b'\n_START_ARTICLE_\nLatokartano (Perni\xc3\xb6)\n_START_PARAGRAPH_\nLatokartano (ruots. N\xc3\xa4seg\xc3\xa5rd) on kyl\xc3\xa4 Perni\xc3\xb6n etel\xc3\xa4laidalla Kiskonjoen varrella Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPerni\xc3\xb6n- ja Kiskonjokien varrelta on l\xc3\xb6ytynyt useita viitteit\xc3\xa4 pronssi- ja rautakautisesta asutuksesta. Ne sijaitsevat Latokartanon tuntumassa naapurikylien puolella. Latokartanon alueella on j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 etenkin keskiaikasesta asutuksesta. Latokartanon asuttivat luultavasti ruotsalaiset 1200- ja 1300-lukujen aikana. Nykyisen kyl\xc3\xa4n alue kuului alkujaan viereisen Pyh\xc3\xa4joen kuninkaankartanon maihin, jotka lahjoitettiin 1400-luvulla kirkolle. Maat palasivat kruunulle 1500-luvulla ja Kustaa Vaasa perusti Kiskonjoen varteen N\xc3\xa4sen kuninkaankartanon, josta Latokartanon kyl\xc3\xa4 on saanut alkunsa._NEWLINE_N\xc3\xa4se sijaitsi aluksi Kiskonjoen ja Perni\xc3\xb6njoen yhtym\xc3\xa4kohdassa Muntolannokalla, johon syntyi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 varhaisteollinen keskittym\xc3\xa4 ja kauppapaikka. Kartano siirtyi nykyiselle paikalleen vuonna 1690 ja hiljalleen teollisuus siirtyi hieman idemm\xc3\xa4s Latokartanonkosken ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n, jossa oli ollut myllyj\xc3\xa4 jo 1300-luvusta l\xc3\xa4htien. My\xc3\xb6s kauppapaikka siirtyi teollisuuden mukana. Teollisuuskeskittym\xc3\xa4 siirtyi 1800-luvulla naapurikyl\xc3\xa4\xc3\xa4n Kuustoon, jossa kartanolla oli my\xc3\xb6s omistuksia.'