b'\n_START_ARTICLE_\nMaailmanperint\xc3\xb6luettelo\n_START_SECTION_\nEnnen toista maailmansotaa\n_START_PARAGRAPH_\nKansallisesta kulttuuriperinn\xc3\xb6st\xc3\xa4 alettiin puhua ensimm\xc3\xa4isen kerran valistuksen aikana 1700-luvulla. Kansallista perint\xc3\xb6\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin vahvistamaan paikallisia historiallisia juuria. Turismin lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen j\xc3\xa4lkeen kiinnostus entiseen kasvoi entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Perint\xc3\xb6\xc3\xa4 haluttiin suojella, jotta tulevatkin sukupolvet n\xc3\xa4kisiv\xc3\xa4t luonto- ja kulttuurikohteet. Yhdysvalloissa her\xc3\xa4si ajatus luontokohteiden suojelemisesta, kun Niagaran putousten luonnollinen er\xc3\xa4maaymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 oli tuhottu, ja siit\xc3\xa4 oli selv\xc3\xa4sti tullut ihmisen muokkaama alue. Vuonna 1872 Yhdysvaltoihin perustettiin maailman ensimm\xc3\xa4inen kansallispuisto, Yellowstone, ja seuraavien vuosikymmenten aika kansallispuistojen idea levisi my\xc3\xb6s muualle maailmaan._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan rauhanprosessi johti Kansainliiton perustamiseen. Kansainliiton neuvosto perusti Intellectual Cooperation Committeen vuonna 1922. Komitea lopetti toimintansa nopeasti, kun ei l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt rahoitusta Genevest\xc3\xa4, mutta se perustettiin uudelleen Pariisissa 1926 nimell\xc3\xa4 International Institute of Intellectual Cooperation (IIIC). Kansainv\xc3\xa4linen museotoimisto (IMO) perustettiin vuonna 1926 osana IIIC:t\xc3\xa4. IMO j\xc3\xa4rjesti muutamia merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tapahtumia, jotka vaikuttivat kulttuuriperinn\xc3\xb6nsuojeluun, kuten Ateenan konferenssissa 1931 p\xc3\xa4\xc3\xa4tetty Ateenan julistus, joka oli ensimm\xc3\xa4inen kansainv\xc3\xa4linen lausunto historiallisten monumenttien suojelemisesta.\n_START_SECTION_\nToisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nYhdistyneiden kansakuntien peruskirja s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin San Franciscossa toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen 24. lokakuuta 1945. Monet kansainv\xc3\xa4liset organisaatiot j\xc3\xa4rjestyiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen uudelleen, ja marraskuussa 1945 IIIC:n tilalle syntyi Unesco._NEWLINE_Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen kehittyi ajatus kansainv\xc3\xa4lisesti perint\xc3\xb6kohteiden suojelusta. Assuanin toisen padon rakennussuunnitelmat saivat aikaan kansainv\xc3\xa4lisen huolenaiheen Abu Simbelin temppeleiden kohtalosta, sill\xc3\xa4 ne olivat j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Nasserj\xc3\xa4rven tulvaveden alle uuden padon my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Egyptin ja Sudanin hallitusten pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 Unesco k\xc3\xa4ynnisti vuonna 1959 projektin Abu Simbelin temppeleiden pelastamiseksi. Projekti maksoi noin 80 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja sen aikana Abu Simbelin temppelit purettiin ja kasattiin uuteen paikkaan. Lis\xc3\xa4ksi veden alle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alueella j\xc3\xa4rjestettiin laajoja arkeologisia kaivauksia. Projektin kustannuksiin osallistui noin 50 valtiota._NEWLINE_Unesco esitteli vuonna 1962 suosituksensa ihmisten tekemien ja luonnollisten ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jen sek\xc3\xa4 kohteiden suojelemiseksi ja entist\xc3\xa4miseksi. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 oli samoihin aikoihin mukana my\xc3\xb6s kahdessa laajassa pelastushankkeessa, jotka saivat maailmanlaajuista huomiota. Firenzen keskusta tarvitsi ennallistamista vuoden 1966 tulvan j\xc3\xa4lkeen ja Venetsian vuotuisten talvitulvien ongelma piti ratkaista. Lis\xc3\xa4ksi Unesco oli mukana suojaamassa Pakistanin Mohenjo-Daroa ja Indonesian Borobuduria._NEWLINE_Yhdysvaltain hallitus alkoi kiinnostua luonnonsuojelusta kansainv\xc3\xa4listen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen, kuten Sierra Clubin ja Maailman luonnons\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n, kautta. Valkoisessa talossa vuonna 1965 j\xc3\xa4rjestetyss\xc3\xa4 konferenssissa Yhdysvallat vaati itsen\xc3\xa4isen kulttuuri- ja luonnonperint\xc3\xb6\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n World Heritage Trust -s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n perustamista. Kansainv\xc3\xa4linen luonnonsuojeluliitto (IUCN) teki samantapaisen esityksen omille j\xc3\xa4senilleen vuonna 1968. Yhdistyneiden kansakuntien ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ohjelma, Unescon Ihminen ja biosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri -ohjelma perustettiin 1970-luvun alussa, jolloin k\xc3\xa4ytiin my\xc3\xb6s kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 konferensseja kansallispuistoista. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 tietoisuutta suojelutarpeista.\n_START_SECTION_\nMaailmanperint\xc3\xb6luettelon perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvaltain ja IUCN:n ehdotukset esitettiin Yhdistyneille kansakunnille Tukholman kokouksessa vuonna 1972. Tukholmassa p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin, ett\xc3\xa4 Unescon yleiskokouksen pit\xc3\xa4isi hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6sopimus. Marraskuun 16. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 samana vuonna yleiskokous hyv\xc3\xa4ksyi Yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinn\xc3\xb6n suojelemisesta (Convention Concerning the Protection of World Cultural and Natural Heritage). Sopimuksesta k\xc3\xa4ytiin Unescon kokouksessa pitk\xc3\xa4 keskustelu, ja sen hyv\xc3\xa4ksymist\xc3\xa4 kannatti 75 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4, 17 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 ei \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4nyt ja vain 1 j\xc3\xa4sen \xc3\xa4\xc3\xa4nesti sopimuksen hyv\xc3\xa4ksymist\xc3\xa4 vastaan._NEWLINE_Yhdysvallat oli ensimm\xc3\xa4inen valtio, joka hyv\xc3\xa4ksyi maailmanperint\xc3\xb6sopimuksen. Se ratifioi sopimuksen 12. hein\xc3\xa4kuuta 1973. Sopimus astui voimaan, kun Sveitsi hyv\xc3\xa4ksyi sen 20. valtiona joulukuussa 1975._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset kaksitoista kohdetta hyv\xc3\xa4ksyttiin maailmanperint\xc3\xb6luetteloon vuonna 1978. Maailmanperint\xc3\xb6sopimuksen 20-vuotisjuhlavuotena 1992 maailmanperint\xc3\xb6komitea perusti maailmanperint\xc3\xb6keskuksen ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli kulttuurimaisemien suojelun ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n\xc3\xa4. Kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin komitea loi yleismaailmallisen ohjelman maailmanperint\xc3\xb6luettelon tasapainottamiseksi._NEWLINE_Maailmanperint\xc3\xb6sopimuksen 30-vuotisjuhlana Unesco j\xc3\xa4rjesti Venetsiassa World Heritage: Shared Legacy, Common Responsibility -kongressin, jonka tarkoituksena oli vahvistaa kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6kohteiden suojelemiseksi. Samana vuonna maailmanperint\xc3\xb6komitea hyv\xc3\xa4ksyi Budapestin julistuksen, joka tunnettiin nelj\xc3\xa4n C:n ohjelmana (credibility, conservation, capacity-building, communication). Sen tarkoituksena oli parantaa maailmanperint\xc3\xb6luettelon luotettavuutta, varmistaa kohteiden tehokas suojelu, kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tehokkaita mittareita osaamisen kartuttamiselle ja kasvattaa yleist\xc3\xa4 tietoa ja tukea viestinn\xc3\xa4n kautta. Viisi vuotta my\xc3\xb6hemmin Christchurchin kokouksessa komitea lis\xc3\xa4si ohjelmaan viidennen C:n (community), sill\xc3\xa4 yhteis\xc3\xb6n osuus on suuri jokaisessa Budapestin julistuksen kohdassa.\n_START_SECTION_\nYleissopimus\n_START_PARAGRAPH_\nYleissopimus maailman kulttuuri- ja luonnonperinn\xc3\xb6n suojelemiseksi eli maailmanperint\xc3\xb6sopimus on kansainv\xc3\xa4linen sopimus, jonka Unesco hyv\xc3\xa4ksyi vuonna 1972. Sen luonnin taustalla oli huoli uhanalaisen kulttuuri- ja luonnonperinn\xc3\xb6n s\xc3\xa4ilymisest\xc3\xa4 tuleville sukupolville. Sopimuksen tavoitteena on t\xc3\xa4m\xc3\xa4n perinn\xc3\xb6n suojaaminen. Sopimuksessa on 38 artiklaa, joissa muun muassa m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n kulttuuri- ja luonnonperint\xc3\xb6 sek\xc3\xa4 perustetaan n\xc3\xa4iden suojelemista varten kansainv\xc3\xa4linen komitea. Sopimuksen on ratifioinut tai hyv\xc3\xa4ksynyt kaikkiaan 190 valtiota._NEWLINE_Sopimuksessa esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4senvaltioiden teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t mielenkiintoisten kohteiden tunnistamiseksi ja niiden suojelemiseksi. J\xc3\xa4senvaltiot sitoutuvat suojelemaan sek\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6kohteitaan ett\xc3\xa4 kansallista perint\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sopimuksen mukaan j\xc3\xa4senvaltioiden tulee s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti raportoida maailmanperint\xc3\xb6komitealle maailmanperint\xc3\xb6kohteidensa tilasta. Raporttien perusteella komitea tekee p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 kohteiden tarpeista ja pyrkii ratkaisemaan uusiutuvia ongelmia._NEWLINE_Maailmanperint\xc3\xb6sopimuksen ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 artiklassa m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n kulttuuriperint\xc3\xb6kohteet, joita voivat olla monumentit, rakennusryhm\xc3\xa4t ja paikat. Monumentteja ovat arkkitehtoniset ty\xc3\xb6t, merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t veistokset ja maalaukset, piirtokirjoitukset, luola-asumukset ja n\xc3\xa4iden yhdistelm\xc3\xa4t, joilla on maailmanlaajuista arvoa historiallisesti, taiteellisesti tai tieteellisesti. Rakennusryhmiksi lasketaan rakennukset, jotka muodostavat maailmanlaajuisesti arvokkaan kokonaisuuden arkkitehtuurinsa, yhten\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 tai sijaintinsa ansiosta. Muita paikkoja ovat ihmisen tai ihmisen ja luonnon yhdess\xc3\xa4 muovaamat ty\xc3\xb6t ja alueet, kuten arkeologiset kohteet, jotka ovat merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 historiallisesti, esteettisesti, kansatieteellisesti tai antropologisesti._NEWLINE_Toisessa artikkelissa annetaan luontokohteiden m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 ovat biologiset tai fyysiset luonnonmuodostelmat, joilla on maailmanlaajuista arvoa esteettisesti ja tieteellisesti, geologiset tai fyysisen maantieteen muodostelmat ja uhanalaisten el\xc3\xa4inten ja kasvien asuinalueet sek\xc3\xa4 tarkasti rajatut luonnonalueet, joilla on merkitt\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4 tieteen, luonnonsuojelun tai luonnonkauneuden kannalta._NEWLINE_Maailmanperint\xc3\xb6sopimus on yksi Unescon kolmesta sopimuksesta, jotka liittyv\xc3\xa4t kulttuuriperinn\xc3\xb6n suojelemiseen. Kaksi muuta ovat Haagissa vuonna 1954 solmittu Yleissopimus kulttuuriomaisuuden suojelemiseksi aseellisen selkkauksen sattuessa ja Yleissopimus kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kielt\xc3\xa4miseksi ja ehk\xc3\xa4isemiseksi, joka solmittiin vuonna 1970.\n_START_SECTION_\nMaailmanperint\xc3\xb6keskus\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmanperint\xc3\xb6keskus perustettiin vuonna 1992 hoitamaan maailmanperint\xc3\xb6\xc3\xb6n liittyvi\xc3\xa4 asioita Unescossa. Se k\xc3\xa4sittelee maailmanperint\xc3\xb6sopimuksen p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 asioita ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 komitean vuosittaiset kokoukset. Se my\xc3\xb6s auttaa j\xc3\xa4senvaltioita kohteiden ehdottamisessa maailmanperint\xc3\xb6luetteloon. Maailmanperint\xc3\xb6keskus sijaitsee Pariisissa._NEWLINE_Keskuksessa on my\xc3\xb6s maailmanperint\xc3\xb6arkisto, ja se julkaisee uutiskirjett\xc3\xa4, lehte\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6luettelon verkkosivustoa. Keskus on tuottanut televisio- ja elokuvatuottajien kanssa informatiivisia ja opetuksellisia elokuvia maailmanperint\xc3\xb6kohteista ja niiden suojelusta. Kolme televisioverkkoa on tuottanut ohjelmia jo yli 500 kohteesta. Saksalainen S\xc3\xbcdwestrundfunk esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 15-minuuttista Ihmiskunnan aarteita -ohjelmaa, joka on levinnyt my\xc3\xb6s maailmanlaajuiseen levitykseen. Japanissa Tokyo Broadcasting System l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 viikoittain 30 minuutin HDTV-laatuisen ohjelman maailmanperinn\xc3\xb6st\xc3\xa4, ja yleisradioyhti\xc3\xb6 NHK on tuottanut maailmanperinn\xc3\xb6st\xc3\xa4 sarjan lyhytelokuvia._NEWLINE_Maailmanperint\xc3\xb6keskuksen vastuulla on my\xc3\xb6s huolehtia vuonna 1994 perustetusta ohjelmasta, jonka tarkoituksena on rohkaista nuoria osallistumaan perint\xc3\xb6kohteiden suojeluun. Ohjelma pyrkii varustamaan nuoret tarvittavalla tiedolla, taidolla, verkostolla ja sitoutumisella, jotta he voisivat vaikuttaa tulevaisuudessa perint\xc3\xb6kohteiden suojelussa sek\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 paikallisesti.\n_START_SECTION_\nMaailmanperint\xc3\xb6rahasto\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmanperint\xc3\xb6rahasto perustettiin yleissopimuksen mukaisesti vuonna 1972. Sen tarkoituksena on tukea j\xc3\xa4senvaltiota kohteiden tunnistamisessa, suojelussa ja mainostamisessa. Rahasto j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 vuosittain noin nelj\xc3\xa4 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria j\xc3\xa4senvaltioiden tarpeisiin. Avustusta voidaan pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 kohde-esityksen laatimiseen, henkil\xc3\xb6kunnan kouluttamiseen, asiantuntija- tai materiaalitukeen, h\xc3\xa4t\xc3\xa4toimenpiteisiin ja tiedotukseen sek\xc3\xa4 koulutusmateriaalin valmistamiseen._NEWLINE_Rahasto saa varansa eri tahoilta. Osa rahoista tulee j\xc3\xa4senvaltioiden pakollisista tai vapaaehtoisista maksuista. Rahasto saa my\xc3\xb6s avustuksia, lahjoituksia ja testamenttisaantoja valtioilta, j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ilt\xc3\xa4 ja yksityisilt\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6ilt\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi rahaa tulee varojen koroista, ker\xc3\xa4yksist\xc3\xa4 ja tilaisuuksista sek\xc3\xa4 muista rahaston s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen hyv\xc3\xa4ksymist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4._NEWLINE_Rahasto ei pysty toteuttamaan kaikkia apupyynt\xc3\xb6j\xc3\xa4, vaan komitea p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 rahoituksesta, jota suunnataan erityisesti vaarantuneille kohteille ja kohteille, jotka sijaitsevat kehitysmaissa. Rahasto tukee j\xc3\xa4senvaltiotaan kolmella eri tavalla. Valmistava apu suunnataan aielistojen ja ehdokkuuksien valmisteluun. H\xc3\xa4t\xc3\xa4apua tarjotaan kohteille, jotka ovat v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaarassa esimerkiksi tulipalon, tulvien tai sodan takia. H\xc3\xa4t\xc3\xa4apua voidaan tarjota h\xc3\xa4t\xc3\xa4suunnitelmien ja -toimenpiteiden laatimiseen ja toteuttamiseen. Suojelu- ja hallintoapua voidaan antaa kohteiden tarkkailuun, suojeluun tai hallinnointiin liittyviin tekij\xc3\xb6ihin, kuten esimerkiksi asiantuntijoiden kouluttamiseen sek\xc3\xa4 tieteellisten ja teknillisten tutkimusten suorittamiseen.\n_START_SECTION_\nEhdokkuusprosessi\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmanperint\xc3\xb6luetteloon merkitsemiseksi kohteen t\xc3\xa4ytyy ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 olla merkittyn\xc3\xa4 aielistaan. Jokainen j\xc3\xa4senvaltio saa luoda oman aielistansa, johon se merkitsee kohteita, jotka ovat sen mielest\xc3\xa4 sopivia maailmanperint\xc3\xb6luetteloon ja jotka se aikoo esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 luetteloon p\xc3\xa4\xc3\xa4semiseksi viiden tai kymmenen vuoden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Kohde ei voi p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6luetteloon, jos se ei ole j\xc3\xa4senvaltion aielistalla. J\xc3\xa4senvaltiot voivat p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4\xc3\xa4 aielistojaan koska tahansa. Niit\xc3\xa4 pit\xc3\xa4isi tarkastella ja muokata s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti, jotta j\xc3\xa4senvaltiot pystyisiv\xc3\xa4t ottamaan huomioon uudet tieteelliset havainnot ja perint\xc3\xb6kohteisiin liittyv\xc3\xa4t uudet k\xc3\xa4sitykset. Aielistat ovat my\xc3\xb6s avuksi maailmanperint\xc3\xb6komitealle uusien kohteiden nime\xc3\xa4misess\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 niiden avulla komitea pystyy vertailemaan ehdotettuja kohteita mahdollisiin tuleviin ehdokkaisiin, jotta vain maailmanlaajuisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kohteet tulisi valituksi maailmanperint\xc3\xb6luetteloon._NEWLINE_Aieluettelosta j\xc3\xa4senvaltiot voivat valita kohteita, joista tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n virallinen esitys luetteloon p\xc3\xa4\xc3\xa4semiseksi. Maailmanperint\xc3\xb6keskus avustaa tarpeen vaatiessa j\xc3\xa4senvaltioita kohde-esityksen tekemisess\xc3\xa4. J\xc3\xa4senvaltio voi ehdottaa listalle vain kohteita, jotka sijaitsevat valtion rajojen sis\xc3\xa4puolella. Valtiot voivat kuitenkin tehd\xc3\xa4 my\xc3\xb6s yhteisi\xc3\xa4 ehdotuksia kohteista, jotka sijaitsevat useamman valtion alueella._NEWLINE_Kohde-esitykseen tulee merkit\xc3\xa4 kohteen nimi ja tunnistetiedot, joihin kuuluvat sen sijainti, maantieteelliset koordinaatit ja alueen kartat. Lis\xc3\xa4ksi esityksess\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kertoa perustelut kohteen valinnan puolesta, alueen kuvaus historiatietoineen, kohteen hallintotiedot, kuten omistaja, suojelukeinot, suunnitelmat, resurssit, vierailijapalvelut ja henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kohde-esityksess\xc3\xa4 tulee mainita kohteeseen vaikuttavia asioita, kuten sen kunto, kehityssuunnitelmat, mahdolliset uhkaavat luonnonkatastrofit ja asutuksen sek\xc3\xa4 matkailun asettama paine, kohteen seurantatoimet, dokumentointi ja lopuksi kohde-esityksen liittyvien tahojen yhteystiedot._NEWLINE_Valmis kohde-esitys l\xc3\xa4hetet\xc3\xa4\xc3\xa4n maailmanperint\xc3\xb6komitean sihteerist\xc3\xb6lle, joka rekister\xc3\xb6i ja tarkistaa esitykset. Sihteerist\xc3\xb6n apuna toimii asiantuntijana ICOMOS tai IUCN tai molemmat. Asiantuntijaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ill\xc3\xa4 on kahdeksan kuukautta aikaa arvioida esityksi\xc3\xa4. Arvio palautetaan sihteerist\xc3\xb6lle, joka toimittaa sen hallintoneuvostolle. Hallintoneuvosto tekee ehdotuksensa siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 voidaanko kohde merkit\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6luetteloon, vai palautetaanko esitys takaisin j\xc3\xa4senvaltiolle. Maailmanperint\xc3\xb6komitea k\xc3\xa4sittelee istunnossaan hallintoneuvoston suositusten mukaan uuden kohteen ottamista mukaan maailmanperint\xc3\xb6luetteloon. Komitea k\xc3\xa4sittelee vuosittain korkeintaan 45 kohdetta, joihin lasketaan my\xc3\xb6s vanhojen kohteiden laajennukset.\n_START_SECTION_\nVaarantuneet kohteet\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmanperint\xc3\xb6komitea pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yll\xc3\xa4 my\xc3\xb6s listaa kohteista, jotka ovat jostain syyst\xc3\xa4 vaarantuneet. T\xc3\xa4llaisia syit\xc3\xa4 voivat olla esimerkiksi sodat, luonnonmullistukset, saasteet, salamets\xc3\xa4stys, kontrolloimaton kaupungistuminen ja laaja turistirynt\xc3\xa4ys. Uhat voivat olla todettuja tai potentiaalisia, ja ne voivat aiheuttaa kohteen merkityksen pienenemisen._NEWLINE_Listan tarkoituksena on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 erityisesti kansainv\xc3\xa4lisen huomion vaarantuneeseen kohteeseen. Komitealla on mahdollisuus my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4lit\xc3\xb6nt\xc3\xa4 rahallista apua maailmanperint\xc3\xb6rahastosta t\xc3\xa4llaisen kohteen suojeluun. Komitean pit\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja ottaa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n ohjelma, jonka tavoitteena on korjata tilanne. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sen valtion kanssa, jossa vaarantuneen kohteen sijaitsee._NEWLINE_Listaaminen vaarantuneiden kohteiden luetteloon ei tapahdu samalla tavalla kuin varsinaiseen maailmanperint\xc3\xb6luetteloon. Joskus j\xc3\xa4senvaltio pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 perint\xc3\xb6kohteensa merkitsemist\xc3\xa4 vaarantuneeksi, jotta saisi kansainv\xc3\xa4lisen huomion asialleen. Monet valtiot kuitenkin pyrkiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n listalle joutumisen, koska pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t t\xc3\xa4t\xc3\xa4 h\xc3\xa4pe\xc3\xa4n\xc3\xa4._NEWLINE_Vaarantuneita maailmanperint\xc3\xb6kohteita oli vuonna 2018 yhteens\xc3\xa4 54.\n_START_SECTION_\nVaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmanperint\xc3\xb6luetteloon p\xc3\xa4\xc3\xa4seminen vaikuttaa positiivisesti kohteisiin, joita sinne otetaan. Positiivisten syiden takia j\xc3\xa4senvaltiot ovat kiinnostuneita ehdottamaan kohteita omasta valtiostaan maailmanperint\xc3\xb6komitealle._NEWLINE_Maailmanperint\xc3\xb6kohteet saavat kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 tunnustusta ja mainetta, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 mahdollisuuksia markkinoida kohdetta. Kohteisiin suuntautuu lis\xc3\xa4ksi entist\xc3\xa4 tarkempia laatukriteereit\xc3\xa4, ja niiden suojelu sek\xc3\xa4 hallinnointi kehittyv\xc3\xa4t, sill\xc3\xa4 Unesco valvoo kohteita ja tekee s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 raportteja niiden tilasta. Vaarantuneiksi merkityt kohteet her\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 vastuuntuntoa kohteen tulevaisuudesta._NEWLINE_Turismin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kohteissa kasvaa, mik\xc3\xa4 tuottaa my\xc3\xb6s taloudellisia hy\xc3\xb6tyj\xc3\xa4. Turismin vaikutus riippuu kuitenkin osittain kohteen aiemmasta suosiosta, sijainnista ja markkinoinnista. Toisaalta varmaa n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ei ole maailmanperint\xc3\xb6statuksen vaikutuksesta vierailijoiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 monista kohteista ei l\xc3\xb6ydy k\xc3\xa4vij\xc3\xa4tilastoja Unescon tunnustusta edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta. Lis\xc3\xa4ksi jo ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n maailmanlaajuisesti tunnettuihin maamerkkeihin maailmanperint\xc3\xb6luetteloon listaamisella ei todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ole juurikaan vaikutusta turistim\xc3\xa4\xc3\xa4riin. Suurempi vaikutus sen sijaan suuntautuu todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n tunnettuihin kohteisiin._NEWLINE_Suurimmat hy\xc3\xb6dyt suuntautuvat kohteisiin, joihin on tehty kunnolliset ja tarkat hallintosuunnitelmat ja jotka toteuttavat my\xc3\xb6s Unescon operatiivisia suuntaviivoja. Ne kohteet, joiden hallinto ei ole kehittynyt kunnolla, eiv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6dy maailmanperint\xc3\xb6luetteloon p\xc3\xa4\xc3\xa4syst\xc3\xa4 samalla tavalla._NEWLINE_Maailmanperint\xc3\xb6kohteet on yleens\xc3\xa4 suojeltu j\xc3\xa4senvaltioiden kansallisilla tai paikallisilla laeilla ja s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksill\xc3\xa4, mutta luetteloon p\xc3\xa4\xc3\xa4seminen ei yleens\xc3\xa4 vaikuta suojan paranemiseen. Kohteet eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n vaihda omistajaa, vaan jokainen valtio s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4yden vallan kohteeseen. Maailmanperint\xc3\xb6sopimus kuuluu kansainv\xc3\xa4lisen oikeuden piiriin, joten sit\xc3\xa4 ei voida pakottaa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n samaan tapaan kuin kansallisia lakeja. Kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 sopimuksia noudatetaan kuitenkin kansainv\xc3\xa4lisen yhteis\xc3\xb6n moraalisesta velvollisuudesta. Valtioilla ei ole yhteist\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, miten maailmanperint\xc3\xb6sopimuksen ohjeistoa pit\xc3\xa4isi noudattaa, vaan j\xc3\xa4senvaltioilla on omat s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6kset esimerkiksi kansallispuistojen tai kulttuuriperinn\xc3\xb6n suojeluun._NEWLINE_J\xc3\xa4senvaltiot ovat lupautuneet kuitenkin pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n maailmanperint\xc3\xb6kohteistaan huolta. Komitea, j\xc3\xa4senvaltiot ja Unescon asiantuntijat ovat onnistuneet monesti l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vaihtoehtoisia ratkaisuja kohteita vaarantaneille ehdotuksille. Esimerkiksi Gizan pyramidien arvoa uhkasi Egyptin suunnittelema moottoritie kohteen l\xc3\xa4heisyyteen. Egyptin hallitus suostui kuitenkin vaihtoehtoiseen ratkaisuun neuvotteluiden j\xc3\xa4lkeen. Kreikan hallitus puolestaan siirsi ehdotetun alumiinitehtaan kauemmaksi Delfoista, kun se oli maailmanperint\xc3\xb6ehdokkaana 1987. Kenia puolestaan kehitti Mount Kenyan kansallispuiston valvontaa, kun komitea hylk\xc3\xa4si kansallispuiston kohde-esityksen laittomien hakkuiden ja marihuanaviljelmien takia. Muutosten j\xc3\xa4lkeen kansallispuisto hyv\xc3\xa4ksyttiin maailmanperint\xc3\xb6luetteloon._NEWLINE_Komitea on toiminut my\xc3\xb6s monien vaarantuneiden kohteiden kehitt\xc3\xa4miseksi. Vuonna 1993 Unesco aloitti kambod\xc5\xbealaisen Angkorin rauniokaupungin pelastusoperaation. Angkoria uhkasi laittomat kaivaukset, arkeologisten kohteiden ry\xc3\xb6stely ja maamiinat. Komitea poisti Angkorin vaarantuneiden kohteiden listalta vuonna 2004, kun ongelmat olivat poistettu ja Unescon hallinnoimat restaurointitoimenpiteet olivat onnistuneet. Muita onnistuneita operaatioita ovat olleet mm. tykkitulituksessa vaurioituneen Dubrovnikin vanhankaupungin restaurointi ja Wieliczkan suolakaivokseen asennetut kuivauslaitteistot, jotka est\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaivosten vahingoittumisen liiallisesta kosteudesta.\n_START_SECTION_\nKritiikki ja ongelmat\n_START_PARAGRAPH_\nYksi maailmanperint\xc3\xb6luettelon ongelmista liittyy sen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6ihin. Luettelon tarkoituksena on ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisesti merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t kohteet, mutta kansalliset tahot tekev\xc3\xa4t kohde-ehdotukset valtionsa alueella sijaitsevista kohteista. Ainoana poikkeuksena on Jerusalemin kaupunki, jota Jordania ehdotti maailmanperint\xc3\xb6luetteloon. Vaikka luettelossa pit\xc3\xa4isi olla maailman merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t kulttuuri- ja luontokohteet, niin kohteiden p\xc3\xa4\xc3\xa4seminen listalle riippuu j\xc3\xa4senvaltion kiinnostuksesta ehdottaa kohteitaan. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 esimerkiksi valtiot, jotka eiv\xc3\xa4t ole allekirjoittaneet maailmanperint\xc3\xb6sopimusta, eiv\xc3\xa4t voi saada luetteloon kohteita, vaikka ne saattaisivat t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 maailmanperinn\xc3\xb6n kriteerit. Vaikka luettelo alkujaan luotiinkin suojelutarkoituksia varten, se on muuttunut my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s poliittiseksi. J\xc3\xa4senvaltiot ehdottavat kohteita luetteloon monista syist\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n suojelullisia. Monet syist\xc3\xa4 ovat poliittisia, kuten kansallisen identiteetin luominen ja turismista tulevan taloudellisen hy\xc3\xb6dyn ker\xc3\xa4\xc3\xa4minen._NEWLINE_Unescoa on kritisoitu maailmanperint\xc3\xb6luettelon keskittymist\xc3\xa4 tiettyihin osa-alueisin. Eurooppa on listalla yliedustettuna. Afrikasta ja Etel\xc3\xa4-Amerikasta on sen sijaan selv\xc3\xa4sti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kohteita. Luettelon ep\xc3\xa4tasapainoon vaikuttaa my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 valtiot tekev\xc3\xa4t kohde-esitykset omista perint\xc3\xb6kohteistaan. Kehitysmaiden hallituksilla ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ole samanlaista tietoa esitysten tekemiseen. Esimerkiksi vuosien 1978\xe2\x80\x931998 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta ehdotettiin 443 kohdetta, kun Afrikasta vain 81 kohdetta._NEWLINE_Maailmanperint\xc3\xb6komitea huomioi listansa puutteet ja aloitti vuonna 1994 ohjelman maailmanperint\xc3\xb6listan tasapainottamiseksi. Komitea havaitsi omissa tutkimuksissaan, ett\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6listalla Euroopan lis\xc3\xa4ksi yliedustettuina ovat historialliset kaupungit ja uskonnolliset rakennukset, kristinuskon monumentit, historiallisen ajan kohteet ja ns. "elitistinen" arkkitehtuuri. Jatkossa monumenttikeskeisest\xc3\xa4 ajattelutavasta pit\xc3\xa4isi p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 pois ja suojella my\xc3\xb6s 1900-luvun arkkitehtuuria sek\xc3\xa4 kansanarkkitehtuuria. Vuonna 2006 komitea listasi maailmanperint\xc3\xb6luetteloon ensimm\xc3\xa4isen kerran 34 vuoteen yht\xc3\xa4 monta kohdetta Afrikasta ja Euroopasta._NEWLINE_Maailmanperint\xc3\xb6luettelossa on yli tuhat kohdetta, ja niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvaa joka vuosi. Joidenkin arvostelijoiden mielest\xc3\xa4 kohteita alkaa olla liikaa, mik\xc3\xa4 tietyll\xc3\xa4 tavalla vesitt\xc3\xa4\xc3\xa4 listan alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tarkoitusta ainutlaatuisesta perinn\xc3\xb6st\xc3\xa4. Luettelon laajuus vaikuttaa siihen, ett\xc3\xa4 kohteiden laatu on k\xc3\xa4rsinyt. Uusista maailmanperint\xc3\xb6kohteista on huomattavasti vaikeampi en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 termi\xc3\xa4 \'ainutlaatuinen\'. Maailmanperint\xc3\xb6komiteaa avustavan luontoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 IUCN:n mukaan luettelon tarkoituksena ei ollut miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa listata maailman kaikkia ekosysteemej\xc3\xa4, ja luetteloon valittavien kohteiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tulisi olla selv\xc3\xa4 yl\xc3\xa4raja. Kulttuurij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ICOMOSin mukaan luetteloa ei pit\xc3\xa4isi rajata._NEWLINE_Kaikille kohteille ei ole luvassa paljoakaan tukirahaa tai asiantuntija-apua pitk\xc3\xa4n ehdokkuusprosessin j\xc3\xa4lkeen. Monet j\xc3\xa4senvaltiot ovat tajunneet sen, ett\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6kohteeksi p\xc3\xa4\xc3\xa4seminen lis\xc3\xa4\xc3\xa4 turismin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 avulla puolestaan voi ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 rahoitusta. Esimerkiksi turistim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t Chich\xc3\xa9n Itz\xc3\xa1n mayaraunioilla ovat kasvaneet maailmanperint\xc3\xb6luetteloon listaamisen j\xc3\xa4lkeen r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysm\xc3\xa4isesti, mik\xc3\xa4 ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n positiivinen asia. Viime aikoina on ymm\xc3\xa4rretty, ett\xc3\xa4 maailmanperint\xc3\xb6luetteloon p\xc3\xa4\xc3\xa4semisen j\xc3\xa4lkeen tarvitaan jonkinlainen jatko-ohjelma suojelua varten. Ilman kunnollista suojeluohjelmaa maailmanperint\xc3\xb6kohteeksi p\xc3\xa4\xc3\xa4seminen saattaa j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi tai aiheuttaa jopa haittoja.'