b'\n_START_ARTICLE_\nLatinalaisen Amerikan itsen\xc3\xa4isyyssodat\n_START_PARAGRAPH_\nLatinalaisen Amerikan itsen\xc3\xa4isyyssodat k\xc3\xa4ytiin Etel\xc3\xa4-Amerikassa sijaitsevien Espanjan siirtomaiden kapinallisten ja Espanjan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin Ranskan siirtomaiden kapinallisten ja Ranskan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHaiti\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 latinalaisen Amerikan maista itsen\xc3\xa4istyi Ranskan siirtomaa Haiti vuonna 1804. Ranskan suuri vallankumous katalysoi Haitilla vallankumouksen, joka johti mustan orjav\xc3\xa4est\xc3\xb6n itse hallitsemaan valtioon. Haiti liitti alkuun itseens\xc3\xa4 koko Hispaniolan saaren, jonka it\xc3\xa4osasta itsen\xc3\xa4istyi Dominikaaninen tasavalta vuonna 1844.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nVuosien 1810 ja 1840 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 syntyiv\xc3\xa4t enimm\xc3\xa4t Latinalaisen Amerikan tasavallat, erilaisten useimmat lyhytik\xc3\xa4isiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden liittovaltiorakennelmien kautta. R\xc3\xado de la Platan yhdistyneist\xc3\xa4 provinsseista tuli Argentiina ja Uruguay, Suur-Kolumbiasta Kolumbia, Venezuela ja Ecuador sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Panama ja Keski-Amerikan liittovaltiosta Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua ja Costa Rica. Ainoa espanjankielisen Amerikan maa, jonka liittovaltiorakenne kesti, oli Meksiko. Peru sek\xc3\xa4 Bol\xc3\xadvarilta nimens\xc3\xa4 saanut Bolivia olivat my\xc3\xb6s hetken aikaa valtioliitossa. My\xc3\xb6s Chile ja Paraguay itsen\xc3\xa4istyiv\xc3\xa4t tuolloin. Monet n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4istymisist\xc3\xa4 yltyiv\xc3\xa4t verisiksi taisteluiksi. Sen sijaan Portugalin siirtomaan Brasilian itsen\xc3\xa4istyminen tapahtui huomattavasti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 verenvuodatuksella. _NEWLINE_Itsen\xc3\xa4isyyssotien kausi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi lopullisesti 1800-luvun lopussa, kun Espanjan viimeinen siirtomaa Amerikassa, Kuuba, itsen\xc3\xa4istyi Espanjan ja Yhdysvaltojen sodan seurauksena vuonna 1902.'