b'\n_START_ARTICLE_\nNeuvostoliiton avaruusohjelma\n_START_PARAGRAPH_\nNeuvostoliiton avaruusohjelma pohjautui ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen opettajan Konstantin Tsiolkovskin 1900-luvun alusta alkaen yksin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkimusty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. H\xc3\xa4n tutki ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 avaruuslennon mahdollisuutta matemaattisesti. H\xc3\xa4n teki suhteellisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4n kokeellista tutkimusta, mutta kehitti silti muun muassa rakettien ohjausmenetelmi\xc3\xa4, nestem\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ajoaineita ja monivaiheisen raketin periaatteen. Neuvostovaltio alkoi jo vuonna 1921 tukea rakettitutkimusta asevoimien budjettirahoituksella. GIRD-tutkimusryhm\xc3\xa4t konkretisoivat rakettien kehitysty\xc3\xb6n 1920-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 alkaen. 1930-luvulla Sergei Koroljov nousi rakettitutkimuksen johtoon, mutta h\xc3\xa4n joutui asevoimien puhdistusten yhteydess\xc3\xa4 vankeuteen.  Toisen maailmansodan aikana rakettialan tutkimus keskittyi maavoimien raketteihin ja lentokoneiden rakettipropulsioon._NEWLINE_Neuvostoliiton aikana koko avaruusohjelma oli asevoimien alaisuudessa. Korkeimmalla ministeritasolla Neuvostoliiton avaruusohjelmaa johti sotamarsalkka Dmitri Ustinov. Raketti- ja avaruusalassuunnittelija Sergei Koroljov vastasi kuolemaansa 1966 asti Neuvostoliiton avaruusohjelmasta._NEWLINE_Koroljovin johdolla Neuvostoliitto kehitti 1950-luvulla ensimm\xc3\xa4isen mannertenv\xc3\xa4lisen ohjuksen, joka pystyi kantamaan ydinaseen yhdysvaltalaisiin kohteisiin. R-7-ohjus laukaistiin ensi kertaa 21. elokuuta 1957. Sek\xc3\xa4 Neuvostoliitto ett\xc3\xa4 Yhdysvallat ilmoittivat vuonna 1955 aikeestaan laukaista satelliitti kansainv\xc3\xa4lisen geofyysisen vuoden (1957\xe2\x80\x938) aikana. Ohjuksen onnistuneen koelaukaisun j\xc3\xa4lkeen ensimm\xc3\xa4inen satelliitti Sputnik 1 rakennettiin nopeasti ja laukaistiin 4. lokakuuta 1957. Rakettiohjelman puitteissa rakennettiin Tiuratamin alueelle Baikonurin kosmodromi._NEWLINE_Koroljovilla oli useita kilpailijoita, muun muassa Jangel ja T\xc5\xa1elomei, jotka olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ohjusinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rej\xc3\xa4 ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ohessa avaruusinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rej\xc3\xa4. N1-kuuraketin ep\xc3\xa4onnistumisen on katsottu johtuneen Koroljovin \xc3\xa4killisen kuoleman synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 kilpailusta h\xc3\xa4nen seuraajiensa kesken. Avaruustoiminnan siirtyminen kyps\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheeseen loi lis\xc3\xa4\xc3\xa4 byrokratiaa ja antoi v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n tilaa uusille n\xc3\xa4kemyksille. Avaruusohjelma oli hyvin suosittu kansan ja neuvostojohdon parissa, mutta aikaa my\xc3\xb6ten se kehittyi taloudellisesti tehottomaksi; ohjelma oli kuitenkin niin vahva, ett\xc3\xa4 se kesti Neuvostoliiton lakkautuksen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin my\xc3\xb6s Ukrainassa.\n_START_SECTION_\nSputnik-ohjelma\n_START_PARAGRAPH_\nNeuvostoliitto laukaisi avaruuteen Sergei Koroljovin johdolla 4. lokakuuta vuonna 1957 miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n Sputnik 1-satelliitin maata kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4lle radalle R7-kantoraketilla. Siit\xc3\xa4 tuli maailman ensimm\xc3\xa4inen satelliitti. Satelliitti oli ulkoa katsoen pallo, josta sojotti nelj\xc3\xa4 antennia niin kuin sulkapallon sulat. Satelliitti kiersi maata noin 250 km:n korkeudessa ja n\xc3\xa4kyi y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 taivaan halki liikkuvana t\xc3\xa4hten\xc3\xa4. Sen piipityksen saattoivat kuulla l\xc3\xa4nsimaatkin vastaanottimistaan. Jo kolmen kuukauden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 seuraavan vuoden tammikuussa vuonna 1958 satelliitti sy\xc3\xb6ksyi Maan ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n ja paloi._NEWLINE_Sputnik 1 johti kohuun sek\xc3\xa4 Neuvostoliitossa ett\xc3\xa4 Yhdysvalloissa sen j\xc3\xa4lkeen, kun brittil\xc3\xa4inen lehdist\xc3\xb6 nosti sen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi uutiseksi. Hru\xc5\xa1t\xc5\xa1ov vaati Koroljovia toteuttamaan uuden lennon v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. Sputnik 2 -lento 3. marraskuuta kuljetti avaruuteen yli 1\xc2\xa0000\xc2\xa0kg:n aluksen mukanaan Laika-koira. Toukokuussa 1958 laukaistu Sputnik 3 painoi 1\xc2\xa0500\xc2\xa0kg._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen Sputnikin lennon j\xc3\xa4lkeen koko maailma ihmetteli tapahtunutta, vaikka sek\xc3\xa4 Yhdysvallat ett\xc3\xa4 Neuvostoliitto olivat jo 1955 julkistaneet aikeensa l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 satelliitti avaruuteen kansainv\xc3\xa4lisen geofyysisen vuoden (IGY, International Geophysical Year) 1957\xe2\x80\x931958 aikana. Sputnik 1 j\xc3\xa4rkytti varsinkin amerikkalaisia, jotka olivat luottaneet teknologiseen etumatkaansa. Se johti Yhdysvalloissa NASAn perustamiseen ja my\xc3\xb6hemmin kuuohjelmaan (Apollo-ohjelmaan) sek\xc3\xa4 vauhditti omalta osaltaan raketti- ja ohjusteknologiaa.\n_START_SECTION_\nVenera\n_START_PARAGRAPH_\nMaaliskuussa 1966 Venera-ohjelman Venera 3 oli ensimm\xc3\xa4inen avaruusluotain, joka kiersi toista planeettaa, Venusta. Kuu, Mars ja Venus olivat Neuvostoliiton kaikki avaruusluotainten kohteita. Kuu- ja Venus-lennot olivat onnistuneempia kuin Mars-lennot, jotka ovat osoittautuneet my\xc3\xb6s my\xc3\xb6hemmin vaikeammiksi.'