b'\n_START_ARTICLE_\nMuhu\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nMuhu alkoi muodostua noin 8\xc2\xa0000 vuotta sitten, kun se nousi hitaasti merest\xc3\xa4. Saari on pinnanmuodoiltaan hyvin tasainen. Sen korkein kohta on 21,5 metri\xc3\xa4 merenpinnasta.  Pinnan muodot ovat muodostuneet mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4n aiheuttamana. Kallioper\xc3\xa4 on muinaisista koralliriutoista muodostunutta kovaa sedimenttikive\xc3\xa4. Kallioper\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on dolomiittia, mik\xc3\xa4 on Muhun t\xc3\xa4rkein luonnonvara. Maaper\xc3\xa4 kallioper\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on ohut, se on harvoin yli 5 metri\xc3\xa4 paksu. Saaren pienen koon ja tasaisten pinnanmuotojen takia sis\xc3\xa4vesi\xc3\xa4 on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ja ne ovat kooltaan merkityksett\xc3\xb6mi\xc3\xa4. Saaressa aikoineen virranneet Soonda- ja L\xc3\xb5etsajoet on kuivatettu.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nMaatalouden harjoittamisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4isyyden takia Muhun luonto on hyvin s\xc3\xa4ilynyt. Suuri osa saaren rannikosta on suojeltu EU:n Natura 2000 hankkeen nojalla. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 saarella tavataan muun muassa peuroja, kettuja ja hirvi\xc3\xa4. Monet muuttolinnut, kuten joutsenet, hanhet ja sorsat pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t muuttomatkoillaan saaren rannikolla. Saarella on my\xc3\xb6s kolme merikotkapariskuntaa. Saarta ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivill\xc3\xa4 merialueilla on aikanaan ollut runsaasti ahventa, kuhaa ja siikaa, mutta niiden kannat ovat sittemmin romahtaneet. Muhun hevostiloilla on rotuna uhanalaisia eestinhevosia. Muhulla tavataan 23 harvinaista k\xc3\xa4mmekk\xc3\xa4lajia, jotka kaikki ovat suojeltuja.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset asukkaat tulivat saarelle tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti 4\xc2\xa0500 vuotta sitten. Saari on ollut historiallisesti hyvin tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n asuttu. Se oli Saarenmaan muinaismaakunnan t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 alueita. Muhu oli viimeisi\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 virolaisalueita, jotka kukistuivat sodassa Kalparitaristoa vastaan Baltian ristiretkien aikana. Saarenmaalaiset johtivat Virolaisten suurta kapinaa vuonna 1224, mutta kapina kukistettiin ja ritaristo hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si saarelle Henrikin Liivinmaan kronikan mukaan 20\xc2\xa0000 sotilaan voimin vuonna 1227. Onnistuneen valloitusretken j\xc3\xa4lkeen asukkaat kastettiin kristinuskoon. 1200-luvun lopulla rakennettiin saaren keskustaan Pyh\xc3\xa4lle Katariinalle omistettu gootilaistyylinen kirkko. Jo vuodesta 1532 saarella asui vapaita virolaisia talonpoikia, mik\xc3\xa4 oli poikkeuksellista silloisen Viron alueella. _NEWLINE_Liivinmaan sodan aikana Muhun valloittivat tanskalaiset. Vuodesta 1645 saarta hallitsivat vuorostaan ruotsalaiset. Ruotsin kuningatar Kristiina l\xc3\xa4\xc3\xa4nitti alueen Magnus De la Gardielle. Ruotsi luopui alueistaan virossa Uudenkaupungin rauhassa ja Muhu liitettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikuntaan. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallan alaisuudessa Muhu kuului hallinnollisesti Liivinmaan kuvernementtiin. 1850-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Nikolai I:n hallituskaudella 70 prosenttia asukkaista k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ortodoksiseen uskoon, koska maata alettiin jakaa k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneille. 1900-luvun alussa Muhussa oli noin 6\xc2\xa0000 asukasta. Viron itsen\xc3\xa4isyyssodan aikana Muhu oli tuolloin syttyneen Saarenmaan kapinan keskuksia ja kapinan alkupaikka. Itsen\xc3\xa4isen Viron aikana Muhu oli jaettu kahteen kuntaan, jotka yhdistettiin vuonna 1939. Neuvostovallan aikana Muhu jaettiin kahteen kyl\xc3\xa4kuntaan vuonna 1945 ja nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1950. 1954 kyl\xc3\xa4kuntien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 supistettiin j\xc3\xa4lleen kahteen ja nekin liitettiin yhteen vuonna 1960. Itsen\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Virossa Muhu oli ensimm\xc3\xa4inen virallinen kunta, se perustettiin virallisesti 1. lokakuuta 1990.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMuhun v\xc3\xa4est\xc3\xb6 poikkeaa virolaisten valtavirrasta. Itse\xc3\xa4\xc3\xa4n he kutsuvat nimell\xc3\xa4 Muhu rahvas eli muhun kansa. Oma identiteetti on saarella vahva. Asukkaita Muhussa on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n alle 2\xc2\xa0000 (1\xc2\xa0918 vuonna 2010), mutta asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kaksinkertaistuu saarella kes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 viett\xc3\xa4vien saapuessa, joista monen juuret ovat saarella. Toisaalta monet Muhulta muualle esimerkiksi t\xc3\xb6ihin muuttaneet eiv\xc3\xa4t rekister\xc3\xb6idy uudelle paikkakunnalleen, vaan pysyv\xc3\xa4t rekisteriss\xc3\xa4 Muhulla. Poismuuton ja alhaisen syntyvyyden takia Muhun v\xc3\xa4kiluku laski 11 prosenttia vuosina 1996\xe2\x80\x932006.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nMuhun asukkaat kutsuvat usein ihmisi\xc3\xa4 etunimen ja asuinpaikan yhdistelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Tapa on per\xc3\xa4isin ajalta ennen sukunimi\xc3\xa4. Muhun ehk\xc3\xa4 tunnetuin perinne on kutominen. Saarella tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi kansallispukuja, joita k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 juhlatilaisuuksissa. Muhu on kuuluisa k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isist\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotka ovat kierrelleet mantereella. He ovat antaneet Virolle sen ainutlaatuisen arkkitehtuurisen tyylin. Muhulaisia on ollut rakennust\xc3\xb6iss\xc3\xa4 Viron ohella my\xc3\xb6s esimerkiksi Riiassa ja Pietarissa. Hiljattain on her\xc3\xa4tetty henkiin my\xc3\xb6s vanha tapa koristella talojen ovia v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 symboleilla. Aikoinaan niit\xc3\xa4 maalattiin pahojen henkien pit\xc3\xa4miseksi loitolla.'