishtot Sugint viitaten l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainneeseen Sugintin kartanoon. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan aikana vuonna 1884 kauppala sai uuden nimen Aleksandrovsk, joka s\xc3\xa4ilyi \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 Naumiestisin virallisena nimen\xc3\xa4 vuoteen 1918. 1920-luvulla kauppala tunnettiin nimill\xc3\xa4 Taurag\xc4\x97s Naumiestis (liettuaksi) ja Neishtot Tavrik (jiddi\xc5\xa1iksi) viitaten l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsevaan Taurag\xc4\x97n kaupunkiin. Kauppalan nykyinen nimi \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 Naumiestis otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1930-luvulla.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSaksalaisen ritarikunnan suurmestarin Winrich von Kniproden on v\xc3\xa4itetty perustaneen alun perin \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 Naumiestisin asutuskeskuksen 1300-luvulla. Kauppala sai kauppaoikeudet vuonna 1750._NEWLINE_Vuonna 1779 Puola-Liettuan kuningas Stanislaus II Poniatowski vuokrasi kauppalan aatelismies Mykolas Rionikerisille 50 vuodeksi. Rionikeris majoitti kauppalaan k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4n toimi katolisen Pyh\xc3\xa4n Mikaelin kirkon rakennuttajana. Naumiestis sai Magdeburgin kaupunginoikeudet vuonna 1792. Puolan kolmannessa jaossa kaupunki siirtyi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan hallintaan kuuluen ensin Vilnan kuvernementtiin ja my\xc3\xb6hemmin Kaunasin kuvernementtiin._NEWLINE_Vuodesta 1795 alkaen Naumiestisista kolme kilometri\xc3\xa4 sijainnut Preussin ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4liselle raja-alueelle rakennettiin useita linnoituksia. Naumiestis tunnettiin tuohon aikana t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 kauppapaikkana, ja kaupungissa j\xc3\xa4rjestettiin markkinat kahdesti viikossa._NEWLINE_Kaupunki kasvoi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti 1850-luvulta l\xc3\xa4htien p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa johtuen kasvaneesta kaupank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4 raja-alueen molemmin puolin. Vuonna 1860 kaupungin v\xc3\xa4kiluku oli 1600 asukasta, joista suurin osa oli juutalaisia. Vuonna 1897 asukasluku oli 2445 asukasta, joista 59\xc2\xa0% oli juutalaisia. Naumiestisissa oli useita kauppoja, majataloja, kolme mylly\xc3\xa4 ja kolme ty\xc3\xb6pajaa._NEWLINE_Naumiestis oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asemassa vuosina 1863-64 Liettuan lehdist\xc3\xb6kiellon aikana, koska kaupunki oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 v\xc3\xa4yl\xc3\xa4 liettualaisen kirjallisuuden salakuljettajille. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana monet kaupungin rakennukset paloivat. Vuosina 1916-18 Naumiestis oli muun Liettuan tavoin Saksan armeijan miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4. Liettuan itsen\xc3\xa4istymisen j\xc3\xa4lkeen Naumiestisista tuli osa Liettuaa._NEWLINE_Puna-armeija miehitti \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 Naumiestisin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1940 ja samana vuonna Liettua liitettiin osaksi Neuvostoliittoa. Kaupungin saksalaiset l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t kaupungista maaliskuussa 1941. 14. kes\xc3\xa4kuuta samana vuonna kaupungin asukkaita karkotettiin Siperiaan. Viikkoa my\xc3\xb6hemmin, 22. kes\xc3\xa4kuuta, Wehrmacht miehitti kaupungin tulitaistelujen j\xc3\xa4lkeen. Kaupungin juutalaiset ker\xc3\xa4ttiin yhteen. Osa heist\xc3\xa4 ammuttiin ja osa l\xc3\xa4hetettiin ghettoihin tai keskitysleireille. Useita juutalaisia my\xc3\xb6s pikateloitettiin ampumalla kes\xc3\xa4n aikana. Veritekojen toteuttajina olivat Werner Scheun johtamat SS-joukot ja liettualaiset poliisit. Saksan miehityksen aikana osa kaupungista paenneista saksalaisista palasi takaisin. Puna-armeija valtasi kaupungin takaisin maailmansodan loppuvaiheessa, ja \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 Naumiestis liitettiin takaisin Neuvostoliittoon._NEWLINE_Liettuan itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 1991 kaupungista tuli taas osa Liettuaa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 Naumiestis on hallinnollisesti kauppala (miestelis) kaupungin (miestas) sijaan.'