b'\n_START_ARTICLE_\nValaanpyynti F\xc3\xa4rsaarilla\n_START_PARAGRAPH_\nValaanpyynti F\xc3\xa4rsaarilla on alkanut todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti jo ensimm\xc3\xa4isten asukkaiden saavuttua, mutta nykyisenkaltaisella pienten valaiden pyynnill\xc3\xa4 on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti lyhyempi historia. Valaanpyynti on yhteis\xc3\xb6llinen tapahtuma, ja pyynti jaetaan nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n eri vaiheeseen. Valasparven havaitsemisen j\xc3\xa4lkeen pyyt\xc3\xa4j\xc3\xa4t kutsutaan kokoon ja parvi ajetaan veneill\xc3\xa4 pyynnille varattuun lahteen. Seuraavaksi valaat tapetaan matalassa vedess\xc3\xa4 ja lopuksi liha jaetaan ilmaiseksi pyynniss\xc3\xa4 mukana olleiden tai kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4isten kesken._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset maininnat pienten valaiden j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisest\xc3\xa4 pyynnist\xc3\xa4 ovat vuodelta 1592, mutta pyynti\xc3\xa4 alettiin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stell\xc3\xa4 vasta vuonna 1832. Silloin luotuja s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 on muutettu vain hieman. T\xc3\xa4rkein saalislaji on pitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4\xc3\xa4, joita pyydet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain noin 500\xe2\x80\x931\xc2\xa0000 kappaletta. Toiseksi eniten pyydet\xc3\xa4\xc3\xa4n valkokuvedelfiinej\xc3\xa4, joita saatetaan saada saaliiksi my\xc3\xb6s useita satoja vuodessa. Muiden lajien pyynti on hyvin pienimuotoista. Valaanpyynti on osa f\xc3\xa4rsaarelaista identiteetti\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy esimerkiksi taiteessa. Valaiden merkitys ruokakulttuurissa on kuitenkin v\xc3\xa4henem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4listyneiden ruokamarkkinoiden takia._NEWLINE_Valaapyynti\xc3\xa4 alettiin kritisoida voimakkaasti 1900-luvun lopulla, ja monien ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen mukaan tapahtuma on julma. F\xc3\xa4rsaarten pyyntitapoja on muutettu hieman kritiikin seurauksena 1990- ja 2000-luvulla. Pyynnin pitk\xc3\xa4aikaisvaikutusta siit\xc3\xa4 selvinneisiin yksil\xc3\xb6ihin on vaikea arvioida, mutta se aiheuttaa todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti yksil\xc3\xb6ille voimakasta h\xc3\xa4mmennyst\xc3\xa4 ja stressi\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi saaliksi saadut yksil\xc3\xb6t saattavat k\xc3\xa4rsi\xc3\xa4 aiottua kauemmin vaikeissa olosuhteissa tapahtuvassa teurastuksessa. Valaanlihan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ravintona on my\xc3\xb6s kyseenalaistettu, sill\xc3\xa4 se sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti erilaisia ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6myrkkyj\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPyynnin vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nValaapyynti on F\xc3\xa4rsaarilla yhteis\xc3\xb6llinen tapahtuma, ja pyynnin vaiheet voidaan jakaa nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n eri vaiheeseen. Ensimm\xc3\xa4iseen vaiheeseen (grindabo\xc3\xb0) kuuluu pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valasparven havaitseminen, siit\xc3\xa4 tiedottaminen ja asukkaiden kutsuminen kokoon. Toisessa vaiheessa (grindarakstur) valaat ajetaan veneill\xc3\xa4 lahteen. Rannan l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 olevat valasparvet n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n usein esimerkiksi paikalliselta kalastusalukselta tai lautalta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen parvesta ilmoitetaan valaanpyynti\xc3\xa4 valvoville virkamiehille. Pyyt\xc3\xa4j\xc3\xa4t muodostavat veneill\xc3\xa4 parven taakse puoliympyr\xc3\xa4n ja ajavat valaat hiljalleen kohti valittua lahtea. Pyynnin johtajan merkist\xc3\xa4 veneist\xc3\xa4 aletaan heitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kivi\xc3\xa4 valaiden taakse, mik\xc3\xa4 saa ne uimaan kohti rantaa ja lopulta rantautumaan. _NEWLINE_Valaiden rantauduttua alkaa pyynnin kolmas vaihe, grindadr\xc3\xa1p. Perinteisesti valaat on otettu kiinni ter\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 noin kaksi kilogrammaa painavalla koukulla (s\xc3\xb3knarongul), joka on ly\xc3\xb6ty valaan lihaan. Liian syv\xc3\xa4\xc3\xa4n veteen j\xc3\xa4\xc3\xa4neet valaat on jouduttu raahaamaan l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ksi rantaan koukkuun kiinnitetyill\xc3\xa4 k\xc3\xb6ysill\xc3\xa4. Perinteisen koukun k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 on pyritty luopumaan, ja F\xc3\xa4rsaarten hallinto on kannustanut pyyt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tylsemp\xc3\xa4\xc3\xa4 koukkua, jonka avulla el\xc3\xa4in pystyt\xc3\xa4\xc3\xa4n raahaamaan rantaan sierainaukosta. Valas tapetaan 16\xe2\x80\x9319 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 puukolla, jolla on pyritty katkaisemaan valaan selk\xc3\xa4ydin ja aivoihin menev\xc3\xa4t verisuonet. Valas kuolee t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen verenhukkaan._NEWLINE_Pyynnin viimeinen vaihe on valaiden jakaminen, paloittelu ja kotiinvienti, eli grindab\xc3\xbdt. Perinteinen F\xc3\xa4rsaarilla harrastettu valaanpyynti ei ole ikin\xc3\xa4 perustunut saaliin myymiseen, vaan liha jaetaan pyynniss\xc3\xa4 mukana olleiden tai kaikkien kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4isten kesken. Pyydettyjen valaiden koko mitataan, jotta liha voitaisiin jakaa mahdollisimman oikeudenmukaisesti. Valaan arvo m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytyy pituuden mukaan, ja kaikki valaat mitataan kuonosta per\xc3\xa4aukkoon. Valaan arvo ilmoitetaan lopulta skindeiss\xc3\xa4. Yksi skind on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 38 kilogrammaa lihaa ja 34 kilogrammaa traania.\n_START_SECTION_\nSaalism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarilla on ker\xc3\xa4tty tilastoja pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valaiden ja muiden pienten valaiden pyynnist\xc3\xa4 vuodesta 1584. Vain muutamalta vuodelta puuttuu tietoja, mutta muuten F\xc3\xa4rsaarten valaanpyynti on tilastoitu tarkasti yli 400 vuoden ajalta. Merkitt\xc3\xa4vin pyyntilaji on pitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta muitakin pieni\xc3\xa4 valaita pyydet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain. 2000-luvulla pitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4it\xc3\xa4 on pyydetty noin 500\xe2\x80\x931000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4 vuodessa. Vuonna 2010 saaliiksi j\xc3\xa4i per\xc3\xa4ti 1\xc2\xa0107 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Kaikkiaan vuosien 2003\xe2\x80\x932012 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 pyydettiin 6\xc2\xa0160 pitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 79 ajossa._NEWLINE_Valkokuvedelfiinej\xc3\xa4 on pyydetty 2000-luvulla vaihteleva m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 niiden vuosipyynti on ollut 0\xe2\x80\x93773 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Pullokuonodelfiinej\xc3\xa4 pyydet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain muutamasta yksil\xc3\xb6st\xc3\xa4 vajaaseen pariinkymmeneen yksil\xc3\xb6\xc3\xb6n. Rissondelfiinej\xc3\xa4 saatiin saaliiksi vuosina 2009\xe2\x80\x932010 yhteens\xc3\xa4 24. Lis\xc3\xa4ksi tilastoihin on laskettu joitakin rannalle ajautuneita pohjoisenpullokuonovalaita, joita ei kuitenkaan ajeta.\n_START_SECTION_\nOhjes\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarten kalastusministeri\xc3\xb6 hallinnoi valaanpyyntiin liittyvi\xc3\xa4 ohjes\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja maan osallistumista kansainv\xc3\xa4lisiin tiede- ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojeluj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ihin, jotka hoitavat valaskantoja. F\xc3\xa4rsaaret kuuluvat muun muassa Pohjois-Atlantin merinis\xc3\xa4k\xc3\xa4skomissioon._NEWLINE_F\xc3\xa4rsaaret on jaettu yhdeks\xc3\xa4\xc3\xa4n pyyntialueeseen, ja niiss\xc3\xa4 on yhteens\xc3\xa4 23 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty\xc3\xa4 pyyntilahtea. Jokaisessa lahdessa pit\xc3\xa4\xc3\xa4 olla m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ykset t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ranta, johon valaat voidaan ajaa. Jokaista pyyntialuetta johtaa alueen poliisimestari, ja jokaiselle lahdella on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty nelj\xc3\xa4 pyynnin esimiest\xc3\xa4. F\xc3\xa4rsaarten valaanpyyt\xc3\xa4jien j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi julkista keskustelua valaapyyntiin liittyviss\xc3\xa4 asioissa.\n_START_SECTION_\nKulttuurihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nValaita on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti pyydetty F\xc3\xa4rsaarilla niin kauan kuin siell\xc3\xa4 on ollut asukkaita, mutta nykyisenkaltaisen pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valaiden pyyt\xc3\xa4misen historia ei ole kovinkaan hyvin tiedossa. Ensimm\xc3\xa4inen maininta rantaan ajautuneiden valaiden omistussuhteista on vuodelta 1298, mutta siin\xc3\xa4 ei kuitenkaan viitattu viel\xc3\xa4 grindadr\xc3\xa1piin. Ensimm\xc3\xa4inen maininta varsinaisesta pyydyst\xc3\xa4misest\xc3\xa4 on vuodelta 1592. Tutkijat eiv\xc3\xa4t ole yht\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, kuinka kauan pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valaiden pyynti\xc3\xa4 on harjoitettu: toisten mielest\xc3\xa4 perinteet ulottuvat saarten ensimm\xc3\xa4isiin viikinkeihin ja toisten mielest\xc3\xa4 se on kehittynyt paljon my\xc3\xb6hemmin._NEWLINE_Valaanpyyntiperinteet uhkasivat sammua 1700-luvun lopulla, kun vuosien 1745 ja 1795 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana pyydettiin vain joitakin valaita. Poikkeusvuosi oli ainoastaan 1776. Tuona aikana valaanpyyntitaidot eiv\xc3\xa4t jatkuneet sukupolvelta toiselle, joten monet nuoret eiv\xc3\xa4t oppineet tarvittavia taitoja. Paikallishistorioitsija Mikkjal D. \xc3\xa1 Ryggi kirjoittaa esimerkiksi Mi\xc3\xb0v\xc3\xa1gurissa vuonna 1776 j\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4 pyynnist\xc3\xa4, jossa vanhusten piti opettaa nuorukaisille, kuinka valaat tapetaan. Vuosina 1813\xe2\x80\x931859 valaita pyydettiin taas erityisen runsaasti, ja tuona aikana valaanpyynti\xc3\xa4 alettiin ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa hallita s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksin. Ensimm\xc3\xa4iset ohjes\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t tehtiin vuonna 1832; aiemmin valaanpyynti oli toteutettu paikallisten tapojen ja kyl\xc3\xa4lakien mukaan. S\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6sten tarkoituksena ei ollut valaiden k\xc3\xa4rsimysten v\xc3\xa4hent\xc3\xa4minen, vaan toiminnan organisointi niin, ett\xc3\xa4 pyydettyj\xc3\xa4 valaita pystytt\xc3\xa4isiin hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tehokkaammin. S\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xb6n on tehty vain pieni\xc3\xa4 muutoksia. Kansainv\xc3\xa4lisen painostuksen vuoksi 1980-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 pyynnin julmuuteen pyrittiin vaikuttamaan, ja silloin kiellettiin muun muassa keih\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6._NEWLINE_Pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valas on ollut historiallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ravinnonl\xc3\xa4hde. Sit\xc3\xa4 sy\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 keitettyn\xc3\xa4, mutta lihaa on my\xc3\xb6s kuivattu ja suolattu. Lihan lis\xc3\xa4ksi ruoaksi on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4el\xc3\xa4imi\xc3\xa4 ja traania. Aiemmin pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valaista on tehty my\xc3\xb6s erilaisia tuotteita: traania on k\xc3\xa4ytetty polttoaineena ja nahkojen voiteluun, vatsalaukkuja tavaroiden s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4miseen ja lapaluuta lapiona. Valaanpyynnin merkitys on n\xc3\xa4kynyt toistuvana teemana kulta- ja hopeat\xc3\xb6iss\xc3\xa4._NEWLINE_Valaanpyynti on ollut osa rannikkokulttuuria, ja yhdess\xc3\xa4 suoritettu pyynti on ollut perinteinen sosiaalinen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Yhteis\xc3\xb6llisyys on korostunut lihan jakamisessa. Pyyntiin on liitetty lis\xc3\xa4ksi erilaisia uskonnollisia, kielellisi\xc3\xa4 ja taiteellisia arvoja, ja se voidaankin n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 kokonaisuutena osana f\xc3\xa4rsaarelaista identiteetti\xc3\xa4. Sen merkitys on kuitenkin pienentynyt selv\xc3\xa4sti 1900-luvun lopulla, kun kansainv\xc3\xa4listyneet ruokamarkkinat ovat v\xc3\xa4hent\xc3\xa4neet f\xc3\xa4rsaarelaisten valaanlihan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKritiikki ja ongelmat\n_START_PARAGRAPH_\nValaanpyynti on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt 1900-luvun lopulta l\xc3\xa4htien kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 huomioita, ja muun muassa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t Sea Shepherd Conservation Society ja Environmental Investigation Agency sek\xc3\xa4 Earth Island Instituten kansainv\xc3\xa4linen merinis\xc3\xa4k\xc3\xa4sprojekti ovat kritisoineet voimakkaasti pyynnin julmuutta. Kansainv\xc3\xa4lisen arvostelun vuoksi F\xc3\xa4rsaarten kalastusministeri\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti vuonna 1991, ett\xc3\xa4 perinteisest\xc3\xa4 ter\xc3\xa4skoukun k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 tultaisiin luopumaan vaiheittain._NEWLINE_Koukun k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ei ole ainoa tekij\xc3\xa4, joka voi aiheuttaa julmuutta. Valaita saatetaan ajaa useita kilometri\xc3\xa4 pyyntilahdelle, mutta ajon aiheuttamasta stressist\xc3\xa4 ei ole tehty tutkimuksia. Ajon aiheuttamalla h\xc3\xa4mmennyksell\xc3\xa4 ja stressill\xc3\xa4 voi olla kuitenkin ajosta selvinneille yksil\xc3\xb6ille pitk\xc3\xa4aikaisia vaikutuksia. Lis\xc3\xa4ksi esimerkiksi pitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4\xc3\xa4lauman j\xc3\xa4senten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on vahvat siteet ja monet j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 ovat verisukulaisia. Tappaminen voi vied\xc3\xa4 tunteja, ja tuona aikana yksil\xc3\xb6t uivat sukulaistensa verest\xc3\xa4 v\xc3\xa4rj\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneess\xc3\xa4 vedess\xc3\xa4. On my\xc3\xb6s ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4\xc3\xa4, kuinka hyvin ajosta selvinneet yksil\xc3\xb6t p\xc3\xa4rj\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t ja l\xc3\xb6yt\xc3\xa4v\xc3\xa4tk\xc3\xb6 ne uuden lauman._NEWLINE_Vanhanmallinen ter\xc3\xa4skoukku ly\xc3\xb6tiin valaan lihaan, ja se saattoi osua useita kertoja huonosti, ennen kuin koukku saatiin kunnolla kiinni. Osumatarkkuuteen vaikuttavat olosuhteet, sill\xc3\xa4 ly\xc3\xb6j\xc3\xa4 ei seiso tasaisella alustalla ja valas saattaa kamppailla voimakkaasti vastaan. Vanhasta koukusta ollaan hiljalleen luopumassa, mutta uuden puhallusaukkoon laitettavan tylsemm\xc3\xa4n koukun vaikutuksesta ei ole viel\xc3\xa4 tutkimuksia. Yleens\xc3\xa4 f\xc3\xa4rsaarelaiset virkamiehet kertovat, ett\xc3\xa4 el\xc3\xa4imen tappamiseen puukolla menee yleens\xc3\xa4 vain muutamia sekunteja; valaat saattavat kuitenkin taistella kiinniotettuinakin ja teurastajan ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 vaikeuttavat olosuhteet ja mahdollinen kokemattomuus. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 seikat voivat pitkitt\xc3\xa4\xc3\xa4 valaiden k\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4 huomattavasti._NEWLINE_F\xc3\xa4rsaarilla on keskusteltu valaanlihan terveysvaikutuksista, sill\xc3\xa4 valaisiin kertyy huomattavasti ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6myrkkyj\xc3\xa4. Maan l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4viranomaiset kertoivat marraskuussa 2008, ett\xc3\xa4 liha ja traani sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t niin paljon elohopeaa, PCB:t\xc3\xa4 ja DDT:t\xc3\xa4, ettei sit\xc3\xa4 suositella ihmisravinnoksi. Aikuisten pit\xc3\xa4isi sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 enint\xc3\xa4\xc3\xa4n yksi valaanliha-annos kuukaudessa, eik\xc3\xa4 valaiden maksaa tai munuaisia pit\xc3\xa4isi sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 ollenkaan.'