b'\n_START_ARTICLE_\nLamminp\xc3\xa4\xc3\xa4nlammi (Tammela)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 13,0 hehtaaria ja sen pituus on 950 metri\xc3\xa4 ja leveys 200 metri\xc3\xa4. Siihen laskee nelj\xc3\xa4 suurempaa ojaa, joista yksi on Mallasoja ja toinen on Heinivahon laskuoja. J\xc3\xa4rven luusua sijaitsee j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannalla, josta saa alkuunsa 300 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Salmenoja Pehkij\xc3\xa4rveen. J\xc3\xa4rvien korkeusero on kartan mukaan vain 10 senttimetri\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviiva on 2,2 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja sen ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista mets\xc3\xa4maastoa ja puoliksi peltomaata. Rannalle on rakennettu nelj\xc3\xa4 loma-asuntoa ja maatila. N\xc3\xa4ihin johtavat tiet etel\xc3\xa4puolelta ohittavalta valtatielt\xc3\xa4 10.\n_START_SECTION_\nLuonnontila\n_START_PARAGRAPH_\nLamminp\xc3\xa4\xc3\xa4nlammi on ollut aiemmin samaa j\xc3\xa4rviallasta Pehkij\xc3\xa4rven kanssa, mutta lammi kuroutui siit\xc3\xa4 irti j\xc3\xa4rvenlaskun yhteydess\xc3\xa4 1800-luvulla. J\xc3\xa4rvien v\xc3\xa4linen alue maatui ja veden alle j\xc3\xa4\xc3\xa4neet alueet ovat matalia ja vesikasvillisuutta kasvavia rantoja. Lammista on noin puolet avovett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKunnostus\n_START_PARAGRAPH_\nPehkij\xc3\xa4rven suojeluyhdistys perustettiin vuonna 2002 ja tarkoituksena on edist\xc3\xa4\xc3\xa4 Pehkij\xc3\xa4rven tilaa. Koska Lamminp\xc3\xa4\xc3\xa4lammi on osa Pehkij\xc3\xa4rven aluetta, koskettavat yhdistyksen toimet my\xc3\xb6s sit\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 on osoituksena Pehkij\xc3\xa4rven vedenpinnan nosto, jonka vaikutukset ulottuvat my\xc3\xb6s lammille. Hankkeessa ruopataan Salmenojaa veneilylle riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n syvyyteen.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1855\xe2\x88\x921856 Kalmbergin kartastossa Pehkij\xc3\xa4rven nimi kirjoitettiin "P\xc3\xa4ch j\xc3\xa4rvi". J\xc3\xa4rvelle oli piirretty er\xc3\xa4s ylityspaikka nykyisen Salmenojan kohdalle. Kartassa j\xc3\xa4rven muodoista voi p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 vedenpinta oli tuolloin korkeammalla kuin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n. Lammenp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ei erotu kartassa ojaa vaan ylityspaikkaan oli piirretty kapeikko. Viel\xc3\xa4 tuolloin molemmat j\xc3\xa4rvet olivat yht\xc3\xa4, joten Lamminp\xc3\xa4\xc3\xa4lammi on ollut itsen\xc3\xa4inen j\xc3\xa4rvi vasta 150 vuotta._NEWLINE_Pehkij\xc3\xa4rven j\xc3\xa4rvenlaskun historia tunnetaan heikosti. Sopimushetke\xc3\xa4 tai itse laskun tapahtumavuosia ei tiedet\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4isen j\xc3\xa4rvenlaskun paljastamat maatumat jaettiin vuonna 1836 pidetyss\xc3\xa4 katselmuksessa, joka sis\xc3\xa4lsi my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rvien v\xc3\xa4liin paljastuneen kannaksen. Koska jako toimitettiin samaan aikaan Susikaslammin jaon kanssa, on mahdollista, ett\xc3\xa4 molemmat j\xc3\xa4rvenlaskut suoritettiin samanaikaisesti._NEWLINE_Vuoden 1884 Senaatin kartastossa j\xc3\xa4rven nimeksi oli kirjoitettu "Lammenp\xc3\xa4\xc3\xa4-lampi", joka sijaitsi Lammenp\xc3\xa4\xc3\xa4n talon vieress\xc3\xa4.'