b'\n_START_ARTICLE_\nNiilo Liakka\n_START_SECTION_\n1800-luvun lopun suomalaisuusaktiivi\n_START_PARAGRAPH_\nNiilo Liakka tuli ylioppilaaksi vuonna 1883 Oulun suomalaisesta lyseosta. Helsingin yliopistossa Liakka keskittyi historiaan ja suomen kieleen. Ylioppilasaikanaan h\xc3\xa4n toimi Kotikielen seuran sihteerin\xc3\xa4 1886\xe2\x80\x931890. Liakka oli my\xc3\xb6s_NEWLINE_Suomalaisen kansakoulun yst\xc3\xa4v\xc3\xa4in ensimm\xc3\xa4inen sihteeri. Liakka valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1889 ja maisterin arvon h\xc3\xa4n sai seuraavana vuonna. Liakka oli vahva suomalaisuusmies, mutta puheissaan kuitenkin maltillinen arvostaen my\xc3\xb6s ruotsin kielt\xc3\xa4, koska se takasi yhteydenpidon koko Skandinaviaan._NEWLINE_Liakka kuului my\xc3\xb6s Pohjalaisen Osakunnan suomalaisryhm\xc3\xa4n johtomiehiin. Maltillisena suomalaisena Liakka p\xc3\xa4\xc3\xa4si Uusi Suometar -sanomalehden toimitukseen tehden yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Y. S. Yrj\xc3\xb6-Koskisen ja Agathon Meurmanin kanssa. Liakka toimi vuosina 1890\xe2\x80\x931891 Turussa Aura-sanomalehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana. Merkitt\xc3\xa4vin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajan yst\xc3\xa4vyyssuhde syntyi historian tutkija V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Voionmaan kanssa. Voionmaan sisaresta tuli sittemmin Liakan aviopuoliso.\n_START_SECTION_\nKansanopetuksen aktiivi\n_START_PARAGRAPH_\nLiakka oli 27-vuotias, kun Pohjalainen Osakunta l\xc3\xa4hetti h\xc3\xa4net Tanskaan ja Ruotsiin tutustumaan sik\xc3\xa4l\xc3\xa4isiin kansanopistoihin. Oppi Pohjoismaissa ei mennyt hukkaan, sill\xc3\xa4 Liakasta tuli Ilmajoen kansanopiston ensimm\xc3\xa4inen johtaja vuonna 1892. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli 12 vuotta._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen vuonna 1904 Liakka siirtyi syntym\xc3\xa4seudulleen Alatorniolle Kivirannan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n perustetun Per\xc3\xa4pohjolan kansanopiston johtajaksi. Liakka joutui uuden teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 alkuvaiheessa suuriin vaikeuksiin johtuen sen ajan poliittista vastakkainasetteluista. Ensimm\xc3\xa4inen sortokausi oli juuri p\xc3\xa4\xc3\xa4ttym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 syksyn 1905 yhteiskunnallisten vastakkainasettelujen johdosta. Suomessa vanhasuomalaisten my\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4isyysmiesten senaatti joutui eroamaan. Koska Liakka oli kuulunut poliittisesti vanhasuomalaisen Uusi Suometar -lehden toimituskuntaan, h\xc3\xa4n joutui Alatorniolla vaikeuksiin. Kansanopiston johtokunta tuki kuitenkin Liakkaa, ja h\xc3\xa4n sai jatkaa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n aina kes\xc3\xa4\xc3\xa4n 1908 asti._NEWLINE_Liakka oli Kansanvalistusseuran sihteeri ja sen kalenterien toimittaja. H\xc3\xa4n oli et\xc3\xa4toimittajana tiedejulkaisussa Valo \xe2\x80\x93 tiedett\xc3\xa4 kaikille -nimisess\xc3\xa4 1920-luvulla ilmestyneess\xc3\xa4 tiedelehdess\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nPoliitikko\n_START_PARAGRAPH_\nLiakka valittiin kansanedustajaksi vuoden 1919 ensimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 vaaleissa maalaisliiton listalta._NEWLINE_Liakka aloitti ministeriuransa Vennolan II hallituksessa 1921\xe2\x80\x931922 kirkollis- ja opetusministerin\xc3\xa4, ja sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n oli Kallion ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 hallituksessa 1922\xe2\x80\x931924 opetusministerin\xc3\xa4 ja vuonna 1924 muodostetussa Ingmanin II:ssa hallituksessa sosiaaliministerin\xc3\xa4._NEWLINE_Ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n kansanvalistajana Liakka sai kanslianeuvoksen arvonimen vuonna 1925.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nLiakan puoliso oli vuodesta 1893 V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Voionmaan sisar Flora Sive\xc3\xa4 Wallin (k. 1945), lapsia Armi, Laina, Sirkka ja P\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Kaksi lasta, Niilo ja Anna, kuoli pienen\xc3\xa4. Liakan v\xc3\xa4vyn veli oli Akateemisen Karjala-Seurassa aktiivisesti toiminut Niilo K\xc3\xa4rki. Tytt\xc3\xa4rist\xc3\xa4 Sirkka Liakka oli ensimm\xc3\xa4inen TKK:n maanmittausosastolta valmistunut nainen ja samalla Pohjoismaiden ensimm\xc3\xa4inen kentt\xc3\xa4t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 toiminut naismaanmittari.'