b'\n_START_ARTICLE_\nViirulehtimittari\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nViirulehtimittari on yleisvaikutelmaltaan harmahtava perhonen. Siipien pohjav\xc3\xa4ri on harmaanvalkoinen, mutta kaikki viisi harmaata ja mutkittelevaa poikkijuovaa ovat leveit\xc3\xa4 ja voivat joillakin yksil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurimman osan vaaleasta v\xc3\xa4rist\xc3\xa4. Siiviss\xc3\xa4 on lis\xc3\xa4ksi vihert\xc3\xa4v\xc3\xa4nharmaita pitkitt\xc3\xa4isjuovia, ja ne ovat kauttaaltaan mustanharmaiden, pienten pisteiden kirjomat. Aivan siiven reunassa on ohut, tumma viiru, ja siiven reunan ripset ovat t\xc3\xa4plikk\xc3\xa4\xc3\xa4t. Naaraat ovat koiraita vaaleampia. Siipiv\xc3\xa4li on 21\xe2\x80\x9329 mm.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nViirulehtimittarin levinneisyys ulottuu Etel\xc3\xa4-Euroopasta Siperiaan. Suomessa viirulehtimittaria tavataan yleisen\xc3\xa4 suurimmassa osassa maata, ja levinneisyys ulottuu ainakin Keski-Lappiin saakka. Perhonen lent\xc3\xa4\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4 sukupolvena kes\xc3\xa4kuun alkupuolelta hein\xc3\xa4kuun puoleen v\xc3\xa4liin. Joinakin vuosina lajilla on toinen sukupolvi elokuun lopulta syyskuun loppuun.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n lent\xc3\xa4v\xc3\xa4 laji, joka tulee my\xc3\xb6s valolle. L\xc3\xa4htee helposti lentoon p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mutta toisaalta ei lenn\xc3\xa4 mainittavasti en\xc3\xa4\xc3\xa4 pime\xc3\xa4ss\xc3\xa4. El\xc3\xa4\xc3\xa4 avoimilla niityill\xc3\xa4, joutomailla ja muilla aukeilla paikoilla, mutta puuttuu vuoristoista. Toukka talvehtii keskenkasvuisena hein\xc3\xa4kuun lopulta toukokuuhun.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukka sy\xc3\xb6 monia matalia niittykasveja.'