b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandr Lurija\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandr Romanovit\xc5\xa1 Lurija (ven. \xd0\x90\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb4\xd1\x80 \xd0\xa0\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9b\xd1\x83\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x8f; 16. hein\xc3\xa4kuuta (J: 3. hein\xc3\xa4kuuta) 1902 Kazan, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunta \xe2\x80\x93 14. elokuuta 1977 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen aivotutkija ja neuropsykologi sek\xc3\xa4 tiedemies. H\xc3\xa4n oli yksi kolmesta ("troika") merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4st\xc3\xa4 psykologian kulttuurihistoriallisen koulukunnan ja toiminnan teorian (activity theory) sek\xc3\xa4 kulttuurihistoriallisen psykologian perustajasta yhdess\xc3\xa4 Lev Vygotskin ja Aleksei Leontjevin rinnalla._NEWLINE_Lurija syntyi Kazanissa. H\xc3\xa4n opiskeli paikallisessa yliopistossa ja perusti opintoaikanaan Kazanin psykoanalyyttisen yhdistyksen. H\xc3\xa4n sai viran Moskovasta ja tapasi Lev Vygotskin, jolla oli Lurijaan suuri vaikutus. Tavattuaan Lev Vygotskin h\xc3\xa4n esimerkiksi pitk\xc3\xa4lti hylk\xc3\xa4si psykoanalyysin, koska Vygotskin mukaan sek\xc3\xa4 psykoanalyysi ett\xc3\xa4 behaviorismi olivat kaksi vallalla ollutta hyvin ep\xc3\xa4tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 psykologista teoriasuuntausta, joilla ihmistoimintaa ja psyykkist\xc3\xa4 toimintaa yritettiin selitt\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_1930-luvulla Lurija teki tutkimusmatkoja Keski-Aasiaan ja tutki muun muassa havaitsemista, muistia ja ongelmanratkaisua sek\xc3\xa4 kaksosia. Vuosikymmenen lopulla Lurija siirtyi l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteelliseen kouluun (osaksi paetakseen Stalinin vainoja), erikoistui afasian tutkimukseen ja keskittyi kielen ja ajattelun v\xc3\xa4lisen yhteyden tutkimiseen. Toisen maailmansodan alku nosti arvoonsa Lurijan laajat tiedot ja kokemuksen kognitiosta. Ty\xc3\xb6skennelless\xc3\xa4\xc3\xa4n hallituksen hyv\xc3\xa4ksi Lurija saattoi tutkia lukuisia aivovauriopotilaita, joita etenkin "suuri is\xc3\xa4nmaallinen sota" tuolloin tuotti._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen Lurija jatkoi tutkimusty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n. Antisemitismin voimistuessa h\xc3\xa4net erotettiin psykologisesta instituutista. Lurija tutki kehitysvammaisia lapsia ja palasi instituuttiin 1950-luvun lopulla ja ty\xc3\xb6skenteli siell\xc3\xa4 kuolemaansa saakka.'