b'\n_START_ARTICLE_\nJoutilaisuus\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6voimapulasta palkolliss\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6ihin\n_START_PARAGRAPH_\nJoutilaisuus oli esiteollisena aikakautena lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti tuntematon k\xc3\xa4site, koska ihmisten ajasta valtaosa kului jokap\xc3\xa4iv\xc3\xa4isen elannon hankkimiseen eik\xc3\xa4 vapaa-aikaa juuri ollut . Kuitenkin jo 1600-luvulla oli v\xc3\xa4est\xc3\xb6lle ty\xc3\xb6voimapulan takia m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty palveluspakko: jokaisen oli ty\xc3\xb6llistett\xc3\xa4v\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4 joko omalla ty\xc3\xb6ll\xc3\xa4\xc3\xa4n tai toisen palveluksessa. Vuoden 1739 palkolliss\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 joutenolo tehtiin rikolliseksi ja samoin ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 vailla olevan auttaminen. Astumalla toisen palvelukseen ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4 alistui is\xc3\xa4nt\xc3\xa4vallan alle. Is\xc3\xa4nn\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli oikeus ja jopa velvollisuus kurittaa ruumiillisesti palvelijaansa, jos t\xc3\xa4m\xc3\xa4 rikkoi kotikuria._NEWLINE_Elintason asteittainen nousu, viinan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n ja huvittelukultturin kuten tanssin, y\xc3\xb6juoksun, korttipelien tai kuokkavierailun yleistyminen rahvaan keskuudessa lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t 1700-luvulla ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tekev\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6n poissaoloja arkisesta aherruksesta, mik\xc3\xa4 koettiin ep\xc3\xa4kohtana. Siksi erilaisin j\xc3\xa4rjestyss\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6in pyrittiin ohjaamaan ja rajoittamaan sek\xc3\xa4 nuorten ett\xc3\xa4 varsinkin palkollisten vapaa-ajan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t johtivat kirkkokurin kiristymiseen ja Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalla pit\xc3\xa4j\xc3\xa4kurin syntyyn._NEWLINE_Varsinaiset joutilaisuuss\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6kset ja -rangaistukset perustuivat vuoden 1805 palkollisasetukseen, joka s\xc3\xa4\xc3\xa4teli is\xc3\xa4nt\xc3\xa4v\xc3\xa4en ja palkollisten v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 palvelussuhteita. Asetus velvoitti palvelusv\xc3\xa4en olemaan kaikkina arkip\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kiinnitti huomiota irtolaiskysymykseen, koska kukaan ei saanut kirjoittaa hengille palkollista, joka ei ollut h\xc3\xa4nen palveluksessaan. Asetus edellytti siten edelleen laillisen suojeluperiaatteen sek\xc3\xa4 palvelupakkovelvollisuuden noudattamista. _NEWLINE_Asetusta sovellettaessa irtolaiset leimattiin helposti laiskuuteen ja ilkivaltaisuuteen taipuviksi, ja siksi heid\xc3\xa4n liikkuvuuttaan pyrittiin rajoittamaan. Irtolaisiksi todetut voitiin ilmoittaa maaherralle, jolla oli valta l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 heid\xc3\xa4t sotapalvelukseen tai yleiseen ty\xc3\xb6laitokseen. Ainakin Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalla meneteltiin n\xc3\xa4in yleisesti 1800-luvun alussa, mik\xc3\xa4 tarkoitti irtolaisten karkottamista pit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4. Perusteena oli tavallisesti heid\xc3\xa4n irstainen tai muuten sopimaton el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapansa. Viel\xc3\xa4 niinkin my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin vuonna 1865 keisarillinen majesteetti antoi erityisen joutolaisasetuksen, jossa m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin, miten t\xc3\xa4m\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4n kanssa oli menetelt\xc3\xa4v\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVapaap\xc3\xa4iv\xc3\xa4t sakotusten kohteina\n_START_PARAGRAPH_\nErityisesti Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalla mutta laajemminkin Suomessa tulivat viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1800-luvun alussa ongelmaksi palvelusv\xc3\xa4en tavallisesti maanantaip\xc3\xa4iviin osuneet vapaap\xc3\xa4iv\xc3\xa4t, koska kaikki eiv\xc3\xa4t kyenneet juopottelun tai muiden rientojen takia ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Siksi Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan eri pit\xc3\xa4jien k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 rangaistiin palkollisia s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti vuoden 1805 palkollisasetuksen perusteella heid\xc3\xa4n vapaap\xc3\xa4ivist\xc3\xa4\xc3\xa4n, mist\xc3\xa4 ensikertalaiselle lankesi kolmen ruplan sakko._NEWLINE_Kolmessa Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydennettiin palkollisasetusta lis\xc3\xa4sakoin, jolloin vapaap\xc3\xa4ivien vietosta voitiin tuomita my\xc3\xb6s talollis- ja torppariv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4. Lapuan vuoden 1843 hallitus\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6 (Lapuan laki) rankaisi jokaista talon omistajaa, joka hyv\xc3\xa4ksyi lastensa ja palkollistensa olevan joutilaana, ja samaa periaatetta noudatettiin Laihialla ja Mustasaaressa. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 pit\xc3\xa4jiss\xc3\xa4 rangaistiin 1840\xe2\x80\x931859 kaikkiaan 81 henke\xc3\xa4 pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isten s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6sten takia, mik\xc3\xa4 oli kuutisen prosenttia kaikista pit\xc3\xa4j\xc3\xa4kurisakoista._NEWLINE_Vuoden 1805 palkollisasetus toistettiin useissa etel\xc3\xa4pohjalaisissa j\xc3\xa4rjestyss\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6iss\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 korosti valtakunnallisen asetuksen merkityst\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4si sen tehoa. Jos ottaa huomioon my\xc3\xb6s palkollisasetuksen mukaiset sakot, jaettiin esimerkiksi Lapualla 1844\xe2\x80\x931893 vapaap\xc3\xa4iv\xc3\xa4- ja joutilaisuussakkoja kaikkiaan 225 kappaletta. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in niiden osuus k\xc3\xa4sitti l\xc3\xa4hes viidenneksen kaikista kurisakoista. Joutilaisuusrangaistukset loppuivat kuitenkin muita pit\xc3\xa4j\xc3\xa4kuris\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 aiemmin \xe2\x80\x93 muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta jo 1860-luvulta alkaen. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1880-luvulle tultaessa my\xc3\xb6s palvelupakkovelvollisuus ja laillinen suojelu olivat siirtyneet k\xc3\xa4sittein\xc3\xa4 historiaan.\n_START_SECTION_\nJoutilaisuuss\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen tarkoitus ja merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nTy\xc3\xb6t\xc3\xa4 tekev\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6n ty\xc3\xb6olojen kiristymiseen vaikutti osaltaan pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n jatkunut ty\xc3\xb6voimapula, sill\xc3\xa4 samaan aikaan kun tervan- ja kyd\xc3\xb6npoltto sek\xc3\xa4 muut maatalouden sivuelinkeinot vaativat runsaasti ty\xc3\xb6voimaa, lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t nuorten vapaa-ajan harrastukset. Siksi paikallishallinnon elimet olivat pitkin 1700-lukua pyrkineet erilaisin rangaistuksin rajoittamaan nuorten vapaa-aikaa ja yhdess\xc3\xa4olomuotoja, jotta ty\xc3\xb6voima olisi arkip\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 tehokkaassa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kehityksen huipennukseksi syntyiv\xc3\xa4t 1800-luvun alun joutilaisuuss\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t, jotka menettiv\xc3\xa4t merkityksens\xc3\xa4 vasta elinkeinojen vapauttamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4._NEWLINE_Paikallisilla ja yleisill\xc3\xa4 rangaistuss\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksill\xc3\xa4 talojen is\xc3\xa4nnille avautui samalla mahdollisuus siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 lastensa ja palkollistensa kurinpito- ja kasvatusvastuu kyl\xc3\xa4- ja pit\xc3\xa4j\xc3\xa4hallinnon sek\xc3\xa4 viranomaisten harteille, koska yksityinen talollinen ei aina voinut ty\xc3\xb6voiman vaikean saatavuuden takia vaatia alustalaisiltaan s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6sten ehdotonta noudattamista. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ehdottomuutta painottivat kuitenkin uskonnolliset n\xc3\xa4kemykset, sill\xc3\xa4 kirkollisissa piireiss\xc3\xa4 pidettiin nuorten erilaisia ajanvietteit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 synnillisin\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 turmiollisina. Paikalliset itsehallintoelimet eiv\xc3\xa4t puolestaan kyenneet j\xc3\xa4rjestyksenpitoon vastaamaan juuri muuten kuin pelkin rangaistuksin.'