b'\n_START_ARTICLE_\nAvaarit (Kaukasia)\n_START_SECTION_\nSukukansat\n_START_PARAGRAPH_\nAvaarien sukukansoja ovat andilaisia kieli\xc3\xa4 puhuvat andit, ahvahit, bagulalit, botlihit, godoberit, karatat, tindalit ja t\xc5\xa1amalalit sek\xc3\xa4 didolaisia kieli\xc3\xa4 puhuvat be\xc5\xbetat, didot, ginuhit, gunzibit ja hvar\xc5\xa1it. Art\xc5\xa1it puhuvat lezgil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4, mutta kuuluvat historiallisesti avaarilaiseen kulttuuripiiriin._NEWLINE_Avaareja ja heid\xc3\xa4n sukukansojaan yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t vuosisatojen aikana kehittyneet yhteiset kulttuuripiirteet sek\xc3\xa4 avaarin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 yhteisen\xc3\xa4 kielen\xc3\xa4. Pienten kansojen etninen identiteetti on monitahoinen: tilanteesta riippuen he kokevat itsens\xc3\xa4 kotikyl\xc3\xa4ns\xc3\xa4, kansansa, avaarien tai dagestanilaisten edustajiksi. Vuoden 1926 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennassa andilaiset ja didolaiset kansat sek\xc3\xa4 art\xc5\xa1it muodostivat 21\xc2\xa0% avaarien kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmiss\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennoissa heid\xc3\xa4t on luettu avaariksi.\n_START_SECTION_\nKieli\n_START_PARAGRAPH_\nAvaarin kieli kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaiseen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa se muodostaa erillisen haaransa. Sen murteet jakautuvat pohjoiseen ja etel\xc3\xa4iseen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Avaaria kirjoitettiin aluksi arabialaisella ja vuodesta 1928 l\xc3\xa4htien latinalaisella kirjaimistolla. Vuonna 1938 siirryttiin kyrilliseen kirjaimistoon. Kieli toimii opetusv\xc3\xa4lineen\xc3\xa4 koulujen alaluokilla. Ylemmill\xc3\xa4 luokilla opetus tapahtuu ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi, ja avaaria opetetaan aineena. Avaariksi ilmestyy kirjallisuutta sek\xc3\xa4 sanoma- ja aikakauslehti\xc3\xa4. Kielt\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n radiossa, televisiossa ja teatterissa._NEWLINE_Suurin osa avaareista on kaksikielisi\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vuoden 2002 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan avaareista ja heid\xc3\xa4n sukukansoistaan 94,6\xc2\xa0% osaa avaaria ja 85,9\xc2\xa0% ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4. Dagestanissa vastaavat luvut ovat 98,6\xc2\xa0% ja 85,1\xc2\xa0%. Lis\xc3\xa4ksi 1,9\xc2\xa0% avaareista puhuu kumykkia. Azerbaid\xc5\xbeanin avaareista 69\xc2\xa0% osaa azeria ja 9,7\xc2\xa0% ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 (vuoden 1989 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan).\n_START_SECTION_\nEtninen historia\n_START_PARAGRAPH_\nAvaarien esi-isiksi on oletettu muinaisen Kaukasian Albanian heimoja sek\xc3\xa4 Ptolemaioksen 100-luvulla mainitsemia savireja. 400\xe2\x80\x93500-luvulla alueelle syntyi Seririn kuningaskunta, joka oli voimakkaimmillaan 900\xe2\x80\x931000-luvuilla._NEWLINE_Nimitys avaari esiintyy ensimm\xc3\xa4isen kerran Muhammed Rafin 1300-luvulla laatimassa Dagestanin historiassa. Sen uskotaan perustuvan Seriri\xc3\xa4 hallinneeseen Avar-nimiseen kuninkaaseen. Nykyk\xc3\xa4sityksen mukaan dagestanilaista kansaa tarkoittavalla avaari-nimityksell\xc3\xa4 ei ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n tekemist\xc3\xa4 samannimisen muinaisen paimentolaiskansan kanssa. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n avaarien omakielist\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 magarulal ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 yhdistet\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitteeseen \xe2\x80\x9dvuoristolaiset\xe2\x80\x9d (mugrulal). Er\xc3\xa4iden tutkijoiden mukaan se liittyy Kaukasian Albaniaan kuuluneeseen galbi-kansaan. Avaarien sukukansat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t heist\xc3\xa4 samankaltaisia nimityksi\xc3\xa4._NEWLINE_Kristinusko levisi avaarien keskuuteen aluksi Kaukasian Albaniasta ja my\xc3\xb6hemmin Georgiasta k\xc3\xa4sin. Alueelta tunnetaan useita kirkkorakennuksia, joista parhaiten on s\xc3\xa4ilynyt Avarskoje Koisun laaksossa sijaitseva, 800\xe2\x80\x931000-luvulle ajoitettu Datunin georgialaistyylinen basilika. Islam saapui Dagestaniin arabivalloittajien mukana 700-luvulla. Se levisi kuitenkin varsin hitaasti maan vuoristoalueelle, josta suurin osa j\xc3\xa4i arabien pysyv\xc3\xa4n valtapiirin ulkopuolelle. Avaarit alkoivat k\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 muslimeiksi 1200-luvulta l\xc3\xa4htien, ja lopullisesti uusi uskonto vakiintui 1400-luvulla._NEWLINE_Saririn kuningaskunnan tilalle syntyi 1100\xe2\x80\x931200-lukujen vaihteessa feodaalivaltioita sek\xc3\xa4 lukuisia kyl\xc3\xa4yhteis\xc3\xb6jen muodostamia vapaita liittokuntia. Feodaalivaltioista voimakkain oli Avarian kaanikunta, jonka keskuksena toimi Hunzah. Sen kuuluisin hallitsija oli vuonna 1634 kuollut Umma-kaani, jonka valta ulottui Carin ja Balak\xc9\x99nin alueelle saakka. Umma-kaani II:n (1776\xe2\x80\x931801) aikana Georgian kuningas, Derbentin, Quban ja \xc5\x9e\xc9\x99kin kaanit sek\xc3\xa4 monet liittokunnat maksoivat veroa Avarialle. 1600-luvun loppupuolella syntyi pienempi Mehtulin kaanikunta, johon kuului my\xc3\xb6s kumykkeja. Vapaille liittokunnille oli ominaista v\xc3\xa4est\xc3\xb6n tasa-arvoisuus ja feodalismin vastaisuus. Monet niist\xc3\xa4 edustivat kielelt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kulttuuriltaan poikkeavia kansanryhmi\xc3\xa4._NEWLINE_Kaanit ja liittokunnat rakensivat suojakseen vartiotorneja, suojamuureja ja linnoituksia. Ulkopuolisen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen uhatessa he yhdistiv\xc3\xa4t voimansa. Vuonna 1741 nykyisen Gunibin piirin alueella sijainnut Andalalin liittokunta l\xc3\xb6i persialaisen Nadir-\xc5\xa1aahin satatuhantisen armeijan muiden avaarien ja naapurikansojen tuella. Kamppailu yhteisi\xc3\xa4 vihollisia vastaan vahvisti avaarien identiteetti\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1813 solmitussa Gulistanin rauhassa Dagestan liitettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten paikallisten vallanpit\xc3\xa4jien tukemana harjoittama sorto her\xc3\xa4tti laajaa tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4, jota muslimipapisto k\xc3\xa4ytti hyv\xc3\xa4kseen. Vastarintaliikkeen johtajista tunnetuin on imaami \xc5\xa0amil, joka pystytti islamilaiseen lakiin perustuneen teokraattisen sotilasvaltion. Alueen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 joutui sek\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten ett\xc3\xa4 imaamikunnan sota- ja kostotoimenpiteiden kohteeksi. Pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n jatkunut n\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kamppailu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi \xc5\xa0amilin vangitsemiseen Gunibissa vuonna 1859. Sodan j\xc3\xa4lkeen kaanikunnat lakkautettiin ja avaarien asuinalue jaettiin Avarian, Andin, Gunibin ja Zaqatalan piirikunniksi.'