b'\n_START_ARTICLE_\nSilkkitie\n_START_PARAGRAPH_\nSilkkitie oli joukko yhteenliittyneit\xc3\xa4 kauppareittej\xc3\xa4, jotka kulkivat Aasian halki Kiinan Xi\xe2\x80\x99anista Syyrian Antiokiaan ja muihin L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4n ja Euroopan kohteisiin. Silkkitien kautta kuljetettiin silkki\xc3\xa4 ja muita kauppatavaroita, kuten norsunluuta, kultaa ja jalokivi\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa karavaaneilla._NEWLINE_Varsinainen kaupanteko silkkitiell\xc3\xa4 tapahtui v\xc3\xa4litt\xc3\xa4jien kautta. Karavaanit koostuivat silkkitien varrella asuvista kansoista. Kiinalaiset eiv\xc3\xa4t itse rahdanneet suosittua silkki\xc3\xa4\xc3\xa4n Roomaan, vaan myiv\xc3\xa4t sen intialaisille, jotka myiv\xc3\xa4t sen taas eteenp\xc3\xa4in. Kiinalaisilla ja roomalaisilla ei ollut suoria kauppakontakteja._NEWLINE_Silkkitien juuret perustuvat Aleksanteri Suuren valloituksiin 300-luvulla eaa. ja etenkin Kiinan pyrkimyksiin saada poliittista ja sotilaallisista valtaa Keski-Aasiassa toisella vuosisadalla eaa., mik\xc3\xa4 johti kauppasuhteiden syntyyn l\xc3\xa4nnen ja id\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Reittien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4minen silkinvientiin alkoi roomalaisten kiinnostuttua silkist\xc3\xa4 ajanlaskun ensimm\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 vuosisadalta alkaen. Silkkitien kukoistuskausi oli Tang-dynastian aikana n. 600\xe2\x80\x93700 jaa. Silkkitie taantui Mongolivaltakunnan hajaantumisen j\xc3\xa4lkeen 1300-luvulla ja hiipui lopullisesti 1400-luvulla Kiinan ja Euroopan v\xc3\xa4listen merireittien l\xc3\xb6ytymisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nNime\xc3\xa4 Silkkitie (saks. Seidenstra\xc3\x9fe) k\xc3\xa4ytti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 saksalainen maantieteilij\xc3\xa4 Ferdinand von Richthofen vuonna 1877.\n_START_SECTION_\nReitti\n_START_PARAGRAPH_\nSilkkitie koostui useista risteilevist\xc3\xa4 ja polveilevista reiteist\xc3\xa4 ja poluista. Koska maassa ei yleens\xc3\xa4 n\xc3\xa4kynyt valmista reitti\xc3\xa4, matkaajat palkkasivat aina matkan varrelta paikallisia oppaita etappien v\xc3\xa4lille. Jos jokin reitti osoittautui vaikeakulkuiseksi, matkaajat vaihtoivat sen toiseen. Reitit kulkivat kaupunkien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Monet kaupungit olivat puoli-itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kaupunkivaltioita, joiden hallitsijat valvoivat kauppaa sek\xc3\xa4 ostivat tavaraa._NEWLINE_Silkkitie alkoi Kiinasta Shaanxin maakunnasta Xi\xe2\x80\x99anista, joka oli Kiinan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki 206 eaa. \xe2\x80\x93 25 jaa. Sielt\xc3\xa4 reitti kulki l\xc3\xa4nteen Lanzhoun poikki ja jatkoi Kiinan muurin l\xc3\xa4nsiosien my\xc3\xb6t\xc3\xa4isesti Gansun k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4n kautta Dunhuangiin. Siell\xc3\xa4 reitit haarautuivat. Pohjoinen p\xc3\xa4\xc3\xa4reitti kulki Tien\xc5\xa1an-vuorten etel\xc3\xa4reunaa pitkin ja Taklimakanin autiomaan pohjoispuolitse, kulkien Hamin, Turfanin, Korlan, Kuchan ja Aksun keidaskaupunkien kautta Ka\xc5\xa1gariin autiomaan l\xc3\xa4nsipuolelle. Sen pohjoispuolella kulki viel\xc3\xa4 toinen reitti, joka kiersi Tien\xc5\xa1an-vuoret pohjoisen kautta Almalikin, Balasagunin, Ta\xc5\xa1kentin, Samarkandin ja Buharan kautta. Etel\xc3\xa4inen reitti kulki Taklimakanin etel\xc3\xa4puolitse Charkhlikin, Cherchenin, Niyan, Keriyan, Hotanin ja Yarkantin kautta Ka\xc5\xa1gariin._NEWLINE_Ka\xc5\xa1garista silkkitie jatkui Pamir-vuoriston ohi joko pohjois- tai etel\xc3\xa4puolelta. Kauppiaat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t pohjoista reitti\xc3\xa4 Samarkandiin ja Buharaan tai etel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 reitti\xc3\xa4 Balkhiin nykyisess\xc3\xa4 Afganistanissa ja sielt\xc3\xa4 Merviin. Mervist\xc3\xa4 reitit veiv\xc3\xa4t Bagdadin kautta V\xc3\xa4limeren ja Mustanmeren rannikkokaupunkeihin ja muualle L\xc3\xa4hi-it\xc3\xa4\xc3\xa4n, kuten Damaskokseen, Antiokiaan, Konstantinopoliin ja Trabzoniin. Satamista kauppatavara laivattiin lopuksi V\xc3\xa4limeren yli.\n_START_SECTION_\nOlosuhteet\n_START_PARAGRAPH_\nSilkkitien Keski-Aasian vuoristoinen ja aavikkoinen osuus oli ilmastollisesti hyvin vaativa. Talvi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 alueella kahdeksan kuukautta, l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilat vaihtelevat \xe2\x80\x9340 asteesta +40:een, alueella sataa alle 200 mm vuodessa ja tuuli on voimakasta ja puhaltaa hienoa hiekkaa ilmaan. Vett\xc3\xa4 oli vaikea saada, ja karavaanit saattoivat joskus joutua kulkemaan kolmekin vuorokautta kaivojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Reitti\xc3\xa4 vaani my\xc3\xb6s paljon ry\xc3\xb6v\xc3\xa4reit\xc3\xa4. El\xc3\xa4imi\xc3\xa4 seudulla on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kameleita, aaseja, antilooppeja, gaselleja, villilampaita ja susia, jotka kaikki pystyv\xc3\xa4t liikkumaan pitki\xc3\xa4 matkoja ruoanhaussa. Lintuja on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Silkkitien keskiosat olivat karuudestaan huolimatta etnisesti, uskonnollisesti ja kielellisesti hyvin monimuotoiset.\n_START_SECTION_\nKulkeminen ja kauppatavarat\n_START_PARAGRAPH_\nSilkkitiet\xc3\xa4 matkattiin keskiajalla yleens\xc3\xa4 hevos- ja kamelikaravaaneilla. Koko matkan varrelle Turkista Kiinaan asti rakennettiin suuria tienvarsimajataloja eli karavaaniseraljeja ihanteellisesti yhden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4matkan eli 30\xe2\x80\x9340 kilometrin v\xc3\xa4lein. Karavaaniseraljeissa kauppiaat paitsi lep\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ja s\xc3\xb6iv\xc3\xa4t, my\xc3\xb6s k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t kauppaa paikallisten tai toistensa kanssa ja harjoittivat kulttuurinvaihtoa._NEWLINE_Harvat kauppiaat kulkivat Silkkitiet\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n, vaan useimmat matkasivat vain noin 500 kilometrin matkaa edestakaisin oman kotikaupunkinsa ja toisen kaupungin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Kauppaa k\xc3\xa4ytiin suurimmaksi osaksi kaupungista toiseen. Pitk\xc3\xa4nmatkan karavaanit, joissa oli satoja el\xc3\xa4imi\xc3\xa4, olivat harvinaisia, ja silloin kyse oli yleens\xc3\xa4 valtioiden v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4iden vaihdosta._NEWLINE_Silkkitiet\xc3\xa4 pitkin kuljetettiin silkin lis\xc3\xa4ksi monenlaista muutakin tavaraa, kuten kemikaaleja, mausteita, metallia, satuloita ja nahkatuotteita, lasia ja paperia. Silkkitiell\xc3\xa4 kuljetetun tavaran m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli melko pieni. Sit\xc3\xa4 suurempi merkitys Silkkitiell\xc3\xa4 oli ajatusten, teknologioiden ja taiteellisten aihelmien v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVarhaiset kauppayhteydet hellenistisen\xc3\xa4 aikana\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopan, L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4n ja Pohjois-Afrikan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on ollut kauppayhteyksi\xc3\xa4 jo hyvin varhaisina aikoina, samoin Kiinan ja Keski-Aasian. Ensimm\xc3\xa4inen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 askel kohti l\xc3\xa4nnen ja kaukoid\xc3\xa4n yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 kauppareitti\xc3\xa4 otettiin kun Makedonian Aleksanteri Suuri tunkeutui 300-luvulla eaa. syv\xc3\xa4lle Keski-Aasiaan ulottaen valtakuntansa l\xc3\xa4hes nykyisen Kiinan rajoille. Kun yksi Aleksanterin entisist\xc3\xa4 kenraaleista, Ptolemaios, nousi valtaan Egyptiss\xc3\xa4, alkoivat helleenit harjoittaa kauppaa Mesopotamiaan, Intiaan ja It\xc3\xa4-Afrikkaan maayhteyksien ja Punaisenmeren satamiensa kautta. Kauppaan osallistuivat monet v\xc3\xa4lik\xc3\xa4det, kuten nabatealaiset ja muut arabit. Kreikkalaisten valta Keski-Aasiassa kesti kolme vuosisataa ja laajeni edelleen idemm\xc3\xa4ksi etenkin Euthydemusin kaudella. Kreikkalaisten arvellaan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4neen retkikuntia aina Kiinan Turkestaniin.\n_START_SECTION_\nKiinalaiset avaavat silkkitien\n_START_PARAGRAPH_\nSeuraava askel otettiin n. 130 eaa. Kiinan Keski-Aasiaan suuntaamien l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6jen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Keisari Wudi l\xc3\xa4hetti "Suuren matkailijan" Chang Chienin tugaanien luokse tarkoituksena solmia heid\xc3\xa4n kanssaan liitto hunneja vastaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei onnistunut, mutta Chienin vaiheikas matka toi keisarille tietoja alueen vauraista ja aiemmin tuntemattomista kuningaskunnista, kuten Ferganasta, Baktriasta ja Parthiasta. Kiinalaiset pyrkiv\xc3\xa4t niiden kanssa kauppasuhteisiin. He olivat erityisen kiinnostuneita ferganalaisten hallussa olleista kookkaista ja voimakkaista hevosista, joita kutsuttiin "taivaallisiksi hevosiksi". Kiinalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t kymmeni\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6j\xc3\xa4 n\xc3\xa4ihin maihin ja aina Seleukidien hallitsemaan Syyriaan saakka._NEWLINE_Varsinaisesti silkkitie syntyi viimeisell\xc3\xa4 esikristillisell\xc3\xa4 vuosisadalla Kiinan Han-dynastian pyrkimyksist\xc3\xa4 vahvistaa reitti\xc3\xa4 Intiaan ja l\xc3\xa4nsimaailmaan. N\xc3\xa4ihin pyrkimyksiin kuuluivat sek\xc3\xa4 siirtokunnat Tarimin altaassa, jotta kauppasaattueita voitaisiin suojella rosvoilta, ett\xc3\xa4 diplomaattisuhteiden luominen naapurivaltioihin. Merellinen silkkitie avautui Kiinan hallitseman Jiaozhin (nykyisin Vietnamin alueella, Hanoin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4) kautta. Se laajeni Intian ja Sri Lankan satamien kautta roomalaisten Egyptin ja nabatealaisten Punaisenmeren satamiin asti._NEWLINE_Kauppakaravaanit kulkivat Keski-Aasian autiomaan reunoja keitailta toisille, mutta olivat alttiita alueen paremmin tunteville rosvoille. Kaupan v\xc3\xa4litt\xc3\xa4jiksi syntyikin kaupunkeja, jotka sijaitsivat usein keitaiden l\xc3\xa4hell\xc3\xa4. Aavikon laajeneminen ja eroosio uhkasivat n\xc3\xa4it\xc3\xa4 asutuksia alati joten ne vaativat jatkuvaa asutusta ja huoltoa. Monet kaupungit ja asutuskeskukset tyhjeniv\xc3\xa4t ja hautautuivat ajan saatossa hiekkaan ja niist\xc3\xa4 j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t muistuttamaan vain paikalliset tarinat hiekkaan hautautuneista kaupungeista. Alueen vaikeakulkuisuuden vuoksi vasta 1900-luvun tutkimusmatkailijat, kuten Sven Hedin, l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t monet niist\xc3\xa4 kulttuuriaarteineen.\n_START_SECTION_\nKeski-Aasian talous- ja kulttuurivaihto\n_START_PARAGRAPH_\nBuddhalaisuus alkoi kulkeutua silkkitiet\xc3\xa4 pitkin Kiinaan ja sielt\xc3\xa4 edelleen Japaniin ja Koreaan noin viimeiselt\xc3\xa4 esikristilliselt\xc3\xa4 vuosisadalta alkaen. Aleksanteri Suuren valloitukset olivat synnytt\xc3\xa4neet nykyisen Pakistanin\xe2\x80\x93Afganistanin-alueelle ns. grekobuddhalaisen kulttuurin, jossa intialaiset ja kreikkalaisper\xc3\xa4iset vaikutteet sekoittuivat. Koska suoran tien Intiasta Kiinaan esti Himalajan vuoristo, oli kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n levinnyt buddhalaisuus juuri t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kreikkalaisv\xc3\xa4ritteist\xc3\xa4 muotoa. Esimerkiksi tapa kuvata Buddhaa ihmishahmoisena on kreikkalaista vaikutusta: vanhempi traditio ei voinut ajatella jumalaksi korottautuneen Buddhan kuvaamista ihmiseksi. Muita silkkitien kautta Kiinaan levinneit\xc3\xa4 uskontoja olivat manikealaisuus ja harhaopiksi Bysantissa nimetty kristinuskon muoto nestoriolaisuus._NEWLINE_Kushan keisarikunta, joka sijaitsi Intian niemimaan koillisosissa, oli kulttuurivaihdon keskus. Kushan synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 kulttuurien v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 vuorovaikutuksesta ovat todisteina toiselle vuosisadalle ajoittuvat aarrel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t, jotka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t runsaasti esineit\xc3\xa4 kreikkalais-roomalaisesta, kiinalaisesta ja intialaisesta kulttuuripiirist\xc3\xa4._NEWLINE_Kauppa l\xc3\xa4nnen ja id\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kehittyi my\xc3\xb6s meritse p\xc3\xa4\xc3\xa4tepistein\xc3\xa4\xc3\xa4n Aleksandria Egyptiss\xc3\xa4 ja Kanton Kiinassa. Silkkitie edusti varhaista poliittista ja kulttuurista integraatiota kaupan kautta. Kukoistuskautenaan silkkitie loi kansainv\xc3\xa4lisen kulttuurin, joka yhdisti niinkin kaukaisia kansoja kuin unkarilaisia, armenialaisia ja kiinalaisia._NEWLINE_Silkkitien vauraudet loivat uuden mahdollisuuden alueen paimentolaisille ry\xc3\xb6st\xc3\xa4jin\xc3\xa4 tai kauppaa suojelevina palkkasotureina ja monista paimentolaisheimoista tuli taitavia sotureita. Silkkitie synnytti osaltaan monia paimentolaisl\xc3\xa4ht\xc3\xb6isi\xc3\xa4 sotilasmahteja, kuten Kasaarien imperiumin ja Mongolivaltakunnan._NEWLINE_Silkkitien huippukohta koettiin Tang-dynastian aikana 700-luvulla. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Chang\'an kasvoi jopa kahden miljoonan asukkaan metropoliksi, jonka asukkaissa olivat edustettuina kaikki aikansa ammatit ja useat kansallisuudet. Tang-dynastian j\xc3\xa4lkeisen viiden dynastian ajan poliittisen hajaannuksen aikana silkkitie taantui. Song-dynastia yhdisti Kiinan uudelleen, mutta silkkitie ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 saavuttanut Tang-dynastian aikaista loistoaan.\n_START_SECTION_\nMongoliaika\n_START_PARAGRAPH_\nMongolien ekspansio yli Aasian vuosina 1215\xe2\x80\x931360 toi poliittista stabiilisuutta ja her\xc3\xa4tti silkkitien uudestaan. 1200-luvun lopulla venetsialaisesta Marco Polosta tuli yksi ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 silkkitien l\xc3\xa4pi Kiinaan matkustaneita eurooppalaisia. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seurasivat kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n useat kristityt l\xc3\xa4hetyssaarnaajat. Ylellisyystavarat liikkuivat Kiinasta l\xc3\xa4nteen v\xc3\xa4lik\xc3\xa4delt\xc3\xa4 toiselle, joten niiden hinta nousi korkeaksi._NEWLINE_Monet tekniset innovaatiot n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t saapuneen Kaukoid\xc3\xa4st\xc3\xa4 Eurooppaan n\xc3\xa4ihin aikoihin. Niihin kuuluvat muun muassa painotekniikka, ruuti, kompassi ja astrolabi. Kiinalaiset ja islamilaiset kartat lienev\xc3\xa4t inspiroineet ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisia maailmankarttoja, kuten Da Virgan ja Fra Mauron karttoja. Kiinalaiset d\xc5\xbeonkit saattoivat antaa mallin suurempien laivojen rakentamiselle Euroopassa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 keksinn\xc3\xb6t edesauttoivat renessanssin synty\xc3\xa4._NEWLINE_Mongolien valtakunnan hajaantuminen aiheutti kuitenkin my\xc3\xb6s silkkitien poliittisen, kulttuurisen ja taloudellisen hajaannuksen. Silkkitien poliittiset voimapiirit muuttuivat kiinte\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi ja yhteydet niiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 v\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t. Turkmeeniheimot sulkivat silkkitien l\xc3\xa4ntisen p\xc3\xa4\xc3\xa4n taantuvalta Bysantilta ja kylviv\xc3\xa4t siemenet turkkilaiselle kulttuurille, joka kulminoitui my\xc3\xb6hemmin osmanien valtakuntana. Osaltaan kiinteiden, alueellisten valtioiden muodostumiseen vaikutti musta surma, joka oli tuhoisa paimentolaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6lle, osaltaan ruudin tuottama sotilaallinen voima, joka vahvisti kiinteit\xc3\xa4 valtioita._NEWLINE_Silkkitien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 silkinkuljetukseen loppui vuoteen 1400 menness\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb6yt\xc3\xb6retket: Eurooppa tavoittelee Aasiaa\n_START_PARAGRAPH_\nSilkkitien katoaminen oli t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka motivoivat eurooppalaisia etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n uutta reitti\xc3\xa4 Kiinaan. Valtavat voitot odottivat sit\xc3\xa4, joka kykenisi muodostamaan suoran kauppayhteyden Aasiaan. Kristoffer Kolumbuksen vuoden 1492 Amerikan l\xc3\xb6yt\xc3\xb6retken alkuper\xc3\xa4inen motiivi oli uuden silkkitien luominen. Aluksi eurooppalaisille oli suuri pettymys havaita, ett\xc3\xa4 Aasian ja Euroopan v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 oli uusi manner._NEWLINE_Pyrkimys tehd\xc3\xa4 suoraa kauppaa Kiinan kanssa oli my\xc3\xb6s Portugalin motiivi sen ekspansiossa Afrikan taakse vuoden 1480 j\xc3\xa4lkeen. Sit\xc3\xa4 seurasivat hollantilaiset ja englantilaiset 1600-luvulla.'