b'\n_START_ARTICLE_\nSqualius ghigii\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nSqualius ghigii kasvaa 6,5 cm pitk\xc3\xa4ksi. Se on hopeankiiltoinen ja vartaloltaan pitkulainen.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nSqualius ghigii el\xc3\xa4\xc3\xa4 makeassa vedess\xc3\xa4: joissa ja lammikoissa. Sen katsotaan esiintyv\xc3\xa4n vain R\xc3\xb3doksella.  Turkin puolella on kuitenkin yksitt\xc3\xa4isin\xc3\xa4 esiintymin\xc3\xa4 samankaltaisia mutta huonosti tunnettuja kaloja, joita on joskus my\xc3\xb6s pidetty S. ghigiin\xc3\xa4, joskus sen alalajeina, joskus taas erillisin\xc3\xa4 lajeina S. irideus ja Ladigesocypris meremere.\n_START_SECTION_\nUhanalaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nSqualius ghigii el\xc3\xa4\xc3\xa4 sellaisissa pieniss\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6iss\xc3\xa4, jotka kuivuvat v\xc3\xa4h\xc3\xa4sateisina vuosina. Sen pahimpia uhkia ovat veden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ja kes\xc3\xa4inen kuivuus.  Sen on sanottu olleen yksi Euroopan vaarantuneimmista makean veden kalalajeista. Lajia on suojeltu EU-projektina ja suurin osa sen  elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on nykyisin Natura 2000 -alueena. Alueilla jossa lajia tavataan, on vedenottamista ja muuta lajia h\xc3\xa4iritsev\xc3\xa4\xc3\xa4 toimintaa rajoitettu m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksin. Viimeaikaisissa seurantatutkimuksissa on todettu lajin kannan elpyv\xc3\xa4n ja vakiintuvan suojelutoimien ansiosta. Lajin kunniaksi on perustettu opastuskeskus.'