b'\n_START_ARTICLE_\nPuukkojunkkarit (kirja)\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nSanteri Alkio (vuoteen 1898 asti Aleksander Filander) syntyi 1862 ja kasvoi Laihialla ja oli 1800-luvun alun johtavia suomalaisia poliitikkoja, mutta my\xc3\xb6s kirjailija ja toimittaja. H\xc3\xa4net tunnetaan erityisesti Maalaisliiton (nyk. Keskusta) perustajana._NEWLINE_Alkio kannatti demokratiaa sek\xc3\xa4 Suomen itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4, mutta johti my\xc3\xb6s nuorisoseuraliikett\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 h\xc3\xa4n halusi vaalia ennen kaikkea raittiutta ja terveit\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapoja, mik\xc3\xa4 on ollut painava syy kirjoittaa Puukkojunkkarit. H\xc3\xa4nelle itsekasvatus oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ihanne, jota h\xc3\xa4n korosti nuorisoseurassa. Puukkojunkkareiden tarkoituksena on ollut her\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 sen aikaiset nuoret puukkojunkkareiden eli h\xc3\xa4jyjen ihannoinnista ja kunnioittamisesta. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 olivat rauhanh\xc3\xa4iritsij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja yleisi\xc3\xa4 rettel\xc3\xb6itsij\xc3\xb6it\xc3\xa4, joita tuli kaikista yhteiskuntaluokista. Heit\xc3\xa4 oli hyvin vaikea vangita, sill\xc3\xa4 harva suostui todistamaan junkkaria vastaan. Syy heid\xc3\xa4n ihannointiinsa oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa uskallus vastustaa yhteiskuntaa ja virkavaltaa. Alkio kuoli Laihialla 1930.\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nPuukkojunkkarit jakautuu kahteen osaan. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kuvataan naimaik\xc3\xa4\xc3\xa4n tulleen Santra J\xc3\xa4rvel\xc3\xa4n aviomiehen valintaa ja siit\xc3\xa4 seuraavia konflikteja. Toisessa osassa keskityt\xc3\xa4\xc3\xa4n puukkojunkkarin prototyyppin\xc3\xa4 Esa Karhuun, joka alkaa ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4, ettei el\xc3\xa4m\xc3\xa4 junkkarina voi jatkua ikuisesti ilman seurauksia. Santra J\xc3\xa4rvel\xc3\xa4\xc3\xa4 ollaan naittamassa puukkojunkkari Ella Kuivaselle mutta Santra rakastuukin k\xc3\xb6rttil\xc3\xa4iseen Valee Laitilaan ja karkaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa. Junkkarit p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kostaa kokemansa v\xc3\xa4\xc3\xa4ryyden ja ry\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4 Santran v\xc3\xa4kivalloin takaisin Mikkeli-y\xc3\xb6n\xc3\xa4. _NEWLINE_T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kehittyy kirjan ensi osan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Korvenloukon tappelu._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tappelun mittaan Valee k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain jykev\xc3\xa4\xc3\xa4 puukankea joka tehoaakin - mutta Esa turvautuu jo varhain puukkoonsa ja veriset j\xc3\xa4ljet merkitsev\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen kulkuaan; samoin h\xc3\xa4nen apurinsa Iikan Antin puinen kanki jossa on kaksi rivi\xc3\xa4 hevosenkeng\xc3\xa4n nauloja tekee pahaa j\xc3\xa4lke\xc3\xa4 - joskin vastapuoli on viel\xc3\xa4 kovempi: Antti j\xc3\xa4\xc3\xa4 tantereelle Janne Hautalan tervapiiskan kaatamana._NEWLINE_Varsinaisia kuolonuhreja ei tappelussa tule; vain yksi hevonen kuolee saatuaan viikatteen ter\xc3\xa4n vatsaansa ja pakokauhussa repe\xc3\xa4\xc3\xa4 auki.  _NEWLINE_Yritys kuitenkin ep\xc3\xa4onnistuu, ja Esan johtamat junkkarit h\xc3\xa4vi\xc3\xa4v\xc3\xa4t tappelun korvenloukkolaisille. Junkkarit joutuvat palaamaan h\xc3\xa4peiss\xc3\xa4\xc3\xa4n kotiin ilman Santraa._NEWLINE_Varsinkin Esa Karhun itsetunnolle Korvenloukon tappelu on kova kolaus. H\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 l\xc3\xa4htee t\xc3\xa4st\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in alam\xc3\xa4keen; Esan talo joutuu huutokauppaan maksamattomien velkojen vuoksi ja Esan kosinta torjutaan. Puukkojunkkarien keskin\xc3\xa4iset ristiriidat ja valtataistelu aikaansaavat junkkarien yhten\xc3\xa4isyyden horjumisen. Varsinkin Vennu Karin ja Esan v\xc3\xa4linen taistelu puukkojunkkarien kuninkuudesta rikkoo Esan ja muiden junkkarien v\xc3\xa4lit. _NEWLINE_Lopulta Esa muuttuu junkkarien johtajasta yksin\xc3\xa4iseksi hevosvarkaaksi._NEWLINE_H\xc3\xa4nen ainoa ja viimeinen apurinsa Levalan Lomppi on arkajalka josta ei ole Esalle iloa edes hevosmiehen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6hahmot\n_START_PARAGRAPH_\nEsa Karhu on noin kaksikymment\xc3\xa4vuotias pel\xc3\xa4tyn puukkojunkkarijoukon johtohahmo, pit\xc3\xa4j\xc3\xa4l\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 pelonsekaista ihailua her\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 junkkarien kuningas. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 laiminl\xc3\xb6i lapsensa kasvatuksen omasta alkoholismistaan johtuen. Esa on jo tilan is\xc3\xa4nt\xc3\xa4 is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuoltua mutta talo on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt heitteille. H\xc3\xa4n on ulkoisesti vastuuntunnoton ja \xc3\xa4kkipikainen, paikoin jopa verenhimoinen. H\xc3\xa4n on yksin\xc3\xa4inen ja ep\xc3\xa4vakaa, koska ei pid\xc3\xa4 muita junkkareita todellisina yst\xc3\xa4vin\xc3\xa4\xc3\xa4n ja halveksii \xc3\xa4iti\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Alkion omin sanoin: \xe2\x80\x9dEsa on peto ja Esa ei ole peto.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Santra J\xc3\xa4rvel\xc3\xa4 on 17-vuotias naimaik\xc3\xa4\xc3\xa4n tullut nimismiehen tytt\xc3\xb6, jonka sulhasuudesta kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kilpaillaan verisen ankarasti. H\xc3\xa4n haluaa naida Valee Laitalan huolimatta kihlauksestaan puukkojunkkari Ella Kuivasen kanssa. Santra on p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4inen ja valitsee lopulta itse aviomiehens\xc3\xa4 is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja \xc3\xa4itipuolensa mielipiteist\xc3\xa4 huolimatta._NEWLINE_Vennu Kari on kohta nelj\xc3\xa4kymment\xc3\xa4vuotias naimisissa oleva talon is\xc3\xa4nt\xc3\xa4, puukkojunkkarien is\xc3\xa4hahmo ja varastetun tavaran piilottaja, joka ei kaihda kunnon tappelua ja jota koko kyl\xc3\xa4 pohjimmiltaan pelk\xc3\xa4\xc3\xa4. Vaikka h\xc3\xa4n n\xc3\xa4enn\xc3\xa4isesti onkin Esan yst\xc3\xa4v\xc3\xa4, heid\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4\xc3\xa4n on j\xc3\xa4nnitett\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 molemmat haluaisivat olla kyl\xc3\xa4n pel\xc3\xa4tyin mies ja taitavin tappelija. Alkio k\xc3\xa4ytti tosi el\xc3\xa4m\xc3\xa4n h\xc3\xa4jyj\xc3\xa4 Antti Rannanj\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ja Antti Isotaloa esikuvina luodessaan Vennu Karin hahmon. Esikuviensa tavoin Vennu ei kaihda laittomuuksia mutta koettaa pysy\xc3\xa4 hyviss\xc3\xa4 v\xc3\xa4leiss\xc3\xa4 naapurien kanssa.  Lopun h\xc3\xa4\xc3\xa4kohtauksessa Vennu on h\xc3\xa4iss\xc3\xa4 mukana yhten\xc3\xa4 kenkk\xc3\xa4rin\xc3\xa4 eli er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena j\xc3\xa4rjestyksenvalvojana._NEWLINE_Ella Kuivanen on Esan yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja kuuluu samaan puukkojunkkariryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ella on Esaa rauhallisempi ja yksinkertaisempi eik\xc3\xa4 tee omia p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 vaan on pitk\xc3\xa4lti Esan ja Vennun ohjailtavissa. Ellan ja Esan v\xc3\xa4lit rikkoutuvat heid\xc3\xa4n tavoitellessaan useampaan otteeseen samaa morsianta, ensin Santra J\xc3\xa4rvel\xc3\xa4\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemmin Sanna Rekipeltoa._NEWLINE_Valee Laitala on vastakohta Esa Karhulle. H\xc3\xa4nkin on nuori tilallinen, joka asuu kahdestaan \xc3\xa4itins\xc3\xa4 kanssa, mutta k\xc3\xb6rttil\xc3\xa4inen Valee on rauhallinen, tilastaan huolehtiva ja pidetty. Valee kihlaa ja my\xc3\xb6hemmin nai Santra J\xc3\xa4rvel\xc3\xa4n._NEWLINE_Kirjan ensimm\xc3\xa4isen osan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Korvenloukon tappelussa Valee k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 aseenaan puista kankea ja on Janne Hautalan ohella hirmuisin tappelija._NEWLINE_Valeen ja Santran h\xc3\xa4iss\xc3\xa4 syntyy viimeinen tappelun poikanen kun Esa Karhu yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4 paikalle iso puukko k\xc3\xa4dess\xc3\xa4\xc3\xa4n - mutta tappelusta tuleekin monin tavoin tarinan antikliimaksi kun muut miehet ottavat aseen h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 pois ja Janne Hautala riepottaa Esan tolkuttomaksi.   _NEWLINE_Janne Hautala on kookas ja voimakas k\xc3\xb6rttil\xc3\xa4inen joka kuitenkin on tilanteen niin vaatiessa pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n hirmuisin tappelija, joka mm. tervapiiskansa avulla pitk\xc3\xa4lti hajottaa kirjan ensimm\xc3\xa4isen osan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n Korvenloukon tappelun. _NEWLINE_H\xc3\xa4n on Valeen h\xc3\xa4iden p\xc3\xa4\xc3\xa4kenkk\xc3\xa4ri ja kirjan loppusivulla palauttaa kiinni ottamansa Esa Karhun j\xc3\xa4jestykseen riepottelemalla t\xc3\xa4t\xc3\xa4 niin ett\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 joutuvat jo muut miehet menem\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4liin.  _NEWLINE_Herra Lindblom on pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n ylemmyydentuntoinen nimismies, joka asuu vaimonsa Marketan kanssa. Lindblom j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 toimensa heitteille pel\xc3\xa4tess\xc3\xa4\xc3\xa4n junkkarien kostavan, jos heit\xc3\xa4 syytet\xc3\xa4\xc3\xa4n jostakin._NEWLINE_Tommi Kasari on Vennu Karin k\xc3\xb6rttil\xc3\xa4inen naapuri. H\xc3\xa4n kuuluu puukkojunkkarien toimia vastustavaan ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n ja uskaltaa my\xc3\xb6s toimia asian eteen._NEWLINE_H\xc3\xa4n esimerkiksi yht\xc3\xa4\xc3\xa4n tuumimatta marssii junkkarien keskelle n\xc3\xa4iden omin lupineen paistikseen tappamansa lampaansa  j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset mukanaan ja kirves aseenaan - ja saa kuin saakin vaatimansa kolmen ruplan korvauksen tapetusta lampaastaan.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPuukkojunkkarit sijoittuu 1800-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalle. Puukkojunkkarius oli vahvimmillaan Lapuan suurpit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja sen laitaosissa Kauhavalla, Ylih\xc3\xa4rm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Alah\xc3\xa4rm\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mutta paljoa ei j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt Laihia ja Kyr\xc3\xb6nmaa yleens\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n.  Romaanista l\xc3\xb6ytyy monia historiallisia yhtym\xc3\xa4kohtia alueen tapahtumiin, varsinkin Kauhavalle. Puukkojunkkareiden kultakausi hiipuu 1880-luvulla ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kehitys n\xc3\xa4kyy teoksessakin. Puukkojunkkareissa tapahtumat seuraavat tiivisti toisiaan joten laajuudestaan huolimatta teos ei sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ajallisesti pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 jaksoa.\n_START_SECTION_\nKieli\n_START_PARAGRAPH_\nAlkion kerronnassa havainnollistamispyrkimys on etualalla. H\xc3\xa4n on ennen kaikkea liikkeen kuvaaja ja v\xc3\xa4ri ja muodot j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t merkityksett\xc3\xb6miksi ulkonaisten tapahtumien ja havaintojen rinnalla:\xe2\x80\x9d\xe2\x80\xa6h\xc3\xa4n Esa? lensi ymp\xc3\xa4ri tuvan kuin raivotautinen kissa, riipoi puukollaan rikki s\xc3\xa4ngyn esiripun, vaatteet seinill\xc3\xa4, ja liikkui kuin orava.\xe2\x80\x9dMy\xc3\xb6s \xc3\xa4\xc3\xa4nen kuvauksella on huomattava taiteellinen merkitys kerronnassa. Kerronnan tyyli rakentuu kansanomaiselle kielenk\xc3\xa4yt\xc3\xb6lle harkiten ja tyylitellen, mik\xc3\xa4 tekee ilmaisusta karua ja kovaa mutta toisaalta ilmeik\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja luontevaa. Varsinkin tappelukohtaukset ovat v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4\xc3\xa4n realistisia. Runsas murteellinen dialogi korostaa teoksen rakennetta. Dialogi on luontevaa ja ilmeik\xc3\xa4st\xc3\xa4, mutta j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 hahmojen persoonallisuuden taka-alalle tuoden esiin ennemminkin heid\xc3\xa4n edustamansa ryhm\xc3\xa4n. Puukkojunkkarit ja her\xc3\xa4nneet puhuvat omilla tyypillisill\xc3\xa4 tavoillaan, laukkuryss\xc3\xa4 vienankarjalaisella murteella ja nimismies Lindblom ruotsalaisittain \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4en:""Luuletko sine, ettei mine ymmerre!" huusi Lindblom, "mut siine on muutkin seikat, se on semmosta pirun joukko." "  Kaikkitiet\xc3\xa4v\xc3\xa4 kertoja avaa lukijalle hahmojen ajatusmaailmaa ja mahdollistaa syvemm\xc3\xa4n motiivien tarkastelun.\n_START_SECTION_\nVastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nPuukkojunkkareitten valmistuttua kustannusosakeyhti\xc3\xb6 Werner S\xc3\xb6derstr\xc3\xb6m, joka oli taloudellisesti ahtaalla, kehotti Alkiota parantamaan kirjaa. Lopulta kustantaja suostui kustantamaan kirjan tietyin varauksin. Teoksen menekki ei sen ilmestytty\xc3\xa4 ollut hyv\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 se aiheuttanut suurempaa reaktioita yleis\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_K\xc3\xa4sitys Pohjanmaan puukkojunkkarikulttuurista selkeni Alkion avulla sill\xc3\xa4 Puukkojunkkarit on ensimm\xc3\xa4inen romaanikuvaus puukkojunkkareista. Teoksella on my\xc3\xb6s vahva rooli muun pohjanmaalaiskirjallisuuden synnylle. Sen asema on esikuvallinen sill\xc3\xa4 se aloittaa kulttuurihistoriallisen kerronnan perinteen pohjanmaalaiskirjallisuudessa.'