b'\n_START_ARTICLE_\nEdmund von Berg\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nVon Bergin is\xc3\xa4 oli G\xc3\xb6ttingenin yliopiston professori. My\xc3\xb6hemmin is\xc3\xa4 siirtyi Oldenburgin suurherttuakunnan palvelukseen. Aluksi Edmund von Bergi\xc3\xa4 opetti kotiopettaja, mutta lukion h\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi Hannoverissa ja B\xc3\xbcckeburgissa. Kaksivuotisen Dreisigackerin mets\xc3\xa4akatemian j\xc3\xa4lkeen von Berg opiskeli G\xc3\xb6ttingenin yliopistossa matematiikkaa, luonnontieteit\xc3\xa4 ja oikeustiedett\xc3\xa4. Von Berg astui vuonna 1820 apulaismets\xc3\xa4nhoitajana Hannoverin valtionmetsien palvelukseen. Vuonna 1821 h\xc3\xa4n aloitti opettajana mets\xc3\xa4koulussa, jossa h\xc3\xa4n opetti mets\xc3\xa4styst\xc3\xa4, mets\xc3\xa4tuhotiedett\xc3\xa4 ja mets\xc3\xa4teknologiaa. Von Berg nimitettiin ylimets\xc3\xa4nhoitajaksi vuonna 1830. Aluksi h\xc3\xa4n toimi Clausthalissa, mutta vuodesta 1833 h\xc3\xa4n johti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 Lauterbergin ylimets\xc3\xa4nhoitajapiiri\xc3\xa4. Vuonna 1845 von Berg siirtyi Hannoverin valtionmetsien palveluksesta Tharandtin mets\xc3\xa4akatemian johtajaksi, jossa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi vuoteen 1866 asti. Vuonna 1866 h\xc3\xa4n siirtyi el\xc3\xa4kkeelle, mutta jatkoi edelleen tutkimusty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Esimerkiksi vuonna 1871 ilmestyi Saksan metsien ja mets\xc3\xa4talouden historia. Von Berg kuoli vuonna 1874.\n_START_SECTION_\nTarkastusmatka Suomeen\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen mets\xc3\xa4nhoidon kehitt\xc3\xa4miseksi Suomen senaatti p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kutsua ulkomaisen mets\xc3\xa4asiantuntijan antamaan neuvoja. Maanmittaus- ja mets\xc3\xa4hallituksen ylijohtaja C. W. Gyld\xc3\xa9n ehdotti Edmund von Bergi\xc3\xa4. Tharandtin mets\xc3\xa4akatemian johtaja von Berg suostui ja h\xc3\xa4n sai vuonna 1858 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen tarkastaa Suomen metsien tila eri puolilla maata ja tehd\xc3\xa4 tarkastuksen perusteella selvitys ja toimenpidesuositukset Suomen senaatille._NEWLINE_Von Bergin hein\xc3\xa4-elokuussa 1858 tekem\xc3\xa4 tarkastusmatka kesti noin puolitoista kuukautta. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi pohjoisessa aina Lapissa asti ja tutki paluumatkalla viel\xc3\xa4 Kainuun ja It\xc3\xa4-Suomen metsi\xc3\xa4. Von Bergin mukana kulkivat C. W. Gyld\xc3\xa9n ja vapaaherra Rabbe Zakarias Wrede. Von Bergin tarkastusmatkaa onkin pidetty "tilausty\xc3\xb6n\xc3\xa4" jonka avulla korkeat virkamiehet halusivat saada arvostetun ulkomaisen asiantuntijan hyv\xc3\xa4ksyv\xc3\xa4n lausunnon jo valmiiksi suunnittelemilleen toimille._NEWLINE_Selvityksess\xc3\xa4\xc3\xa4n von Berg oli sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 rajoittamaton kaskiviljely, karjan mets\xc3\xa4laidunnus ja tervanpoltto olivat tehneet pahoja tuhoja Suomen metsiss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n totesi muun muassa ett\xc3\xa4:_NEWLINE_\xc2\xbbSuomessa l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t hoitamattomat, h\xc3\xa4vitetyt tahi poltetut mets\xc3\xa4t ovat saattaneet minun ylen surulliselle ja tuiki alakuloiselle mielelle. En tosin suurella toivolla l\xc3\xa4hestynyt Suomenmaan metsi\xc3\xa4, mutta en kuitenkaan luullut niiss\xc3\xa4 niin suuria h\xc3\xa4vityksi\xc3\xa4 n\xc3\xa4kev\xc3\xa4ni. Ainoasti suurin tyhmyys voi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 penseydell\xc3\xa4 katsella. Suomalainen el\xc3\xa4\xc3\xa4 mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja mets\xc3\xa4st\xc3\xa4, ja - niin kuin akka tarussa - tappaa h\xc3\xa4n typeryyden ja ahneuden vimmassa sen kanan, joka h\xc3\xa4nelle kultamunia munii.\xc2\xbb_NEWLINE_\xc2\xbbMihin semmoinen talous (kaskiviljely) saattaa (...) osoittaa kielt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 iso osa Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. Niin kauas kuin silm\xc3\xa4 siint\xc3\xa4\xc3\xa4, ei n\xc3\xa4e matkamies, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kulkiessa, mit\xc3\xa4\xc3\xa4n muuta, kuin lepik\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4 koivumetsi\xc3\xa4 eli huonukaisia, kitumaalla kasvavia vaivaism\xc3\xa4ntyj\xc3\xa4, taikka aivan paljaita louhikoita. Tosiansa ollaanki jo monessa pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4, niinkuin e.m. Sortavalassa, Jaakkimassa ja Parikkalassa, siihen tilaan joutuneita, ett\xc3\xa4, virkamiesten ja talonpoikain yht\xc3\xa4pit\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 mainetta my\xc3\xb6ten, ei mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n tarve- eik\xc3\xa4 rakennuspuita.\xc2\xa0\xc2\xbb_NEWLINE_\xc2\xbbMets\xc3\xa4nhoitoa tieteellisess\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rryksess\xc3\xa4 ei ensink\xc3\xa4\xc3\xa4n ole Suomessa. Miss\xc3\xa4 mets\xc3\xa4\xc3\xa4 maahan hakataan, tapahtuu se ainoastansa voitonpyynn\xc3\xb6n eik\xc3\xa4 uudesta kasvattamisen, taikka jo l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4n mets\xc3\xa4n s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4misen vuoksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on kaikkein turmelevaisin mets\xc3\xa4n raivaus-hakkuu, sellainen mets\xc3\xa4nhoito joka vaan ylen selv\xc3\xa4sti osoittaa, kuinka v\xc3\xa4h\xc3\xa4n mets\xc3\xa4inarvoa tunnetaan ja kuinka niiden h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4minen pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja voitollisempana, kuin hoitonsa ja s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4misens\xc3\xa4.\xc2\xbb_NEWLINE_Von Berg ehdotti ett\xc3\xa4 kaskiviljely olisi kiellett\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja sahateollisuudelle asetetut rajoitukset olisi poistettava jotta sahatavaran vienti p\xc3\xa4\xc3\xa4sisi k\xc3\xa4yntiin. Tervanpoltto ei von Bergin mielest\xc3\xa4 saanut olla mets\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tapa vaan sen olisi oltava vain sivuelinkeino. Samoin Suomeen olisi perustettava mets\xc3\xa4hallitus joka huolehtisi metsien hoidosta. H\xc3\xa4n ehdotti neliportaista hallintomallia jossa ylimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 olisi keskushallitus, sitten ylimets\xc3\xa4nhoitajat, mets\xc3\xa4nhoitajat ja alimpana tasona mets\xc3\xa4nvartijat. Von Berg antoi my\xc3\xb6s suosituksia siit\xc3\xa4 mets\xc3\xa4alan koulutus pit\xc3\xa4si Suomessa j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Von Bergin selvitys ilmestyi Saksassa 1858 nimell\xc3\xa4 Die W\xc3\xa4lder in Finland ja se julkaistiin samana vuonna Suomessa ruotsin- ja suomenkielisin\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksin\xc3\xa4 (Kertomus Suomenmaan metsist\xc3\xa4). Suomessa J. V. Snellman suhtautui kriittisesti von Bergin selvitykseen ja piti sit\xc3\xa4 suomalaisten virkamiesten tilausty\xc3\xb6n\xc3\xa4. Snellmanin mielest\xc3\xa4 talonpojat kykeniv\xc3\xa4t itse hoitamaan metsi\xc3\xa4 vastuullisesti ilman kallista mets\xc3\xa4hallinto-organisaatiota ja Suomessa oli p\xc3\xa4invastoin lis\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 mets\xc3\xa4nhakkuita lis\xc3\xa4maan saamiseksi maatalouden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Von Bergin vierailun tuloksena Suomeen perustettiin mets\xc3\xa4hallitus 1859 ja Evolla aloitettiin 1862 mets\xc3\xa4nhoitajien koulutus saksalaisten esikuvien mukaan. Suomessa otettiin Saksan mallin mukaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n neliportainen valtionmetsien aluehallinto. Vaikka vuonna 1921 Suomessa lakkautettiin ylimets\xc3\xa4nhoitajapiirit, niin neliportainen aluehallinto on s\xc3\xa4ilynyt nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka.'