b'\n_START_ARTICLE_\nHeikki Roivainen\n_START_PARAGRAPH_\nHeikki Roivainen (30. joulukuuta 1900 Pielavesi \xe2\x80\x93 5. lokakuuta 1983 Kerava) oli suomalainen kasvitieteilij\xc3\xa4 joka oli tunnettu erityisesti sammaltutkimuksistaan. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin vuonna 1971 professorin arvonimi._NEWLINE_Maanviljelij\xc3\xa4perheeseen syntynyt Roivainen valmistui filosofian kandidaatiksi 1935 ja v\xc3\xa4itteli tohtoriksi 1954. H\xc3\xa4n osallistui kasvitieteilij\xc3\xa4n\xc3\xa4 suomalaisten tiedemiesten retkikuntaan joka tutki vuosina 1928\xe2\x80\x931929 Tulimaata, Patagoniaa ja Chilen keskiosia. Roivainen teki tohtorinv\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjansa Tulimaalta ker\xc3\xa4\xc3\xa4miens\xc3\xa4 suokasvillisuusn\xc3\xa4ytteiden pohjalta. H\xc3\xa4n teki uuden retken n\xc3\xa4ille alueille viel\xc3\xa4 1969\xe2\x80\x931970. _NEWLINE_Roivainen toimi muun muassa Pohjois-Suomen Laidun- ja Nurmiyhdistyksen toiminnanjohtajana Oulussa ja oli ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 maatalouskoelaitoksen kasvitautiosastolla sek\xc3\xa4 Helsingin yliopiston maanviljelys- ja mets\xc3\xa4el\xc3\xa4intieteen laitoksella. H\xc3\xa4n oli Helsingin yliopiston kasvimuseon amanuenssina vuodesta 1953 alkaen ja museon kustoksena vuodesta 1956 alkaen. _NEWLINE_Roivainen tutki muun muassa putkilokasveja, Suomen ja Tulimaan sammalia ja mikrosieni\xc3\xa4. H\xc3\xa4n julkaisi kaikkiaan noin 150 tutkimusta joista 14 k\xc3\xa4sitteli sammalia. Roivainen oli Sociedad Latino Americana de Briologia-yhdistyksen kunniaj\xc3\xa4sen ja sammalsuku Roivainenia Perss. on nimetty h\xc3\xa4nen mukaansa._NEWLINE_Roivainen oli k\xc3\xa4sikirjoittajana ja kuvaajana Harry Lewingin vuonna 1953 ohjaamassa Tulimaata tutkimassa-dokumenttielokuvassa. Dokumentti k\xc3\xa4sitteli maantieteilij\xc3\xa4 ja geologi V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Auerin johtamaa ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tutkimusmatkaa Tulimaahan vuosina 1928\xe2\x80\x931929. Jatkosodan aikana Roivainen toimi tk-kuvaajana.'