b'\n_START_ARTICLE_\nFrancisco Franco\n_START_SECTION_\nEnnen valtaannousua\n_START_PARAGRAPH_\nFranco syntyi Ferrolin kaupungissa A Coru\xc3\xb1an maakunnassa Galiciassa. Francon ensimm\xc3\xa4inen tavoite oli seurata perheens\xc3\xa4 traditiota ja liitty\xc3\xa4 laivastoon, mutta Espanjan tappion j\xc3\xa4lkeen Espanjan-Yhdysvaltain sodassa 1898 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahoja oli leikattu, eik\xc3\xa4 paikkoja ollut, joten Franco liittyi perheens\xc3\xa4 pettymykseksi armeijaan. H\xc3\xa4nen veljest\xc3\xa4\xc3\xa4n Ram\xc3\xb3n Francosta tuli yksi ilmailuajan pioneereista._NEWLINE_Franco valmistui Toledon sotilasakatemiasta ja vietti kaksi vuotta palvellen Espanjassa, mutta hankki asemapaikan Marokosta ensimm\xc3\xa4isen tilaisuuden tullen. Afrikan protektoraatin turvaaminen johti suuriin miestappioihin, mutta oli my\xc3\xb6s keino hankkia ylennys kunnostautumisen kautta (la caja o la faja, arkku tai kenraalin vy\xc3\xb6)._NEWLINE_Franco sai mainetta pikkutarkkana ja pelottomana upseerina ja liittyi perustettuihin vakinaisiin siirtomaajoukkoihin (Regulares) lis\xc3\xa4t\xc3\xa4kseen mahdollisuuksiaan etenemiseen. 23-vuotiaana Franco haavoittui pahasti taistelussa El Biutzissa, mutta h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli armeijan nuorin majuri. Toipuessaan Espanjassa h\xc3\xa4n tapasi Jos\xc3\xa9 Mill\xc3\xa1n-Astrayn, upseerin, joka oli perustamassa Espanjan muukalaislegioonaa (Tercio de Extranjeros) Ranskan muukalaislegioonan malliin. Francosta tuli legioonan komentajasta seuraava._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1921 Espanjan armeija k\xc3\xa4rsi tappion marokkolaisen vapaustaistelijan Abd el-Krimin johtamille riff-heimoille Annualissa. Francon johtamana legioona suoritti kolmen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n marssin pelastamaan Melillan kaupunkia. Everstin\xc3\xa4 Franco johti etujoukkoja Alhucemasin maihinnousussa Abd el-Krimin heimojen syd\xc3\xa4nalueelle. Maihinnousu, yhdistettyn\xc3\xa4 Ranskan joukkojen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lyhytik\xc3\xa4isen Rifin tasavallan. Tultuaan Euroopan nuorimmaksi kenraaliksi 1926, Franco osoitettiin Zaragozan sotilasakatemian johtoon._NEWLINE_Monarkian kaaduttua 1931 Franco suhtautui ep\xc3\xa4varmasti toiseen tasavaltaan, eik\xc3\xa4 aikonut vaarantaa asemaansa poliittisella toiminnalla. H\xc3\xa4n hyv\xc3\xa4ksyi jopa sotilasakatemian sulkemisen ja siirron A Coru\xc3\xb1aan ja Baleaareille, joiden tarkoitus oli pit\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4net erill\xc3\xa4\xc3\xa4n muista mahdollisesti ep\xc3\xa4lojaaleista henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4._NEWLINE_Toinen tasavalta ei t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt kansan odotuksia vasemmistopuolueiden hajaantuessa ja oikeistolainen hallitus nousi valtaan 1933. Asturian kaivosty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten noustessa kapinaan 1934, Franco l\xc3\xa4hetti siirtokuntajoukot murskaamaan kansannousun. K\xc3\xa4ytetty\xc3\xa4\xc3\xa4n samoja menetelmi\xc3\xa4 kuin Pohjois-Afrikan heimoja vastaan, Franco oli \xe2\x80\x9dpelastanut\xe2\x80\x9d Espanjan ja h\xc3\xa4n sai armeijan p\xc3\xa4\xc3\xa4esikunnan johtoteht\xc3\xa4v\xc3\xa4n._NEWLINE_Vasemmistolaiset ja tasavaltalaiset puolueet yhdistiv\xc3\xa4t voimansa ja voittivat niukasti kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1936 vaalit. Uusi hallitus siirsi Francon syrj\xc3\xa4\xc3\xa4n  l\xc3\xa4hetett\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 h\xc3\xa4net sotilaskomentajaksi Kanariansaarille. H\xc3\xa4n oli siit\xc3\xa4 huolimatta keskeisesti mukana hallituksen vastaisen kapinan valmisteluissa.\n_START_SECTION_\nValtaannousu\n_START_PARAGRAPH_\nKapina tasavaltaa vastaan k\xc3\xa4ynnistyi Espanjan Marokossa 1936. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Franco siirtyi Marokkoon ja otti komentoonsa kapinoivan siirtomaa-armeijan, johon kuului legioona ja Regulares. H\xc3\xa4n otti nopeasti Pohjois-Afrikan protektoraatin hallintaansa. Samalla Francosta tuli syyskuussa 1936 nationalistien General\xc3\xadsimo kenraaliluutnantin arvolla ja 1. lokakuuta 1936 Jefe del Estado, valtion p\xc3\xa4\xc3\xa4mies. H\xc3\xa4n onnistui my\xc3\xb6s yhdist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n falangisti- ja karlistipuolueen hallintaansa. _NEWLINE_Ennalta suunniteltu koko Espanjan vallankaappaus oli ep\xc3\xa4onnistunut monissa suurissa kaupungeissa. Tilanne johti sis\xc3\xa4llissotaan. Franco sai tukea kuningasmielisilt\xc3\xa4, konservatiivisilta, kommunismin vastustajilta ja katolisilta espanjalaisilta._NEWLINE_Francoa tukivat natsi-Saksan Condor-legioona, fasistisen Italian vapaaehtoisjoukko, Corpo Truppe Volontari ja Portugalin diktaattori Salazar. Sota p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi 1. huhtikuuta 1939 Madridin valloituksen j\xc3\xa4lkeen, vaikka sissisota Francoa vastaan jatkuikin viel\xc3\xa4 1940-luvulle. Franco perusti diktatuurin, jonka tukiryhmin\xc3\xa4 olivat falangistipuolue ja katolinen kirkko. Espanja liittyi akselivaltojen antikomintern-sopimukseen maaliskuussa 1939 ja erosi Kansainliitosta saman vuoden toukokuussa.\n_START_SECTION_\nDiktatuuri\n_START_PARAGRAPH_\nSodan j\xc3\xa4lkeen Espanja oli raunioina ja kansa jakaantunut voittajiin ja voitettuihin. Francon hallitus vain korosti eroa osapuolten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 saanut juuri parannettua taloudellista tilannetta. Toisen maailmansodan puhjettua Adolf Hitler tapasi Francon valloitetussa Kaakkois-Ranskassa Hendayein kaupungissa 23. lokakuuta 1940 keskustellakseen Espanjan liittymisest\xc3\xa4 akselivaltoihin. Francon aluevaatimukset olivat liian suuret Hitlerille ja kiista Saksan kaivosoikeuksista Espanjassa johtivat siihen, ettei sopimukseen p\xc3\xa4\xc3\xa4sty. Historioitsijat kiistelev\xc3\xa4t siit\xc3\xa4, esittik\xc3\xb6 Franco tahallaan vaatimuksia, joihin Hitler ei voinut suostua, vai eik\xc3\xb6 Espanjalla ollut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n tarjottavaa voittoisille saksalaisille._NEWLINE_Espanja oli poliittisesti akselivaltojen puolella vuoteen 1943 asti ja tarjosi tukikohtia saksalaisille laivoille, lis\xc3\xa4ksi vapaaehtoinen espanjalaisdivisioona, Divisi\xc3\xb3n Azul taisteli it\xc3\xa4rintamalla Neuvostoliittoa vastaan. Syksyll\xc3\xa4 1944, liittoutuneiden tehty\xc3\xa4 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maihinnousun Normandiaan, noin 4\xc2\xa0000 Ranskan vastarintaliikkeess\xc3\xa4 taistellutta espanjalaista hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si maahan Ranskasta tavoitteenaan syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Franco (Operaci\xc3\xb3n Reconquista de Espa\xc3\xb1a). Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi katastrofiin._NEWLINE_Toisen maailmansodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Espanjasta tuli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 hylki\xc3\xb6valtio l\xc3\xa4hes vuosikymmenen ajaksi. Yhdysvallat ei tarjonnut Espanjalle Marshall-apua Francon hallinnon vuoksi. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Espanja k\xc3\xa4rsi eristyksest\xc3\xa4, mutta tilanne muuttui kylm\xc3\xa4n sodan alettua, kun Yhdysvallat solmi kauppa- ja sotilasliiton Espanjan kanssa 1953. Yhdysvallat perusti Espanjaan kolme lentotukikohtaa Mor\xc3\xb3niin, Zaragozaan ja Torrej\xc3\xb3niin. Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhowerin vieraili Espanjassa 1959._NEWLINE_Talouden avautuminen johti Espanjan talousihmeeseen (Desarrollo econ\xc3\xb3mico de Espa\xc3\xb1a) 1959\xe2\x80\x931973, jonka symboliksi tuli SEAT 600 -henkil\xc3\xb6auto, lisenssill\xc3\xa4 valmistettu Fiat 600:n versio, ja Espanja hyv\xc3\xa4ksyttiin YK:n j\xc3\xa4seneksi 1955._NEWLINE_Vuonna 1947 Franco julisti Espanjan j\xc3\xa4lleen monarkiaksi, mutta ei m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nnyt kuningasta, vaan h\xc3\xa4n jatkoi valtionhoitajan asemassa diktaattorina. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli oikeus valita seuraajansa, ja vuonna 1954 h\xc3\xa4n valitsi Juan Carlos de Borb\xc3\xb3nin Espanjan prinssiksi ja seuraajakseen. Vuonna 1969 prinssi vannoi kuninkaanvalan. H\xc3\xa4n oli tasavaltalaisten syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuninkaan, Alfonso XIII:n pojanpoika. Laillinen kruununperij\xc3\xa4 olisi ollut h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4, Barcelonan kreivi Juan de Borb\xc3\xb3n. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s yll\xc3\xa4tti karlistipuolueen kruununtavoittelijat. Franco pyrki nyt kouluttamaan prinssist\xc3\xa4 diktatuurin jatkajan. Vuoteen 1973 menness\xc3\xa4 Franco luopui p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin virasta ja pysyi vain valtion p\xc3\xa4\xc3\xa4miehen\xc3\xa4 ja armeijan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4._NEWLINE_Huhtikuussa 1963 her\xc3\xa4tti kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 huomiota oikeudenk\xc3\xa4ynti kommunistijohtaja Juli\xc3\xa1n Grimauta vastaan. Grimau oli oleskellut maanpaossa Espanjan sis\xc3\xa4llissodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisest\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien, mutta palannut kotimaahan vuonna 1962 organisoimaan Francon vastaista maanalaista liikett\xc3\xa4. Grimau tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin huolimatta muun muassa paavi Johannes XXIII:n ja Neuvostoliiton puoluejohtajan Nikita Hru\xc5\xa1t\xc5\xa1ovin vetoomuksista._NEWLINE_Francon valtakaudella \xe2\x80\x93 kuten my\xc3\xb6hemminkin \xe2\x80\x93 Espanjan hallinnolle aiheuttivat huolta itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 tavoittelevien baskien liikehdint\xc3\xa4 ja terrori-iskut. Espanjan sis\xc3\xa4llissodassa p\xc3\xa4\xc3\xa4osa baskeista oli taistellut silloisen hallituksen joukoissa. Vuonna 1937 Franco lakkautti kaikki baskien siihenastiset erioikeudet, ja vuonna 1938 kiellettiin baskin kielen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 julkisissa yhteyksiss\xc3\xa4. Vuonna 1939 baskeilta riistettiin heid\xc3\xa4n itsehallintonsa muodollisetkin rippeet. Vuonna 1959 perustettiin Baskimaan itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ajava, sittemmin maailmanlaajuisesti tunnettu ideologialtaan marxilais-leninistinen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ETA (Euzkadi ta Askatasuna, Baskimaa ja Vapaus)._NEWLINE_Niin kutsutussa Burgosin baskioikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 joulukuussa 1970 tuomittiin kuusi baskia kuolemaan er\xc3\xa4\xc3\xa4n poliisip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n murhasta, vaikka syytteit\xc3\xa4 ei pystytty n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n toteen t\xc3\xa4ysin aukottomasti. Kansainv\xc3\xa4lisen vastalausemyrskyn seurauksena Franco muutti tuomiot 30 vuoden vankeusrangaistuksiksi. Valtaantulonsa 35-vuotisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 lokakuun alussa 1971 Franco armahti noin 3\xc2\xa0000 poliittista vankia. Kes\xc3\xa4kuussa 1973 Franco nimitti uudeksi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi amiraali Luis Carrero Blancon, jota oli pidetty pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Francon "oikeana k\xc3\xa4ten\xc3\xa4". Carrero Blancon nimityksell\xc3\xa4 Francon katsottiinkin haluavan turvata politiikkansa jatkuvuuden. Carrero Blanco sai kuitenkin surmansa baskien separatistij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ETA:n tekem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pommi-iskussa Madridissa saman vuoden joulukuussa._NEWLINE_Francon valtakauden lopulla Espanja osallistui Euroopan turvallisuus- ja yhteisty\xc3\xb6konferenssiin (Etyk), joka huipentui Helsingiss\xc3\xa4 hein\xc3\xa4- ja elokuun vaihteessa 1975 pidettyyn huippukokoukseen. Espanjan edustajana Etykin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sasiakirjan allekirjoitti Francon joulukuussa 1973 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Carlos Arias Navarro.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nFranco kuoli 20. marraskuuta 1975, samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 kuin Falangipuolueen perustaja Jos\xc3\xa9 Antonio Primo de Rivera, falangien marttyyri ja vuosien 1923\xe2\x80\x931930 diktaattori Miguel Primo de Riveran poika. Uskotaan, ett\xc3\xa4 Franco oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nnyt l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4net hengiss\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttyyn symboliseen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n asti. Francon l\xc3\xa4hestyv\xc3\xa4 kuolema oli uutisaiheena useita viikkoja my\xc3\xb6s ulkomaisissa tiedotusv\xc3\xa4lineiss\xc3\xa4. _NEWLINE_Francon kuoleman j\xc3\xa4lkeen Yhdysvaltain entinen presidentti Richard Nixon ylisti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Yhdysvaltain hyv\xc3\xa4ksi yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Ulkomaiden osanotto varsinaisiin hautajaisiin j\xc3\xa4i Espanjan eristyneest\xc3\xa4 asemasta johtuen v\xc3\xa4h\xc3\xa4iseksi. Chilen Augusto Pinochet, Bolivian Hugo Banzer, Monacon ruhtinas Rainier ja Jordanian kuningas Hussein olivat harvoja paikalle saapuneita valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miehi\xc3\xa4. _NEWLINE_Kylm\xc3\xa4n sodan ajan kahtiajaon mukaisesti l\xc3\xa4nsimaiden valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miehet Yhdysvaltain presidentin Gerald Fordin, Britannian kuningattaren Elisabet II:n ja Ranskan presidentin Val\xc3\xa9ry Giscard d\'Estaingin johdolla l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t kohteliaat surunvalittelus\xc3\xa4hkeet joko Francon leskelle tai prinssi Juan Carlosille. My\xc3\xb6s paavi Paavali VI ilmoitti rukoilevansa Francon "sielun ikuisen rauhan puolesta"._NEWLINE_Rautaesiripun toisella puolella puheet ja kirjoitukset olivat t\xc3\xa4ysin toisen s\xc3\xa4vyisi\xc3\xa4. Neuvostoliiton uutistoimiston TASSin Madridin-kirjeenvaihtaja kommentoi Francon kuolemaa lakonisesti: "Diktaattori Franco kuoli t\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. H\xc3\xa4n tuli valtaan 1939 fasistisen kapinan seurauksena." Neuvostoliiton hallituksen \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja Izvestija meni pitemm\xc3\xa4lle kirjoituksessaan, jonka mukaan Francon tie valtaan oli "p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty sadoillatuhansilla ruumiilla". Moskovassa maanpaossa el\xc3\xa4neet espanjalaiset kommunistit iloitsivat avoimesti Francon kuolemasta. _NEWLINE_Francon hallinnon n\xc3\xa4kyvimpiin vastustajiin kuulunut Ruotsin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Olof Palme toivoi antamassaan maltillisessa lausunnossa, ett\xc3\xa4 Francon kuolema "antaisi espanjalaisille mahdollisuuden rakentaa vapaudelle, yhteiskunnalliselle oikeudenmukaisuudelle ja demokratialle perustuvaa yhteiskuntaa". Aiemmin syksyll\xc3\xa4 1975 Palme oli tuominnut jyrkin sanoin vastarintaryhmien johtajien teloitukset Espanjassa. Suomen presidentti Urho Kekkonen l\xc3\xa4hetti surunvalittelus\xc3\xa4hkeen Francon leskelle._NEWLINE_Franco haudattiin Santa Cruz del Valle de los Ca\xc3\xaddosiin (Kaatuneiden laakso), jonka h\xc3\xa4n oli rakennuttanut sotavankity\xc3\xb6voimalla Riveran haudaksi ja muistoksi. Se on my\xc3\xb6s 40\xc2\xa0000 muun sis\xc3\xa4llissodassa kuolleen hauta, mukaan lukien Francon joukkojen teloittamia tasavaltalaisia. My\xc3\xb6hemmin l\xc3\xa4hes kaikki paikat ja kadut, jotka oli nimetty Francon mukaan on nimetty uudelleen. Madridin viimeinen ratsastajapatsas siirrettiin pois paikaltaan maaliskuussa 2005. Francon j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset on p\xc3\xa4\xc3\xa4tetty siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 pois Kaatuneiden laaksosta 10. kes\xc3\xa4kuuta 2019,  t\xc3\xa4st\xc3\xa4 tehty p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s Espanjan hallituksessa. Francon perhe valitti p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksest\xc3\xa4 korkeimpaan oikeuteen, joka kuitenkin syyskuussa 2019 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lopullisesti ett\xc3\xa4 Francon j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n pois. Ne siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n Francon vaimon haudan viereen El Pardon kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kyl\xc3\xa4 sijaitsee Madridin pohjoispuolella.\n_START_SECTION_\nIdeologia\n_START_PARAGRAPH_\nIlman mit\xc3\xa4\xc3\xa4n varsinaista ideologiaa Franco haki tukea kansallissyndikalismista (nacionalsindicalismo) ja katoliselta kirkolta (nacionalcatolicismo). Hallitseva puolue, Movimiento Nacional, oli aatteiltaan niin laaja-alainen, ettei se ollut varsinaisesti mik\xc3\xa4\xc3\xa4n puolue. Kaikki ammattiliitot ja poliittiset vastustajat tukahdutettiin, mukaan lukien kommunistit, anarkistit ja nationalistit, erityisesti baski- ja katalonialaiset nationalistit. Joka kaupungissa kansalliskaartin, Guardia Civil, joukot partioivat konepistoolein aseistettuina. Vapaamuurarien salaliitto oli Francon pakkomielle._NEWLINE_Vaikka Franco olikin virallisesti monarkisti, h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei ollut halua asettaa kuningasta, vaan h\xc3\xa4n piti asemaa osin itse, ottaen itselleen kuninkaalle varatun kapteenikenraalin arvon, asuttuaan kuninkaallisessa palatsissa ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty\xc3\xa4\xc3\xa4n kuvansa rahoihin. H\xc3\xa4n otti itselleen arvonimet Jefe del Estado, valtion p\xc3\xa4\xc3\xa4, General\xc3\xadsimo de los Ej\xc3\xa9rcitos Espa\xc3\xb1oles, Espanjan armeijoiden korkein kenraali ja por la gracia de Dios, Caudillo de Espa\xc3\xb1a y de la Cruzada, Jumalan armosta, Espanjan ja ristiretken p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6. Fraasia \xe2\x80\x9dJumalan armosta\xe2\x80\x9d k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 vain kuninkaallisista.'