b'\n_START_ARTICLE_\nKentauri (taruolento)\n_START_PARAGRAPH_\nKentauri (m.kreik. \xce\x9a\xce\xad\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82) on kreikkalaisen mytologian olento, joka on puoliksi ihminen ja puoliksi hevonen. Kentaurilla on hevosen ruumis, mutta kaulan ja p\xc3\xa4\xc3\xa4n tilalla on ihmisen yl\xc3\xa4vartalo vy\xc3\xb6t\xc3\xa4r\xc3\xb6st\xc3\xa4 yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4sityksen mukaan Thessalian vuoristoseudulla asunut esi-indoeurooppalainen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 olisi tulkinnut Etel\xc3\xa4-Aasian aroilta tulleiden indoeurooppalaisten, hevosten sel\xc3\xa4st\xc3\xa4 karjaansa kaitsevien paimenten hahmot miehen ja hevosen el\xc3\xa4imellisiksi sekasiki\xc3\xb6iksi. Varhaisimmassa kreikkalaisessa kirjallisuudessa (Homeros) kentaurien sekasiki\xc3\xb6m\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ei mainita, kesytt\xc3\xb6myys ja el\xc3\xa4imellisyys kyll\xc3\xa4kin. Vasta Pindaros mainitsee kentaurit miehen ja hevosen yhdistelm\xc3\xa4ksi. My\xc3\xb6s varhaisessa kreikkalaisessa taiteessa kentaurit kuvataan karvaisiksi j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isiksi, ja hevoselementti tulee mukaan vasta my\xc3\xb6hemmin. Sana kentauros ei ilmeisestik\xc3\xa4\xc3\xa4n ole indoeurooppalaista perua, joten lienee turvallisinta olettaa se esikreikkalaiseksi sanaksi, jolle kehkeytyi sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 erilaisista paikalliskonteksteista.\n_START_SECTION_\nKentaurien synty mytologiassa\n_START_PARAGRAPH_\nKreikkalaisessa mytologiassa kentaurien syntyhistoria ulottuu Thessaliassa asuvien lapiittien kuningas Iksioniin (er\xc3\xa4iden myyttien mukaan itsens\xc3\xa4 sodanjumala Areen poika), joka oli naima-aikeissa ja hyvien tapojen mukaisesti lupasi morsiamensa apelle lahjoja. Iksion kuitenkin petti appensa, josta suivaantuneena appiukko ry\xc3\xb6v\xc3\xa4si kuninkaan hevosen. Iksion heit\xc3\xa4tti appensa lopulta hehkuvilla hiilill\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytettyyn kuoppaan \xe2\x80\x93 teko, joka her\xc3\xa4tti niin paljon paheksuntaa, ett\xc3\xa4 Iksionin oli lopulta haettava itsens\xc3\xa4 ylijumala Zeuksen apua. Zeus ei ilmeisesti pit\xc3\xa4nyt appiukon polttamista kovinkaan suurena syntin\xc3\xa4, koska lupasi Iksionille paikan jumalten ruokap\xc3\xb6yd\xc3\xa4ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Iksion iski silm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Heraan ja alkoi vikitell\xc3\xa4 t\xc3\xa4t\xc3\xa4. Juonikas Zeus huijasi Iksionin makaamaan Heran muotoisen pilven kanssa, josta syntyi Kentauros-niminen hirvi\xc3\xb6. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 taas innostui Peleias-vuoren rinteill\xc3\xa4 asuvista tammoista niin, ett\xc3\xa4 siitti kokonaisen hevosihmisten lauman._NEWLINE_Kentaurien is\xc3\xa4n, kuningas Iksionin loppu oli kurja. H\xc3\xa4n alkoi kehuskella suhteellaan Heraan, mist\xc3\xa4 kimpaantuneena Zeus heitti h\xc3\xa4net Manalaan, jossa h\xc3\xa4net sidottiin ikuisesti py\xc3\xb6riv\xc3\xa4\xc3\xa4n py\xc3\xb6r\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nMyyttej\xc3\xa4 kentaureista\n_START_PARAGRAPH_\nKreikkalaisen veistotaiteen yksi suosituimmista aiheista on kentaurien ja lapiittien taistelu. Se oli kuvattuna Olympian Zeuksen temppelin l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 ja useiden muiden temppeleiden (kuten Ateenan Parthenonissa) friiseiss\xc3\xa4. Runoilija Ovidius kertoo tapahtumasta teoksessaan Muodonmuutoksia. _NEWLINE_Tapahtumat saivat alkunsa kuningas Iksionin pojan Peirithooksen h\xc3\xa4iss\xc3\xa4, joihin my\xc3\xb6s kentaurit oli kutsuttu. \xc3\x84kki\xc3\xa4 kentauri nimelt\xc3\xa4 Eurytion ponkaisi yl\xc3\xb6s ja yritti kaapata morsiamen. Samassa muutkin kentaurit ryhtyiv\xc3\xa4t kaappaamaan naisia mukaansa ja alkoi yleinen kaaos. Lapiitit ryhtyiv\xc3\xa4t luonnollisesti taistelemaan ep\xc3\xa4kohteliaita vieraitaan vastaan ja lopulta onnistuivatkin karkottamaan kentaurit takaisin vuoristoon. Naisten kohtaloa Ovidius ei kerro. _NEWLINE_Toinen myytti kertoo, miten v\xc3\xa4kivahva Herakles (latinaksi Herkules) tapasi yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llisen kentauri Foloksen, joka tarjosi sankarille aterian, muttei viini\xc3\xa4, koska ainoa ruukku oli kentaurien yhteist\xc3\xa4 omaisuutta. Herakles kuitenkin joi ruukun siekailematta tyhj\xc3\xa4ksi ja ampui myrkkynuolillaan useita raivostuneita kentaureja kuoliaaksi \xe2\x80\x93 mukaan lukien Foloksen. _NEWLINE_Herakleen kuolemaan liittyy my\xc3\xb6s kentauri. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n kerran Herakles oli nainut Deianeira-neidon. Matkallaan pariskunta tapasi tielt\xc3\xa4\xc3\xa4n kuohuvan joen, jonka yli kentauri Nessos tarjoutui kantamaan Deianeiran. P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n toiselle rannalle kentauri koetti paeta Deianeiran kanssa, mutta Herakles ampui t\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin myrkkynuolellaan (myytin joihinkin versioihin sis\xc3\xa4ltyy Deianeiran raiskaus). Kuoleva Nessos kertoi Deianeiralle salaisuuden veren tahrimasta viitastaan: se oli lumottu ja mik\xc3\xa4li joskus Herakleen lempi Deianeiraa kohtaan laimenisi, auttaisi viitta t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in neitoa. My\xc3\xb6hemmin Herakles j\xc3\xa4ttikin Deianeiran, mutta nainen l\xc3\xa4hetti Nessoksen viitan sankarille, joka heitti sen ylleen, mutta myrkyttyi siit\xc3\xa4 niin pahoin, ett\xc3\xa4 poltti itsens\xc3\xa4 mieluummin el\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4._NEWLINE_Poikkeus barbaarisista kentaureista oli viisas ja lahjakas Kheiron, jota on kutsuttu koko Kreikan viisauden is\xc3\xa4ksi. H\xc3\xa4n esimerkiksi opetti l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4taidon jumala Asklepiokselle kaiken l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4taidosta. Kuten monien muidenkin kentaurien, my\xc3\xb6s Kheironin kohtaloksi koitui h\xc3\xa4nen oppilaansa Herakles, joka Folos-jupakan yhteydess\xc3\xa4 ampui myrkkynuolensa my\xc3\xb6s Kheironiin. Koska Kheiron oli kuolematon, h\xc3\xa4n rukoili Zeusta ottamaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ominaisuuden pois. Lopulta Zeus sijoitti viisaan kentaurin t\xc3\xa4htikuvioksi taivaalle.\n_START_SECTION_\nKentauri symboliikassa\n_START_PARAGRAPH_\nMuinaisessa Kreikassa kentaurit n\xc3\xa4htiin viettien, intohimojen ja raa\xe2\x80\x99an el\xc3\xa4imellisyyden el\xc3\xa4misen ruumiillistumina, joissa inhimilliset piirteet yhdistyiv\xc3\xa4t el\xc3\xa4imen luontoon ep\xc3\xa4t\xc3\xa4ydellisesti. My\xc3\xb6h\xc3\xa4isantiikin \xe2\x80\x9dkristillisen luonnontieteen\xe2\x80\x9d perusteos Physiologus piti kentauria vertauskuvana kerettil\xc3\xa4isest\xc3\xa4, joka tuntee opin, muttei sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4in mielelt\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksijakoiseksi. Keskiajalla kentauri n\xc3\xa4htiin vastavoimana nuhteettomalle ritarille, koska \xe2\x80\x93 toisin kuin ritari \xe2\x80\x93 se ei ole voittanut el\xc3\xa4imen luontoaan. Lis\xc3\xa4ksi sit\xc3\xa4 pidettiin ylimielisyyden ja paheen ruumiillistumana. _NEWLINE_Astrologian symboliikassa el\xc3\xa4inradan yhdeks\xc3\xa4s t\xc3\xa4htimerkki, Jousimies, on kuvattu jousella ampuvana kentaurina, niin sanottuna tulimerkkin\xc3\xa4, joka antaa sen vallitessa syntyneille muun muassa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tietoisuutta, hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4, eloisuutta ja pyrkimyst\xc3\xa4 valoon, voimaan ja valtaan.\n_START_SECTION_\nKentaurit my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 fiktiossa\n_START_PARAGRAPH_\nJ. K. Rowlingin Harry Potter -kirjasarjassa kentaureilla on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa: viidennest\xc3\xa4 kirjasta alkaen toisena ennustuksen opettajana toimii kentauri nimelt\xc3\xa4 Firenze. Inhottava opettaja Dolores Pimento joutuu kentaurilauman pieksem\xc3\xa4ksi erehdytty\xc3\xa4\xc3\xa4n nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dsaastaisiksi rotupuoliksi\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 ja ellei rehtori Dumbledore tulisi hakemaan h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pois, olisi voinut k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 pahemminkin. My\xc3\xb6s kuudennen kirjan lopussa olevissa Dumbledoren hautajaisissa sek\xc3\xa4 viimeisen kirjan lopputaistelussa kentaureilla on olennainen osa._NEWLINE_Samoin Mortal Kombat -peleiss\xc3\xa4 ja elokuvissa esiintyy kentauri nimelt\xc3\xa4 Motaro. My\xc3\xb6s Artemis Fowl -kirjoissa esiintyy itsekeskeinen ja nerokas kentauri Foaly._NEWLINE_C. S. Lewis kertoo kirjassaan Hopeinen tuoli, ett\xc3\xa4 on vaikea p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s kutsua kentauri aterialle: ensin kentauri tarvitsee ruokaa ihmisosiolle \xe2\x80\x93 puuroa, munia, kinkkua, teet\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 ja sitten hevososiolle eli tunti laitumella ja viel\xc3\xa4 apetta ja sokeria._NEWLINE_Brandon Mullin Myyttihovi-kirjoissa kentaurit ovat itsekeskeisi\xc3\xa4 ja kopeita olentoja, jotka v\xc3\xa4litt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ulkomaailmasta vasta muiden loukattua niit\xc3\xa4. Varjoruton kosketus -kirjassa Seth tekee n\xc3\xa4in ja olisi joutunut kaksintaisteluun kentaurin kanssa, ellei Patton olisi pelastanut h\xc3\xa4nt\xc3\xa4.'