b'\n_START_ARTICLE_\nApu (1969)\n_START_SECTION_\nAlus\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtaja Avun kummina toimi kauppaministeri Grels Teirin puoliso, rouva Doris Teir. Seuraavan vuoden luovutustilaisuudessa merenkulkuhallitus julkisti tavoitteensa pit\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Per\xc3\xa4meren satamat normaalitalvina ymp\xc3\xa4rivuotisesti liikenn\xc3\xb6it\xc3\xa4vin\xc3\xa4; t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tavoite on pystytty my\xc3\xb6s toteuttamaan._NEWLINE_Apu on ensimm\xc3\xa4inen j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtaja, jonka rakentamisessa on k\xc3\xa4ytetty Rautaruukin ter\xc3\xa4st\xc3\xa4. Vuonna 1968 valmistunut Varma ja Apu ovat ensimm\xc3\xa4iset suomalaismurtajat, jotka saivat helikopterikannen per\xc3\xa4kannelleen jo rakennusvaiheessa. J\xc3\xa4lkiasennuksena sellainen tehtiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Tarmoon. J\xc3\xa4\xc3\xa4tilanteen tiedustelulentoja varten helikopterikannet rakennettiin vanhoihin murtajiin vuosina 1964\xe2\x80\x931966._NEWLINE_Henkil\xc3\xb6kuntaa varten murtajassa on tilavat messit ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4huoneet sek\xc3\xa4 kaksi saunaa. Avun kotimaisuusaste on noin 80 prosenttia.\n_START_SECTION_\nKoneisto\n_START_PARAGRAPH_\nDiesels\xc3\xa4hk\xc3\xb6isess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4koneistona on nelj\xc3\xa4 Vaasassa valmistettua keskinopeaa W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4-Sulzer 8MH51 8-sylinterist\xc3\xa4 dieselmoottoria. Moottorien sylinterien halkaisija on 510 millimetri\xc3\xa4, iskun pituus 550 millimetri\xc3\xa4 ja kokonaisteho kierrosnopeudella 365 r/min 10\xc2\xa0165 kilowattia. Kukin moottori py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 omaa Str\xc3\xb6mbergin 2\xc2\xa0400 kilowatin tehoista 400 voltin j\xc3\xa4nnitteist\xc3\xa4 tasavirtageneraattoria. Tuotetulla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ll\xc3\xa4 py\xc3\xb6ritet\xc3\xa4\xc3\xa4n keulassa kahta 1\xc2\xa0618 kilowatin ja per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kahta 2\xc2\xa0500 kilowatin Str\xc3\xb6mberg-potkurimoottoria._NEWLINE_Alusten erikoisuus on puolijohdetekniikalla toteutettu tehon ohjaus, jota ennen Varman rakentamista kokeiltiin tarkastusalus Saaristossa ja sen sisarlaiva Suunnassa. Kokemukset olivat niin hyvi\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 tuli yleiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Apudieselit ovat Vaasassa valmistettuja W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4 614 T -moottoreita. Apugeneraattorit tuottavat 4 \xc3\x97 337 kilowatin teholla 380\xc2\xa0V, 50\xc2\xa0Hz vaihtovirtaa. Kallistusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n kaksi pumppua voivat siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 35 sekunnissa 270 tonnia vett\xc3\xa4 murtajan toiselta puolelta toiselle. Hinausvintturi on Rauma-Repolan valmistetta.\n_START_SECTION_\nMurtajan vaiheita\n_START_PARAGRAPH_\nApu avusti 22. maaliskuuta 1971 suomalaista, vuonna 1956 valmistunutta M/S Finnkraftia Ruotsin rannikolla. L\xc3\xa4hes 20 metri\xc3\xa4 sekunnissa puhaltanut tuuli kasasi j\xc3\xa4it\xc3\xa4 ja Finnkraft juuttui j\xc3\xa4\xc3\xa4kentt\xc3\xa4\xc3\xa4n saaden 2\xe2\x80\x933-metrisen repe\xc3\xa4m\xc3\xa4n kylkilevyihins\xc3\xa4. Apu irrotti laivan j\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ja laiva p\xc3\xa4\xc3\xa4si omien pumppujensa varassa Uuteenkaupunkiin._NEWLINE_Yksi Avun p\xc3\xa4\xc3\xa4moottori rikkoutui 18. maaliskuuta 1972 ja murtaja joutui olemaan koko kev\xc3\xa4ttalven poissa liikenteest\xc3\xa4. Koneen rikkoutuminen, vaikea j\xc3\xa4\xc3\xa4tilanne ja s\xc3\xa4\xc3\xa4ennusteen lupaama kehno ilma vaikuttivat siihen, ett\xc3\xa4 merenkulkuhallitus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lopettaa laivojen avustamisen Kemin, Oulun ja Raahen satamiin._NEWLINE_Kun j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtaja Hansen hinausvintturi rikkoutui Merenkurkussa, t\xc3\xa4ytyi Avun l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 pariksi viikoksi Saksaan tammikuussa 1982. Talven 1991\xe2\x80\x931992 Apu sen sijaan kellui koko talven Helsingiss\xc3\xa4, samoin k\xc3\xa4vi j\xc3\xa4\xc3\xa4talvena 1992\xe2\x80\x931993._NEWLINE_Vuonna 2002 Apu telakoitiin Vuosaaressa ja NMT 450-verkon lopettamisen vuoksi siihen asennettiin samalla Elsacom Global Star dial up -satelliittiviestint\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 2006 Apu myytiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle ja se j\xc3\xa4tti Suomen j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtajalaivaston.\n_START_SECTION_\nValtiovierailuja\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1971 Apu joutui kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4kin t\xc3\xb6ihin, sill\xc3\xa4 Romanian presidentti Nicolae Ceau\xc8\x99escu teki juhannuksen j\xc3\xa4lkeisell\xc3\xa4 viikolla valtiovierailun Suomeen. Presidentin seurue tutustui ensin Valmetin Katajanokan telakkaan, josta Apu kuljetti presidentti Ceau\xc8\x99escun ja rouva Elena Ceau\xc8\x99escun Nesteen jalostamolle Sk\xc3\xb6ldvikiin. Ulkoministerit Corneliu M\xc4\x83nescu ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Leskinen j\xc3\xa4tettiin Katajanokan rantaan vilkuttamaan. Merimatkan aikana presidentti Kekkonen haastatteli Yleisradion tarpeisiin murtajan p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6\xc3\xa4 Tom Artelaa edellistalven j\xc3\xa4\xc3\xa4tilanteesta, hinauksista ja hylkeenpyynnist\xc3\xa4._NEWLINE_Samana vuonna Apu toimi kalastusseurueen tukialuksena Unkarin presidentti P\xc3\xa1l Losonczin vieraillessa Suomessa elokuun lopulla. Aamutunneille venynyt illallinen ja saunominen j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtajalla eiv\xc3\xa4t tuoneet kalaonnea, sill\xc3\xa4 presidentti Kekkonen joutui toteamaan aamuisen kalaretken j\xc3\xa4lkeen: "Kalaa ei tullut, mutta sen sijaan saimme arvokkaita kokemuksia."_NEWLINE_It\xc3\xa4vallan liittopresidentti Franz Jonas vieraili Suomessa toukokuussa 1972. H\xc3\xa4nen vierailuohjelmaansa kuului j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtaja Avun ohjausharjoitus Suomen rannikkovesill\xc3\xa4. Harjoitus j\xc3\xa4i kuitenkin melko lyhyeksi, sill\xc3\xa4 liittopresidentti p\xc3\xa4\xc3\xa4tti luovuttaa ruorin per\xc3\xa4miehen haltuun Avun l\xc3\xa4hestyess\xc3\xa4 Kustaanmiekan kapeaa salmea.'