b'\n_START_ARTICLE_\nMestil\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nSijainti\n_START_PARAGRAPH_\nMestil\xc3\xa4 oli Euran pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n etel\xc3\xa4isin kyl\xc3\xa4, mutta Honkilahden kuntaliitoksen seurauksena se on j\xc3\xa4\xc3\xa4nnyt Euran kunnan sis\xc3\xa4osiin. Se sijaitsee Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannalla Kauttuan kyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolella. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 siihen rajautuu Honkilahden Mannilan kyl\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Rauman Lappi ja entinen Hinnerjoki. Kyl\xc3\xa4n pohjoisraja alkaa Neittamoj\xc3\xa4rven pohjoisrannasta, ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n pelloksi kuivatetun Kiperj\xc3\xa4rven ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi sen laskuojan Myllyojan kautta Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven Myllyojanlahteen. L\xc3\xa4nsiraja alkaa Neittamoj\xc3\xa4rven pohjoisrannasta, kulkee Lavaj\xc3\xa4rven yli, Kajaj\xc3\xa4rven yli ja osuu Lapin ja Hinnerjoen v\xc3\xa4lisen entiseen rajapyykkiin. Etel\xc3\xa4raja jatkaa pyykilt\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n S\xc3\xa4rkij\xc3\xa4rven pohjoispuolelta Lammij\xc3\xa4rven yli Pyh\xc3\xa4jrveen.\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4inen kyl\xc3\xa4tontti\n_START_PARAGRAPH_\nKoko keskiajan kylien talot muodostivat yhdess\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n, joka oli aidattu ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n umpeen. T\xc3\xa4llaisen ryhm\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4tontti oli Mestil\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vanhan kyl\xc3\xa4tien mutkan sis\xc3\xa4kaaressa nykyisen Uusitalon paikalla. Siin\xc3\xa4 on maastossa kallioinen m\xc3\xa4ki, joka sopi karja- ja miespihojen pohjaksi.\n_START_SECTION_\nNykyaika\n_START_PARAGRAPH_\nMestil\xc3\xa4 on hyvien liikenneyhteyksien p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, koska Uudenkaupungin ja Harjavallan v\xc3\xa4linen kantatie 43 kulkee kyl\xc3\xa4n vierest\xc3\xa4 ja johtaa Euraan. Kantatielt\xc3\xa4 Mestil\xc3\xa4ss\xc3\xa4 haarautuva yhdystie 2053 kulkee Mannilan kautta Honkilahteen, miss\xc3\xa4 se yhtyy seututiehen 210._NEWLINE_Mestil\xc3\xa4 kuuluu Honkilahden koulupiiriin, jossa alakoulun oppilaat k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t noin 70 oppilaan Honkilahden koulua. Varttuneemat oppilaat k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t Euran koulukeskuksen ja lukion kouluja.\n_START_SECTION_\nEsihistoriallinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ei k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4 kivikauden asutusta, sill\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n asiat ovat pysyv\xc3\xa4n asutuksen seuraus. Pronssikaudelta ja rautakaudelta on kaksi l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikkaa Mestil\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin. Ahlstr\xc3\xb6mmin mets\xc3\xa4palstalla on pronssikaudelle ajoitettuja kivir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja Nurmen l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikassa on seitsem\xc3\xa4n rautakauden kivir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6it\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 saattavat olla asukkaiden hautaraunioita, mutta niit\xc3\xa4 ei ole tutkittu.\n_START_SECTION_\nKeskiaika\n_START_PARAGRAPH_\nMestil\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4 maksoi alkujaan kirkollisveronsa ruotsalaisen oikeuden mukaan eli osa viljana annettua veroa korvattiin voina. Historiallisesti Mestil\xc3\xa4\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Euran pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n uudisasukkaiden muodotamana joskus 1300-luvun j\xc3\xa4lkeen. On my\xc3\xb6s otaksuttu, ett\xc3\xa4 asukkaita on voinut muuttaa sinne K\xc3\xb6yli\xc3\xb6st\xc3\xa4, S\xc3\xa4kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tai Honkilahdelta. Kyl\xc3\xa4 sijoitettiin 1500-luvulla Euran pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n ylimm\xc3\xa4iseen kolmannekseen. Kyl\xc3\xa4 on selv\xc3\xa4sti Mannilaa nuorempi.\n_START_SECTION_\nRuotsin vallan loppuaika\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1540 oli kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 verotettavaa taloa. Niiden \xc3\xa4yriluvut olivat 2, 2, 4 ja 4 \xc3\xa4yri\xc3\xa4 eli yhteens\xc3\xa4 12 \xc3\xa4yri\xc3\xa4. Kyl\xc3\xa4 oli Euran pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen pienimpi\xc3\xa4 kyli\xc3\xa4. 1560-luvulla \xc3\xa4yriluku kasvoi kuitenkin 18:7 \xc3\xa4yriin. Vuonna 1589 oli kyl\xc3\xa4n \xc3\xa4yriluku 18:15. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 14 \xe2\x80\x9dnokkaa\xe2\x80\x9d ja 6 \xe2\x80\x9dmiehenapua\xe2\x80\x9d. Silloin oli yksi taloista autiona. Kun n\xc3\xa4ihin lukuihin list\xc3\xa4tt\xc3\xa4n lapset ja vanhukset sek\xc3\xa4 naiset, saadaan kyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4kiluku. Koska 1500-luku oli Mestil\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kehityksen aikaa, ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 paremmin sen, ett\xc3\xa4 mestil\xc3\xa4l\xc3\xa4iset riiteliv\xc3\xa4t hinnerjokilaisten ja lappilaisten kanssa kyl\xc3\xa4n rajan todellisesta paikasta. Riidat \xc3\xa4ityiv\xc3\xa4t niin vakaviksi, ett\xc3\xa4 Mikael Agricola saapui t\xc3\xa4nne niit\xc3\xa4 ratkaisemaan._NEWLINE_1600-luvun alussa h\xc3\xa4visi kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 hetken ollut viides talo, mutta se on ilmeisesti autioitunut tai sulautettu kyl\xc3\xa4n muihin taloihin. Kyl\xc3\xa4n \xc3\xa4yriluku oli nyt seuraava: Tuurila 4:3 \xc3\xa4yri\xc3\xa4, Perhe 4:1 \xc3\xa4yri\xc3\xa4, Kerola 4:12 \xc3\xa4yri\xc3\xa4 ja H\xc3\xa4rk\xc3\xa4l\xc3\xa4 5:8 \xc3\xa4yri\xc3\xa4. Ruotsin valtakunnan k\xc3\xa4ym\xc3\xa4t uuvuttavat sodat autioittivat monia taloja Eurassakin. Mestil\xc3\xa4ss\xc3\xa4 autioitui vuosina 1620\xe2\x80\x931639 kolme taloa ja vuosina 1654\xe2\x80\x931713 seitsem\xc3\xa4n taloa. Kun p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin 1600-luvun loppuun, verotettiin kyl\xc3\xa4n taloja seuraavasti: H\xc3\xa4rk\xc3\xa4l\xc3\xa4 5:3 \xc3\xa4yri\xc3\xa4, Tuurila 4:18, Pere 5:13 ja Kerola 4:23 \xc3\xa4yri\xc3\xa4._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4n kehitys j\xc3\xa4i t\xc3\xa4h\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 vaikka talo kasvoi, ei sit\xc3\xa4 jaettu pienempiin yksik\xc3\xb6ihin. Mestil\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suoritettiin isojako vuonna 1791. Ennen sit\xc3\xa4 pellot viljeltiin yhteisvoimin ja tuotto jaettiin sarkojen lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n mukaan. Isojaossa sarat yhdistettiin suuremmiksi peltoaloiksi ja jaettiin uudelleen. Suomessa kehotettiin siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n taloja l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ksi omia peltoja. Mestil\xc3\xa4n talojen ryhm\xc3\xa4kyl\xc3\xa4 sijaitsi nykyisen Uusitalon paikalla, ja siihen j\xc3\xa4i Perheen talo, kun muut siirtyiv\xc3\xa4t kauemmaksi.'