b'\n_START_ARTICLE_\nMiguel de la Madrid\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMiguel de la Madrid valmistui lakimieheksi Universidad Nacional Aut\xc3\xb3noma de M\xc3\xa9xicosta ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n valmistui maisteriksi Harvardin yliopistosta. H\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli Meksikon keskuspankissa, josta h\xc3\xa4n siirtyi ty\xc3\xb6skentelem\xc3\xa4\xc3\xa4n Meksikon talousministeri\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1965. Vuonna 1970 de la Madrid siirtyi Meksikon valtiolliseen \xc3\xb6ljyhti\xc3\xb6\xc3\xb6n, Pemexiin. Vuonna 1976 Meksikon silloinen presidentti Jos\xc3\xa9 L\xc3\xb3pez Portillo valitsi h\xc3\xa4net hallintonsa suunnittelu- ja budjettiministeriksi._NEWLINE_Presidentti Portillon toimikausi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuoden 1981 lopussa, ja silloinen valtapuolue PRI valitsi de la Madridin ehdokkaakseen kes\xc3\xa4kuussa 1982 j\xc3\xa4rjestettyihin presidentinvaaleihin. Tammikuusta kes\xc3\xa4kuuhun de la Madrid toimi v\xc3\xa4liaikaisena presidenttin\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4kuun nelj\xc3\xa4nten\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestetyiss\xc3\xa4 presidentinvaaleissa de la Madrid sai murskavoiton; h\xc3\xa4n sai yhteens\xc3\xa4 74 prosenttia annetuista \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4._NEWLINE_Presidenttikaudellaan de la Madrid ajoi markkinakeskeist\xc3\xa4 politiikkaa, mik\xc3\xa4 oli uutta h\xc3\xa4nen edelt\xc3\xa4jiens\xc3\xa4 politiikkaan verrattuna. De la Madridin toimikausi ajoittui taloudellisesti huonoihin aikoihin Meksikon kannalta, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen edelt\xc3\xa4jiens\xc3\xa4 talouspolitiikka oli ajanut maan talouden romahduskierteeseen. Vuonna 1981 alkanut \xc3\xb6ljyn hinnan romahdus ajoi maan \xc3\xb6ljyn tuotannosta riippuvaisen talouden lopullisen sy\xc3\xb6ksyn lamaan. Meksikon inflaatio oli de la Madridin hallinnon alkuvuosina jopa 100 prosenttia vuodessa, ja sen ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys kohosi pahimmillaan jopa 25 prosenttiin. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 johtuen Meksikon talouskasvu k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi roimaan laskuun._NEWLINE_Ratkaistakseen maan talousongelmia de la Madrid esitteli liberaalisen talousuudistuksen, jolla yritettiin elvytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkomaisten sijoittajien kiinnostusta maahan. Lis\xc3\xa4ksi de la Madrid yksityisti voimakkaasti valtionyrityksi\xc3\xa4 ja antoi suuret veronalennukset, mik\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti mielenkiintoa erityisesti Kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 valuuttarahastossa. Vuonna 1986 Meksiko liittyi GATT-sopimuksen piiriin, mik\xc3\xa4 edesauttoi sen talouden elpymist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 helpotti valtionyritysten hajauttamista. Vuosien 1982 ja 1988 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Meksikon valtion omistamien yritysten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 putosi 1155:st\xc3\xa4 reiluun nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n sataan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 lis\xc3\xa4si de la Madridin suosiota, mutta hallituksen kielt\xc3\xa4ytyminen kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 avusta M\xc3\xa9xicoon vuonna 1986 iskeneen hirmumyrskyn j\xc3\xa4lkeen teki sen aseman hyvin hankalaksi. Lis\xc3\xa4ksi hirmumyrskyn aiheuttamat vahingot ajoivat nousuun k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen talouden uudelleen laskuun, mik\xc3\xa4 v\xc3\xa4hensi runsaasti presidentin suosiota. Vuoden 1988 vaaleihin de la Madrid ei voinut en\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 ehdolle, sill\xc3\xa4 Meksikon perustuslaki rajoittaa presidentin toimikaudet yhteen. De la Madridin puolue asetti presidenttiehdokkaakseen de la Madridin valtionvarainministerin Carlos Salinasin, joka valittiin kiistanalaisissa vaaleissa Meksikon presidentiksi. De la Madrid tunnusti vuonna 2005 PRI:n h\xc3\xa4vinneen vuoden 1988 vaalit oppositiolle, mutta perui my\xc3\xb6hemmin lausumaansa sanomalla, ett\xc3\xa4 PRI oli v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n "menett\xc3\xa4nyt suuren joukon" \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 kyseisiss\xc3\xa4 vaaleissa.'