b'\n_START_ARTICLE_\nTerveysk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen\n_START_SECTION_\nElintapojen merkitys kansanterveydelle\n_START_PARAGRAPH_\nKansanterveys tarkoittaa v\xc3\xa4est\xc3\xb6n yleist\xc3\xa4 terveytt\xc3\xa4. Kansanterveydess\xc3\xa4 on tapahtunut kehittyneiss\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsimaissa niin kutsuttu epidemiologinen siirtym\xc3\xa4. Ilmi\xc3\xb6ll\xc3\xa4 tarkoitetaan sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 maan vaurastuessa ensin ylemm\xc3\xa4t luokat alkavat k\xc3\xa4rsi\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n esimerkiksi syd\xc3\xa4n- ja verisuonitaudeista, mutta vaurastumisen jatkuessa n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vaivoista tulee tavallisten ty\xc3\xb6miesten tauteja. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kehittyneit\xc3\xa4 yhteiskuntia piinaavat tarttuvien tautien sijaan krooniset sairaudet. Toisin kuin tarttuvat taudit, n\xc3\xa4m\xc3\xa4 krooniset sairaudet ovat vahvasti sidoksissa el\xc3\xa4m\xc3\xa4tapatekij\xc3\xb6ihin. Kroonisia tauteja ovat esimerkiksi syd\xc3\xa4n- ja verisuonitaudit, diabetes sek\xc3\xa4 jotkin tuki- ja liikuntaelinsairaudet. Kansantaudeilla tarkoitetaan sellaisia tauteja, joilla on suuri vaikutus kansanterveyteen ja usein my\xc3\xb6s kuolleisuuteen. Usein kansantaudit aiheuttavat my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6voimatappioita ty\xc3\xb6kyvyn heikkenemisen johdosta. Suomessa suurin kuolinsyyryhm\xc3\xa4 on syd\xc3\xa4n- ja verisuonitaudit._NEWLINE_Yhteist\xc3\xa4 monille Suomessa yleisille kansansairauksille ovat yhteiset riskitekij\xc3\xa4t, joista monet liittyv\xc3\xa4t elintapoihin. Esimerkiksi ep\xc3\xa4terveellinen ruokavalio lis\xc3\xa4\xc3\xa4 syd\xc3\xa4n- ja verisuonitautien sek\xc3\xa4 diabeteksen riski\xc3\xa4, kun liikunta taas v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 riskej\xc3\xa4. Esimerkkin\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 tyypin 2 diabetesta. Tyypin 2 diabetes on maailmanlaajuisesti lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt liikalihavuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6n ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen ohella. Tyypin 2 diabetes aiheuttaa merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4nlaatua heikent\xc3\xa4vi\xc3\xa4 komplikaatioita ja ennenaikaista kuolleisuutta. On arvioitu, ett\xc3\xa4 monissa Euroopan maissa diabeteksen aiheuttamat kustannukset kattavat 5\xe2\x88\x9211 prosenttia terveydenhoitomenoista. Elintavoista riskitekij\xc3\xb6iksi tyypin 2 diabetekseen sairastumiseen on tunnistettu tupakointi, v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen liikunta, univaje ja ep\xc3\xa4terveellinen ruokavalio. N\xc3\xa4in ollen tyypin 2 diabetesta voitaisiin ennaltaehk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapamuutoksilla, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 voisi potentiaalisesti sek\xc3\xa4 kohentaa kansanterveytt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 valtion varoja._NEWLINE_Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen entinen pitk\xc3\xa4aikainen p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Pekka Puska on todennut, ett\xc3\xa4 kansanterveyden kannalta keski\xc3\xb6\xc3\xb6n on nousemassa fyysinen kokonaisaktiivisuus. Elintapojen kehitys on ollut Suomessa positiivista ruokatottumusten ja v\xc3\xa4henev\xc3\xa4n tupakoinnin suhteen, mutta fyysisen aktiivisuus ei ole kehittynyt yht\xc3\xa4 suotuisasti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy liikkumattomuuteen liittyvien terveysvaivojen, kuten lihavuuden, tuki- ja liikuntaelinsairauksien ja diabeteksen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen\xc3\xa4. Puskan huomauttaa, ett\xc3\xa4 fyysinen aktiivisuus sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n kuin vain urheilun ja terveysliikunnan. Fyysinen kokonaisaktiivisuuteen liittyy kaikki p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana tapahtuva liikkuminen.\n_START_SECTION_\nKehitys ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6ryhmien v\xc3\xa4liset erot\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalaisten elintavat ovat monen tekij\xc3\xa4n osalta kehittyneet suotuisaan suuntaan. Positiivinen kehitys k\xc3\xa4tkee kuitenkin allensa v\xc3\xa4est\xc3\xb6ryhmien v\xc3\xa4lisen kehityskulun (katso terveyserot). Elintapojen sosioekonomiset erot ovat osasyy sosioekonomisten terveyserojen taustalla. On esitetty, ett\xc3\xa4 alimpiin sosioekonomisiin ryhmiin kasautuvat haitalliset tupakointi- ja alkoholitavat selitt\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t yli puolet havaituista sosioekonomisista kuolleisuuseroista.\n_START_SECTION_\nTupakointi\n_START_PARAGRAPH_\nAikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1978\xe2\x80\x932013 miehet ovat tupakoineet naisia enemm\xc3\xa4n. Kuitenkin sukupuolet ovat ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 l\xc3\xa4hentyneet toisiaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in tupakoivien miesten osuuden merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 laskusta. Naisilla tupakointi ei ole v\xc3\xa4hentynyt samalla tavalla mutta se on silti pysynyt miehi\xc3\xa4 matalammalla tasolla. Vaikka miesten p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4inen tupakointi on v\xc3\xa4hentynyt, ovat koulutusryhmitt\xc3\xa4iset erot kasvaneet merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti tarkastelujaksolla. Samoin naisilla koulutusryhmitt\xc3\xa4iset erot ovat kasvaneet. Alimpaan koulutusryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvista naisista p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in tupakoivien osuus on jaksolla 2011\xe2\x88\x922013 jopa yleisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin jaksolla 1982\xe2\x88\x921985.\n_START_SECTION_\nAlkoholi\n_START_PARAGRAPH_\nAjanjaksolla 1982\xe2\x88\x922013 niiden osuus, jotka ovat juoneet viikossa yli 8 alkoholiannosta, on korkein ylimm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 koulutusryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Koulutusryhmien v\xc3\xa4liset erot alkoholinkulutuksessa ovat tasoittuneet aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1982\xe2\x88\x922013, etenkin miehill\xc3\xa4. Miehet ovat koko tarkasteluajanjakson ajan olleet naisia todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isemmin alkoholin aktiivisia kuluttajia. Kuitenkin alkoholin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4llinen kulutus on korkeampaa 2000-luvulla kuin 1980-luvulla. Muissakin tutkimuksissa on havaittu, ett\xc3\xa4 korkeassa sosioekonomisessa asemassa olevat juovat m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4llisesti yht\xc3\xa4 paljon kuin alemmassa asemassa olevat. Kuitenkin alemmassa sosioekonomisessa asemassa olevat k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t alkoholin aiheuttamista haitoista enemm\xc3\xa4n, vaikka juodun alkoholin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vakioitaisiin. Lis\xc3\xa4ksi alkoholin merkitys tuloryhmien v\xc3\xa4listen kuolleisuuserojen taustalla on aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1988\xe2\x88\x922007 kasvanut. Ilman alkoholia ja tupakkaa kuolleisuuserot eiv\xc3\xa4t olisi muuttuneet paljoa.\n_START_SECTION_\nRuokatottumukset\n_START_PARAGRAPH_\nTerveellisi\xc3\xa4 ruokatottumuksia on mitattu esimerkiksi kasvisten p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4isell\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ll\xc3\xa4, rasvattoman maidon k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ja kasvisrasvalevitteen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Niiden osuus, joilla kaksi n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kolmesta toteutuu, on kasvanut molemmilla sukupuolilla jaksosta 1979\xe2\x88\x921981 jaksoon 2005\xe2\x88\x922009. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen on havaittavissa miehiss\xc3\xa4 pient\xc3\xa4 laskua ja naisissa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 lasku. Osittain t\xc3\xa4m\xc3\xa4 lasku voi johtua siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kansalaisten k\xc3\xa4sitykset terveellisest\xc3\xa4 ruoasta ovat muutoksessa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy erityisesti siin\xc3\xa4, miten tietoisuus sokerin terveyshaitoista on lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt, ja toisaalta rasvan vaarallisuutta ei pidet\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n selv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Niiden osuus v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4, jotka pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t v\xc3\xa4h\xc3\xa4rasvaisuutta v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n melko t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 ruokaa valitessa, onkin v\xc3\xa4hentynyt vuosien 2005 ja 2014 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. My\xc3\xb6s AVTK-tutkimuksen mukaan niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, jotka ovat terveydellisist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4aneet rasvan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 viimeisen vuoden aikana, on vuosien 2000 ja 2014 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 laskenut 38 prosentista 21 prosenttiin. Sokerin sy\xc3\xb6nti\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4neiden osuus taas on t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 noussut 23 prosentista 36 prosenttiin. _NEWLINE_Ruokatottumuksissa on ollut Suomessa jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n havaittavissa eroja sosioekonomisten ryhmien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Niin kulutustilastojen kuin kyselytutkimustenkin perusteilla on saatu samankaltaisia tuloksia. Yleisesti ottaen v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n koulutetut sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t korkeasti koulutettuja v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n vihanneksia ja hedelmi\xc3\xa4. Koulutusryhmien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on havaittavissa systemaattisemmat erot ruokatottumusten terveellisyydess\xc3\xa4, kuin tuloryhmien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.   Sukupuolet eroavat my\xc3\xb6s ruokatottumusten terveellisyydess\xc3\xa4 systemaattisesti. Tutkimuksissa on jatkuvasti todettu, ett\xc3\xa4 naiset sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t miehi\xc3\xa4 terveellisemmin.\n_START_SECTION_\nFyysinen aktiivisuus ja liikunta\n_START_PARAGRAPH_\nVapaa-ajan liikuntaa harrastavien osuus aikuisv\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 (v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 30 min 2 kertaa viikossa) on aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1979\xe2\x88\x922013 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt noin 40 prosentista noin 70 prosenttiin molemmilla sukupuolilla. Toisaalta niiden osuus jotka k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 15 minuuttia ty\xc3\xb6matkaliikuntaan on miehill\xc3\xa4 laskenut samalla aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 noin 35 prosentista 28 prosenttiin ja naisilla noin 60 prosentista noin 42 prosenttiin. Vapaa-ajan liikunta on siis yleistynyt, mutta ty\xc3\xb6matkaliikuntaan k\xc3\xa4ytetty aika v\xc3\xa4hentynyt. Tultaessa 1980-luvulta 2010-luvulle ty\xc3\xb6n fyysinen kuormittavuus on kuitenkin v\xc3\xa4hentynyt._NEWLINE_Yhdentoista vuoden seurannassa (2000\xe2\x88\x922011) havaittiin, ett\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6tasolla fyysinen kokonaisaktiivisuus v\xc3\xa4hentyi. Fyysisess\xc3\xa4 kokonaisaktiivisuudessa (mittarissa yhdistettyn\xc3\xa4 vapaa-ajan liikunta, ty\xc3\xb6matkaliikunta sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6n fyysinen kuormittavuus) on Suomessa havaittu my\xc3\xb6s koulutusryhmien v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 eroja. Suuri fyysinen aktiivisuus oli samassa tutkimuksessa yleisint\xc3\xa4 korkeimmin koulutetuilla, ja lis\xc3\xa4ksi seurannan aikana koulutusryhmien v\xc3\xa4liset erot kasvoivat.\n_START_SECTION_\nSuomi verrattuna muuhun Eurooppaan\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4llisess\xc3\xa4 kulutuksessa Suomi on samalla tasolla esimerkiksi Puolan ja Valkoven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 maissa alkoholia kulutettiin 10\xe2\x88\x9212 litraa henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 kohden vuonna 2002. Muissa Pohjoismaissa, kuten Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa vastaava luku oli 6\xe2\x88\x9210 litraa. 12\xe2\x88\x9214 litraa henke\xc3\xa4 kohden kuluttaviin maihin kuului mm. Saksa, Ranska, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Viro. Yli 14 litraa alkoholia kului henke\xc3\xa4 kohden esimerkiksi Latviassa, Liettuassa, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja Irlannissa. Eniten alkoholia kulutettiin Moldovassa._NEWLINE_Tupakointi on yleisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Euroopassa kuin pohjoisessa. Eurobarometrin mukaan suomalaiset ja ruotsalaiset ovat Euroopan v\xc3\xa4hiten tupakoivat kansakunnat. Suomalaisten tupakointi onkin v\xc3\xa4hentynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana ja suomalainen kansanterveysj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ASH (Action on Smoking and Health) on asettanut tavoitteekseen savuttoman Suomen vuoteen 2030 menness\xc3\xa4._NEWLINE_Ruokatottumuksien terveellisyydess\xc3\xa4 Suomi on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Euroopan keskitasoa. Kun 31 Euroopan maata j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n sen mukaan, kuinka suuri osuus v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 nauttii p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in kasviksia/hedelmi\xc3\xa4 viisi annosta tai enemm\xc3\xa4n, ylt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomi vertailussa sijalle 13. Suomalaisten ravintokuidun saanti Finravinto 2012-tutkimusksen mukaan alitti kuitenkin suositellun tason.'