b'\n_START_ARTICLE_\nRaketti\n_START_PARAGRAPH_\nRaketti on laite, joka kulkee ulos purkautuvan kaasusuihkun avulla. Raketti voi liikkua my\xc3\xb6s tyhji\xc3\xb6ss\xc3\xa4, koska raketin liike perustuu ampuma-aseen rekyyli\xc3\xa4 muistuttavaan reaktioperiaatteeseen. Rakettimoottori on tyypillinen reaktiomoottori. _NEWLINE_Raketteja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa ilotulituksissa, avaruusaluksissa ja ohjuksissa. Hy\xc3\xb6tykuormien laukaisuun k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 raketista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nimityst\xc3\xa4 kantoraketti._NEWLINE_Raketin laukaisu tuottaa voimakasta melua. Saturn V -raketin laukaisu tuotti 220 desibelin \xc3\xa4\xc3\xa4nenpaineen. Raketin alle pumpattiin vett\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4niaaltojen absorboimiseksi, muussa tapauksessa \xc3\xa4\xc3\xa4niaaltojen heijastuminen olisi vahingoittanut rakettia.\n_START_SECTION_\nRaketin toimintaperiaate\n_START_PARAGRAPH_\nRakettimoottori perustuu Newtonin kolmanteen lakiin, jonka mukaan voima aiheuttaa yht\xc3\xa4 suuren vastavoiman. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 sanotaan voiman ja vastavoiman tai aktion ja reaktion laiksi. Arkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 laki n\xc3\xa4kyy muun muassa t\xc3\xa4yteen puhalletussa ilmapallossa, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4stet\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaaksi. Pallo l\xc3\xa4htee liikkeelle, koska sen suusta purkautuu kaasua ulos. Tyypillinen puhdas raketin tyyppinen reaktioilmi\xc3\xb6 on ampuma-aseen laukaistaessa syntyv\xc3\xa4 rekyyli. Ampuma-ase potkaisee tuntuvasti, vaikka l\xc3\xa4htev\xc3\xa4n luodin massa on melko pieni. Arkisesti sanottuna, raketti voidaan kuvitella kaasuhiukkasia sarjatulena ampuvaksi aseeksi.\n_START_SECTION_\nRaketin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kohteet\n_START_PARAGRAPH_\nRaketti voi olla kuljetusv\xc3\xa4line, ohjus, lentokone tai avaruusalus._NEWLINE_Raketteja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 tutkimus, harraste, huvi- ja sotilask\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_Tutkimus- ja harrastek\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 ohjaamattomia raketteja, jotka toimivat yleens\xc3\xa4 kiinte\xc3\xa4n ajoaineen moottorilla tai joskus hybridimoottorilla. Harrastek\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ovat pienoismalliraketit, joissa on vastaava moottori kuin ilotuliteraketeissa. Tutkimusk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevat raketit sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t hy\xc3\xb6tykuormanaan mittalaitteita, joilla voidaan tutkia raketin lentoa tai tehd\xc3\xa4 esimerkiksi mikrogravitaatiokokeita._NEWLINE_Huvik\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on ilotulitusraketti, joka on samankaltainen ruutiraketti, jollaisia k\xc3\xa4ytettiin Kiinassa 2\xc2\xa0200 vuotta sitten. Se on ohjaamaton laukaisun j\xc3\xa4lkeen ja r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 moottorin sammuttua ilmaan viuhkan palavia rakeita, jotka muodostavat kuviota taivaalle._NEWLINE_Sotilask\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 raketteja kutsutaan ohjuksiksi, kun niiss\xc3\xa4 on lentoradan ohjausj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 tai raketeiksi, kun raketti lent\xc3\xa4\xc3\xa4 laukaisun j\xc3\xa4lkeen ilman ohjausta (esimerkiksi Stalinin urut ja singon ammus)._NEWLINE_Monivaiheraketissa on monta per\xc3\xa4kk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 rakettia. Ensimm\xc3\xa4inen vaihe antaa vauhtia seuraavalle, jolloin saavutetaan suurempi nopeus ja pitempi paloaika. Kantoraketeissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisen suuren ty\xc3\xb6nt\xc3\xb6voiman antavia moottoreita ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 vaiheessa, jotta p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n nopeasti pois ilmakeh\xc3\xa4n alakerroksista, miss\xc3\xa4 ilmanvastus hidastaa raketin lentoa._NEWLINE_Termi\xc3\xa4 raketti k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s rakettimoottoreista, joita on l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 satelliiteissa ja avaruuslentokoneissa ja joita kutsutaan my\xc3\xb6s propulsio- eli ty\xc3\xb6nt\xc3\xb6voimaj\xc3\xa4rjestelmiksi. Sellaisia ovat kemialliset, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6iset (ionipropulsio) ja ydinpropulsioj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nAvaruusraketti\n_START_PARAGRAPH_\nAvaruustekniikassa raketteja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa satelliittien ja avaruusalusten laukaisuun avaruuteen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in kyse on kantoraketeista tai avaruussukkuloista. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ovat toistaiseksi monivaiheraketteja Nasan sukkuloita lukuun ottamatta kertak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isi\xc3\xa4. Avaruusluotaimen kuljettamiseen korkeammalle kiertoradalle k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n radankorjausmoottoria. Avaruusalusten ja sukkulan asennons\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n pienempi\xc3\xa4 rakettimoottoreita, joita kutsutaan trustereiksi. Planeetan kiertoradalle saapumisessa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaavaa moottoria jarrutukseen, t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in puhutaan jarruraketista.\n_START_SECTION_\nRakettitekniikan kehitt\xc3\xa4ji\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nRakettiteknologian uranuurtajia olivat ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen Konstantin Tsiolkovski (teoria 1880-luvulta l\xc3\xa4htien), yhdysvaltalainen Robert Goddard (ensimm\xc3\xa4inen nesteajoainetta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 raketti 1920-luvulla), saksalainen Hermann Oberth, ranskalainen Robert Esnault-Pelterie, neuvostoliittolainen Sergei Koroljov (ensimm\xc3\xa4inen mannertenv\xc3\xa4linen ballistinen ohjus ja satelliitti vuonna 1957, ensimm\xc3\xa4inen miehitetty avaruusalus vuonna 1961) ja saksalainen Wernher von Braun (V-2-ohjus vuonna 1942). Heid\xc3\xa4n lis\xc3\xa4kseen ja osin paljon heit\xc3\xa4 ennen oli lukuisa joukko ruutirakettien kehitt\xc3\xa4ji\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRakettien matematiikkaa\n_START_PARAGRAPH_\nRakettien perusyht\xc3\xa4l\xc3\xb6 tunnetaan Tsiolkovskin lakina. Siin\xc3\xa4 esiintyy muun muassa_NEWLINE_massasuhde ja suihkunopeus eli polttoaineen ominaisimpulssi.'