b'\n_START_ARTICLE_\nFredrik IV\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nFredrikin hallintokausi alkoi sodalla Ruotsia vastaan. Tanskan liittolaisina olivat Puola ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 suureksi Pohjan sodaksi nimetty sota kesti yli 20 vuotta. Tanskan tavoitteena oli vallata Ruotsilta Sk\xc3\xa5ne, ja Ruotsin liittolaiselta Holstein-Gottorpin herttuakunnalta oli tarkoitus ottaa Slesvig. Tanskan sotaretki loppui kuitenkin lyhyeen, sill\xc3\xa4 Fredrikin serkku, Ruotsin kuningas Kaarle XII, pakotti tanskalaiset rauhaan jo vuonna 1700, sodan ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuonna. _NEWLINE_Fredrik ei lannistunut vuoden 1700 tappiosta, vaan odotti sopivaa hetke\xc3\xa4 liitty\xc3\xa4kseen sotaan uudelleen. T\xc3\xa4llainen hetki tuli vuonna 1709, kun Ruotsi k\xc3\xa4rsi Pultavan taistelussa suuren tappion Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan. Tanskan joukot tekiv\xc3\xa4t maihinnousun Sk\xc3\xa5neen, mutta heid\xc3\xa4n armeijansa suoritukset olivat j\xc3\xa4lleen kehnonlaisia. Tanskan liittolainen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 ajoi kuitenkin Ruotsin niin ahtaalle, ett\xc3\xa4 lopulta Tanskakin saattoi esiinty\xc3\xa4 sodan voittajana. Frederiksborgin rauhassa 1720 Tanska sai Ruotsilta sotakorvauksia. Holstein-Gottorpin herttuakunnalta se sai Slesvigin. Saalis j\xc3\xa4i melko pieneksi, kun ottaa huomioon, ett\xc3\xa4 suuri Pohjan sota oli Tanskalle eritt\xc3\xa4in raskas koettelemus._NEWLINE_Sotimisen ohella Fredrik ehti tehd\xc3\xa4 kaikenlaista muutakin, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli \xc3\xa4lyk\xc3\xa4s ja aikaansaava kuningas. Maaorjuus lakkautettiin Sj\xc3\xa6llandissa vuonna 1702, kouluja rakennettiin ja gregoriaaninen kalenteri otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Fredrik oli my\xc3\xb6s innokas kristinuskon levitt\xc3\xa4j\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen aloitteestaan l\xc3\xa4hetyssaarnaajia l\xc3\xa4hetettiin muun muassa Intiaan ja Gr\xc3\xb6nlantiin. Fredrik harrasti my\xc3\xb6s kulttuuria ja oli erityisen kiinnostunut arkkitehtuurista._NEWLINE_Fredrik avioitui vuonna 1695 Luisa zu Mecklenburgin kanssa. Fredrik piti useita rakastajattaria ja solmi kahden rakastajattarensa kanssa morgnanaattisen "vasemman k\xc3\xa4den" avioliiton. Kuningatar Luisan kanssa h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli viisi lasta, ja kolmen muun naisen kanssa yhteens\xc3\xa4 kahdeksan lasta. Vanhetessaan Fredrik tosin alkoi katua syntej\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n koki pietistisen her\xc3\xa4tyksen._NEWLINE_Fredrik kuoli tuberkuloosiin vuonna 1730 Odensen linnassa, ja h\xc3\xa4net haudattiin Roskilden katedraaliin.'