b'\n_START_ARTICLE_\nSaksan puolalaiset\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPuolalaisia muutti Saksaan suuressa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin 1800-luvun keskivaiheilta 1900-luvun alkuun. Puolalaisia muutti Saksaan maatalouden ty\xc3\xb6voimapulan t\xc3\xa4hden. Leutenot-nimell\xc3\xa4 tunnettu pula ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4 johtui saksalaisten suuresta muuttoaallosta Yhdysvaltoihin. Puolalaiset vaikuttivat maatalouden lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Ruhrin hiilikaivoksilla, joita oli alettu laajentaa 1800-luvun alulla. Puolalaiset perustivat Ruhrille monia puolalaisia seuroja. Ensimm\xc3\xa4inen niist\xc3\xa4 oli katolilainen ty\xc3\xb6seura Jednosch. T\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 puolalaisten yhteyssiteit\xc3\xa4 oli puolankielinen lehti Wiarus Polski. Kun Preussissa alettiin pel\xc3\xa4t\xc3\xa4 slaavilaistumista, puolalaisia alettiin sulauttaa saksalaiseen yhteiskuntaan. 1890-luvulla lakkautettiin esimerkiksi puolalaiset koulut. Lis\xc3\xa4ksi vuodesta 1899 ty\xc3\xb6paikan s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4misen edellytykseksi asetettiin saksan kielen taito. Ennen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 maailmansotaa Ruhrin alueella oli arviolta 500\xc2\xa0000 puolalaista, joista suuri osa muutti takaisin Puolaan sodan j\xc3\xa4lkeen. Alueelle j\xc3\xa4i noin 150\xc2\xa0000 puolalaista, jotka sulautuivat maailmansotien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 nopeasti saksalaisiin. Toisessa maailmansodassa Natsi-Saksa otti noin 300\xc2\xa0000 puolalaista sotavankia ja 1\xc2\xa0000\xc2\xa0000 siviili\xc3\xa4 pakkot\xc3\xb6ihin. Sodan j\xc3\xa4lkeen suurin osa puolalaista palasi Puolaan. Puolalaisia on alkanut uudestaan tulla etenkin maatalouden palvelukseen 1990-luvulta l\xc3\xa4htien. Suurin osa heist\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelee maassa v\xc3\xa4liaikaisesti.'