b'\n_START_ARTICLE_\nNeusis\n_START_PARAGRAPH_\nNeusis on antiikin kreikkalaisten matemaatikkojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 geometrinen rakenne.\n_START_SECTION_\nGeometrinen rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nNeusis koostuu tietyn mitan (a) pituisen elementin sovitusviivasta kahden k\xc3\xa4yr\xc3\xa4n (l  ja m) v\xc3\xa4liin niin, ett\xc3\xa4 viiva a tai sen jatke kulkee pisteen p kautta. Toisin sanoen viivan toisen p\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ytyy sijaita k\xc3\xa4yr\xc3\xa4ll\xc3\xa4 l ja toisen p\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4yr\xc3\xa4ll\xc3\xa4 m niin, ett\xc3\xa4 viiva a suuntautuu kohti pistett\xc3\xa4 p. _NEWLINE_Neusis voidaan muodostaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 "Neusis viivotinta": viivotinta, joka on kiinnitetty pisteen p kohdalle. Kuvassa viivottimen toinen p\xc3\xa4\xc3\xa4 on merkitty keltaisella pallolla, jossa on ristikko. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 piste merkitsee viivoittimen nollakohtaa. Toinen, sinisell\xc3\xa4 merkitty piste, kuvaa et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 origosta. Keltaista pistett\xc3\xa4 siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4yr\xc3\xa4\xc3\xa4 l pitkin kunnes sininen piste osuu k\xc3\xa4yr\xc3\xa4lle m. N\xc3\xa4in l\xc3\xb6ydetty viivoittimen et\xc3\xa4isyys on merkitty kuvaan tummansinisell\xc3\xa4 palkilla.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nNeusis on ollut t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ty\xc3\xb6kalu ratkaistaessa geometrisia ongelmia, jotka eiv\xc3\xa4t ole geometrisia konstruktioteht\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Esimerkiksi kulman jakaminen kolmeen yht\xc3\xa4 suureen osaan ja tasasivuisen seitsenkulmion muodostamisessa. Muun muassa Arkhimedes k\xc3\xa4ytti neusista, mutta hiljalleen sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 unohtui.'