b'\n_START_ARTICLE_\nImpala\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nImpalat kuuluvat keskikokoisiin antilooppeihin. Ne kuuluvat my\xc3\xb6s antiloopeista siroimpiin. Impalan p\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ruumiin yhteispituus on 1,1\xe2\x80\x931,5 metri\xc3\xa4, h\xc3\xa4nn\xc3\xa4n pituus 25\xe2\x80\x9340 sentti\xc3\xa4 ja s\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeus 77,5\xe2\x80\x93100 sentti\xc3\xa4. Koiraat painavat 53\xe2\x80\x9376 kiloa, naaraat 40\xe2\x80\x9353 kiloa. Koirailla on verraten ohuet, lyyramaiset ja uurteiset, 45\xe2\x80\x9392 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4t spiraalikierteiset sarvet. Naaraat ovat sarvettomia. It\xc3\xa4afrikkalaisille impaloille kasvaa selv\xc3\xa4sti suuremmat sarvet kuin niiden etel\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Afrikassa el\xc3\xa4ville lajitovereille. Kaula ja raajat ovat hoikat ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tuuhea. Sorkat ovat uurteettomat. Impalan hajurauhaset sijaitsevat takajalkojen yl\xc3\xa4puolella, samassa kohtaa, jossa on tumma tupsu. Aikuisilla koirailla on hajurauhaset my\xc3\xb6s otsassa. Naarailla on nelj\xc3\xa4 nis\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Impalan karvoitus on tasaista ja kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. V\xc3\xa4ritys on selk\xc3\xa4puolelta tumman kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4nruskea tai punertava, jaloista ja reisist\xc3\xa4 vaaleampi. Kyljet ovat hieman selk\xc3\xa4\xc3\xa4 vaaleammat. Valkoinen vatsa rajautuu ter\xc3\xa4v\xc3\xa4sti kylkiin. Vatsan lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s kurkku, korvien sis\xc3\xa4osat, silmien ymp\xc3\xa4rys ja huulet ovat valkoiset, samoin kuin h\xc3\xa4nn\xc3\xa4n sis\xc3\xa4pinnat. Korvien k\xc3\xa4rjet ovat mustat. H\xc3\xa4nn\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 molemmilla reisill\xc3\xa4 kulkee musta juova. Impalalla on takajalkojen nilkoissa ja kupeilla sek\xc3\xa4 takajalkojen lonkkien edess\xc3\xa4 selv\xc3\xa4sti erottuvat mustat laikut. Naaraat ja koiraat ovat sarvia lukuun ottamatta samann\xc3\xa4k\xc3\xb6iset. Nuorillakin impaloilla on aikuisille ominainen v\xc3\xa4ritys. Alalajeista mustanaamaimpala on hieman muita impaloja pienempi, ja lis\xc3\xa4ksi sen turvassa on musta l\xc3\xa4ikk\xc3\xa4 ja sen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on tavanomaista pidempi ja hyvin tuuhea.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nImpalalla on luonnostaan it\xc3\xa4iseen ja etel\xc3\xa4iseen Afrikkaan sijoittuva laaja levinneisyysalue, joka ulottuu Kenian keski- ja it\xc3\xa4osista ja Ugandan koillisosista KwaZulu-Natalin pohjoisosiin ja sielt\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen aina Namibiaan ja Angolan etel\xc3\xa4osiin saakka. Koillis-Angolassa ja Luoteis-Namibian Kaokolandissa el\xc3\xa4v\xc3\xa4n mustanaamaimpalan levinneisyys on muista impaloista selv\xc3\xa4sti erill\xc3\xa4\xc3\xa4n. Impaloja on istutettu lukuisille yksityisille riistatiloille ja pienille suojelualueille ymp\xc3\xa4ri etel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Afrikkaa. Niit\xc3\xa4 on siirretty my\xc3\xb6s kahdelle Gabonissa sijaitsevalle suojelualueelle, vaikkakaan impala ei kuulu Gabonin luontaiseen nis\xc3\xa4k\xc3\xa4slajistoon._NEWLINE_Lajin levinneisyys on pysynyt historiallisella ajalla suureksi osaksi ennallaan, mutta laji on h\xc3\xa4vinnyt joiltakin alueilta mets\xc3\xa4styksen ja asutuksen levi\xc3\xa4misen takia. Burundista impala on h\xc3\xa4vinnyt kokonaan. Impala ei ole uhanalainen, eik\xc3\xa4 siihen kohdistu lajina merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 uhkia. Sopeutuvana lajina impala kest\xc3\xa4\xc3\xa4 monia muita kasvinsy\xc3\xb6ji\xc3\xa4 paremmin ylilaidunnuksen ja kulotuksen aiheuttamia ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nmuutoksia. Lajin kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi arvioidaan l\xc3\xa4hes kaksi miljoonaa yksil\xc3\xb6\xc3\xa4, joista noin nelj\xc3\xa4nnes el\xc3\xa4\xc3\xa4 suojelualueilla. Kantojen uskotaan olevan kokonaisuudessa vakaita, etenkin suojelualueilla, joilla niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 voi jopa olla kasvussa. Mustanaamaimpala luokitellaan kuitenkin vaarantuneeksi. Suurimmat mustanaamaimpalan kantaa verottavat uhkatekij\xc3\xa4t ovat salamets\xc3\xa4stys, karjatalous ja ankara kuivuus. My\xc3\xb6s mahdollinen risteytyminen l\xc3\xa4hialueiden riistatiloilla el\xc3\xa4vien tavallisten impalojen kanssa muodostaa sille uhan. Vuosina 1968\xe2\x80\x931971 siirrettiin 180 mustanaamaimpalaa Etoshan kansallispuistoon, jossa niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kasvanut tasaisesti 1\xc2\xa0500 yksil\xc3\xb6\xc3\xb6n. Muulla el\xc3\xa4\xc3\xa4 nykyisin vain alle 500 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n alalajin edustajaa. Niit\xc3\xa4 on viety my\xc3\xb6s yksityisille tiloille Pohjois-Namibiaan.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nImpala on puu- ja pensassavannien laji, joka v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 avoimia alueita ja metsi\xc3\xa4. Tavallisesti sit\xc3\xa4 tavataankin seuduilla, joilla kasvaa matalia puita, korkeita pensaita ja joilla on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n aluskasvillisuutta. Se kuitenkin laiduntaa mieluusti puu- ja pensassavannien reunamilla. Impalat eiv\xc3\xa4t mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n poistu kauas juomapaikkojen l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4. Ne suosivat ravinnerikkaan maaper\xc3\xa4n akaasiasavanneja, jotka tarjoavat hyv\xc3\xa4laatuista ruohoa ja hyv\xc3\xa4laatuisia versoja kuivaa kautta varten. Sadekaudella impalat saattavat liikkua my\xc3\xb6s ruohostomailla, joilla kasvaa hajanaisia pensaita. Muuttavia impaloja voi tavata keskell\xc3\xa4 avointa tasankoakin.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nImpalat ovat enimm\xc3\xa4kseen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4aktiivisia, mutta ne liikkuvat jonkin verran my\xc3\xb6s y\xc3\xb6ll\xc3\xa4. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuumimpien tuntien ajan ne seisovat tai lep\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t maassa jossakin suojaisassa paikassa. Ne ovat sosiaalisesti kaikkein aktiivisimpia pian sarastuksen j\xc3\xa4lkeen ja ennen auringonlaskua, jolloin my\xc3\xb6s laumat liikkuvat eniten. Impalojen aktiivistuttua ne kulkevat verkkaisesti. Ne huiskuttelevat samalla h\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, nytk\xc3\xa4yttelev\xc3\xa4t korviaan ja polkevat jalkojaan, koska pist\xc3\xa4v\xc3\xa4t k\xc3\xa4rp\xc3\xa4set \xc3\xa4rsytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t niit\xc3\xa4. Y\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ne viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t lep\xc3\xa4illen maassa ja m\xc3\xa4rehtien ruokaansa. Kuivina aikoina suurin osa impaloista vaeltaa jonkin verran etsien uusia ruohomaita. On kuitenkin tiettyj\xc3\xa4 alueita, joilla tarvetta t\xc3\xa4llaiseen vaeltamiseen ei ole. Esimerkiksi Serengetiss\xc3\xa4 impalayksil\xc3\xb6 voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kymmenen neli\xc3\xb6kilometrin alueella. Impalaryhmien sosiaalinen rakenne vaihtelee eri vuodenaikoina. Naaraiden ja vasojen klaanissa on tavallisesti 15\xe2\x80\x93120 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4, mihin vaikuttaa elintilan laajuus. Naaraiden reviiri k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 80\xe2\x80\x93180 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Sadekaudella reviirej\xc3\xa4 puolustetaan kiivaasti, mutta kuivalla kaudella rajat menev\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4in sek\xc3\xa4 saman klaanin sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 eri klaanien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. It\xc3\xa4isen Afrikan impalat ovat kuivalla kaudella selv\xc3\xa4sti territoriaalisempia kuin etel\xc3\xa4isen Afrikan lajitoverit, joilla sekoittumista on t\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaan enemm\xc3\xa4n. Kuivana kautena impalalaumat saattavat paisua jopa useiden satojen yksil\xc3\xb6iden kokoisiksi._NEWLINE_Sadekaudella laumojen rakenne muuttuu j\xc3\xa4lleen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in tavataan kolmentyyppisi\xc3\xa4 eri p\xc3\xa4\xc3\xa4ryhmi\xc3\xa4. Yksi ryhm\xc3\xa4 ovat reviiri\xc3\xa4 puolustavat koiraat, joilla ei ole naaraita. Toisen muodostavat koiraiden poikamieslaumat, jotka eiv\xc3\xa4t puolusta reviiri\xc3\xa4 ja joihin kuuluu my\xc3\xb6s nuoria koiraita. Reviirin perustaa vain noin kolmannes koiraista. Kolmas ryhm\xc3\xa4 ovat lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t naaraiden ja niiden poikasten muodostamat laumat, joissa liikkuu my\xc3\xb6s alle nelj\xc3\xa4n vuoden ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 koiraita. Kuivana kautena koiraat liittyv\xc3\xa4t urosryhmiin tai vaihtoehtoisesti el\xc3\xa4v\xc3\xa4t sekaryhmiss\xc3\xa4 naaraiden kanssa._NEWLINE_Kiima-ajan alkaessa naaraslaumat pirstoutuvat pienempiin osiin. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisoikeudesta kamppailevat koiraat perustavat uudelleen reviirin, ja reviiritt\xc3\xb6m\xc3\xa4t ly\xc3\xb6tt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t yhteen pieniin ryhmiin, jotka voivat v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 liitty\xc3\xa4 naaraiden laumaan. Juuri ennen kiimaa kuitenkin vain muutama koiras voi liitty\xc3\xa4 naarasryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vain noin kolmannes uroksista perustaa reviirin, jonka pinta-ala on 20\xe2\x80\x9390 hehtaaria. Urokset merkitsev\xc3\xa4t reviirin virtsalla ja ulosteilla ja puolustavat sit\xc3\xa4 tunkeilijoilta. Reviirin hankittuaan impalaurokset k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t vesikuopilla, jotka sijaitsevat ei-kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n maalla. Urokset ovat kiima-aikaan melko aggressiivisia, mutta erityisen aggressiivisia ne ovat reviirej\xc3\xa4 perustettaessa. Silloin taistelut ja takaa-ajot ovat yleisi\xc3\xa4. Impalat ovat enimm\xc3\xa4kseen hiljaisia, mutta urosten reviiri\xc3\xa4\xc3\xa4ntely koostuu melko kauas kantavasta k\xc3\xa4he\xc3\xa4st\xc3\xa4 rytmikk\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 mylvinn\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja r\xc3\xb6hin\xc3\xa4st\xc3\xa4. Naaraat k\xc3\xa4yskentelev\xc3\xa4t koiraiden reviirien l\xc3\xa4pi, koiras yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 hallinnassaan ja lopulta hedelm\xc3\xb6itt\xc3\xa4\xc3\xa4 kiimassa olevat naaraat. Koiras huomaa naaraan kiiman sen virtsasta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen se alkaa mainostaa itse\xc3\xa4\xc3\xa4n naaraalle \xc3\xa4rjym\xc3\xa4ll\xc3\xa4, tuhahtelulla tai matalalla venyttelyll\xc3\xa4. Sitten koiras alkaa jahdata naarasta, ja ennen parittelua se saattaa viel\xc3\xa4 ny\xc3\xb6kytell\xc3\xa4 ja heiluttaa kielt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kiiman laannuttua koiraat lopettavat reviirin puolustamisen ja voivat liitty\xc3\xa4 muiden urosten ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Naaraiden ja nuorten ryhm\xc3\xa4t ovat koiraslaumoja pysyv\xc3\xa4mpi\xc3\xa4._NEWLINE_Impalan ehk\xc3\xa4 huomiota her\xc3\xa4tt\xc3\xa4vin piirre on sen pakoreaktio. Kun impaloja h\xc3\xa4irit\xc3\xa4\xc3\xa4n, koko lauma alkaa loikkia. Impalat hypp\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t eteenp\xc3\xa4in, suoraan, yl\xc3\xb6s ja sivuille, 5\xe2\x80\x9310 metrin pituisia ja jopa kolmen metrin korkuisia loikkia. K\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksen uskotaan h\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n saalistajia, ja hyppiv\xc3\xa4t impalat ter\xc3\xa4v\xc3\xa4sti rajoittuvine v\xc3\xa4reineen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4tkin usein h\xc3\xa4mment\xc3\xa4v\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n. Toinen erikoinen piirre hypyiss\xc3\xa4 on se, ett\xc3\xa4 hyppiv\xc3\xa4n impalan laskiessa jalkansa maahan se potkaisee takajalkansa ilmaan. Monista muista tasankojen kasvinsy\xc3\xb6jist\xc3\xa4 poiketen impalat pakenevat ennemmin tihe\xc3\xa4n kasvillisuuden joukkoon kuin avoimelle savannille. Impalojen p\xc3\xa4\xc3\xa4saalistaja on ilmeisesti leopardi, mutta my\xc3\xb6s gepardit, leijonat, t\xc3\xa4pl\xc3\xa4hyeenat, hyeenakoirat, krokotiilit ja pytonit saalistavat niit\xc3\xa4. Vasoja uhkaavat my\xc3\xb6s suuret petolinnut, kuten gasellikotka sek\xc3\xa4 pienet kissael\xc3\xa4imet, sakaalit ja paviaanit._NEWLINE_Punkkeja ja muita ulkoloisia torjuakseen impalat sukivat turkkiaan nuolemalla sit\xc3\xa4 alhaalta yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in. Lis\xc3\xa4ksi ne kampaavat koko turkkinsa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 apuna alaleuan etuhampaita. Sukimisessa k\xc3\xa4ytetyt hampaat ovat ohuita ja neulamaisia, mik\xc3\xa4 auttaa loisten irrottamisessa. Muiden antilooppien tavoin impalakin raapii usein eturuumistaan takajalkojen sorkilla saadakseen ulkoloisia irti.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalla impalat synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ymp\xc3\xa4ri vuoden, mutta eniten niit\xc3\xa4 syntyy maaliskuussa ja marraskuussa. Zimbabwessa ensimm\xc3\xa4iset vasat syntyv\xc3\xa4t joulukuun alussa. Niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4llinen huippu sattuu joulukuun puolenv\xc3\xa4lin ja tammikuun alun v\xc3\xa4liseen aikaan. Kaksivuotiaat naaraat ovat ensisynnytt\xc3\xa4ji\xc3\xa4, ja niiden vasat syntyv\xc3\xa4t hieman my\xc3\xb6hemmin kuin vanhempien naaraiden j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset. Naaraan kantoaika kest\xc3\xa4\xc3\xa4 194\xe2\x80\x93200 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Ennen synnytyst\xc3\xa4 naaras eroaa laumasta, ja synnytys tapahtuu yleens\xc3\xa4 keskip\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Emo saa tavallisesti yhden, harvoin kaksi vasikkaa. Vasikka painaa syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 5,55 kiloa. Naaras palaa vasikkansa kanssa laumaan 1\xe2\x80\x932 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluttua. Laumassa ne vied\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dlastentarhaan\xe2\x80\x9d, jossa vasikat voivat liikkua, leikki\xc3\xa4 ja sukia yhdess\xc3\xa4. Vasikat kasvavat nopeasti, sill\xc3\xa4 urosvasalla alkavat sarvet pilkist\xc3\xa4\xc3\xa4 esiin jo parin kuukauden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Emo vieroittaa vasikan ennen seuraavaa kiimaa, eli imetys kest\xc3\xa4\xc3\xa4 4\xe2\x80\x937 kuukautta. Kiiman aikana vasikat saattavat muodostaa omia erillisi\xc3\xa4 ryhmi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Nuoret urokset h\xc3\xa4\xc3\xa4det\xc3\xa4\xc3\xa4n laumasta noin puolivuotiaina. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen ne liikkuvat viel\xc3\xa4 lauman l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4 kunnes liittyv\xc3\xa4t omiin poikamiesryhmiins\xc3\xa4. Karkotuksen ja poikamieslaumaan liittymisen v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana ne ovat kaikkein suurimmassa vaarassa j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 petojen saaliiksi._NEWLINE_Naaraat tulevat sukukypsiksi jo 1,5 vuoden ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4, koiraat vasta nelivuotiaina, jolloin my\xc3\xb6s niiden sarvetkin ovat kasvaneet t\xc3\xa4yteen mittaansa. I\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4mm\xc3\xa4t koiraat kuitenkin est\xc3\xa4v\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4st\xc3\xa4 heti sukukypsyyden saavuttamisen aikaan. Nuoret urokset pystyv\xc3\xa4t pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n reviiri\xc3\xa4 vasta viiden tai kuuden vuoden ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4. Naaraiden kohdalla tilanne on eri, sill\xc3\xa4 ainakin 75 prosenttia Zimbabwen kaksivuotiaista impalanaaraista tulee tiineeksi. Vanhemmista naaraista ainakin 97 prosenttia tulee kiima-aikana kantavaksi.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nImpalat sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t sadekaudella l\xc3\xa4hes pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n heini\xc3\xa4, mutta kuivana aikana niiden osuus putoaa noin kolmannekseen, sill\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ravintoa ovat t\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaan puiden ja pensaiden lehdet. Ravintoon kuuluvat my\xc3\xb6s erilaiset kukat ja hedelm\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nLuokittelu ja evoluutio\n_START_PARAGRAPH_\nImpala muodostaa oman Aepycerotinae-alaheimonsa onttosarvisten heimossa. Alaheimon levinneisyys on aina rajoittunut Afrikkaan, ja sen kehityslinja erkani muista onttosarvisista jo mioseenikaudella. Vanhimmat l\xc3\xb6ydetyt fossiilit ovat 6,5 miljoonan vuoden takaa, eik\xc3\xa4 impala ole muuttunut paljoakaan noista ajoista. Jotkut tutkijat jopa luokittelevat mioseenikautisen impalan samaan A. melampus -lajiin nykyisten impaloiden kanssa. Koska impala erkani muista onttosarvisista niin varhain, sen liitt\xc3\xa4minen muihin nykyisiin alaheimoihin on hyvin vaikeaa. Se n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkoisesti tyypilliselt\xc3\xa4 antiloopilta ja muistuttaa paljon monia muita onttosarvisia. Sill\xc3\xa4 on kuitenkin lukuisia ominaisuuksia, joita muilla onttosarvisilla ei ole. Jotkin biologit ovatkin kiistelleet sen luokittelusta omaksi ryhm\xc3\xa4kseen. Aikaisemmin er\xc3\xa4\xc3\xa4t tutkijat pitiv\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 gasellien l\xc3\xa4hisukulaisena, jotkut taas uskoivat ruokoantilooppien olevan sit\xc3\xa4 l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4. Alan Gentry on esitt\xc3\xa4nyt tekemiens\xc3\xa4 hampaiden, kallon ja sarven tohlojen huolellisten mittausten ja tutkimusten perusteella, ett\xc3\xa4 gnuut ja lehm\xc3\xa4antiloopit olisivat impalan l\xc3\xa4himpi\xc3\xa4 sukulaisia. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4himpin\xc3\xa4 ryhmin\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 hevosantilooppien, lehm\xc3\xa4antilooppien ja vuohiel\xc3\xa4inten alaheimoja, mutta kaikki tutkijat eiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksy t\xc3\xa4t\xc3\xa4 k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4._NEWLINE_Sana impala tulee zulun kielen sanasta im-pala ja tarkoittaa \xe2\x80\x9dgasellia\xe2\x80\x9d. Nimen alkuper\xc3\xa4n\xc3\xa4 voi olla my\xc3\xb6s tswanan kielen sana phala. Nimityst\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty englannin kieless\xc3\xa4 ainakin vuodesta 1875. Lajin tieteellinen nimi taas juontuu kreikan kielest\xc3\xa4. Suvun nimi tulee sanoista aipos (\xe2\x80\x9dkorkea\xe2\x80\x9d) ja keras (\xe2\x80\x9dsarvi\xe2\x80\x9d), joka viittaa uroksen pitkiin, lyyramaisiin sarviin. Lajinimi on per\xc3\xa4isin kreikan sanoista melas (\xe2\x80\x9dmusta\xe2\x80\x9d) ja pous (\xe2\x80\x9djalka\xe2\x80\x9d), joka viittaa impalan takajalkojen mustiin karvatupsuihin._NEWLINE_Martin Lichtenstein kuvasi lajin vuonna 1812 Kurumanin alueen Khosisista, Kapmaasta, nykyisest\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Afrikasta. Alalajien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee l\xc3\xa4hteitt\xc3\xa4in. Mammal Species of the World -tietokannan mukaan impalalla on kuusi alalajia, mutta IUCN:n mukaan alalajeja erotetaan tavallisesti vain kaksi: Afrikan it\xc3\xa4- ja etel\xc3\xa4osissa el\xc3\xa4v\xc3\xa4 nimialalaji A. m. melampus ja Lounais-Angolassa sek\xc3\xa4 Luoteis-Namibiassa el\xc3\xa4v\xc3\xa4 el\xc3\xa4v\xc3\xa4 mustanaamaimpala A. m. petersi. Etel\xc3\xa4isen Afrikan it\xc3\xa4osien impalat ovat vaaleampia ja pienempi\xc3\xa4 kuin It\xc3\xa4-Afrikan. Nimialalaji A. m. melampus el\xc3\xa4\xc3\xa4 Kaakkois-Angolassa, Namibiassa, Botswanassa, Lounais-Sambiassa ja Sambesijoen etel\xc3\xa4puolella. Mustanaamaimpala luokitellaan joskus my\xc3\xb6s omaksi lajikseen. Alalaji A. m. johnstoni el\xc3\xa4\xc3\xa4 Pohjois-Mosambikissa, Malawissa, It\xc3\xa4-Sambiassa ja Tansanian etel\xc3\xa4isimmiss\xc3\xa4 osissa. Alalaji A. m. katangaein el\xc3\xa4\xc3\xa4 vain Kongon demokraattisen tasavallan kaakkoisosissa ja A. m. rendilis Keniassa ja Ugandassa sek\xc3\xa4 A. m. suara Tansaniassa ja Ruandassa.\n_START_SECTION_\nImpala elinkeinoissa\n_START_PARAGRAPH_\nImpalaa mets\xc3\xa4stet\xc3\xa4\xc3\xa4n ahkerasti. Impala on harvoja antilooppeja, jonka liha on mureaa. Impaloista saadaan lihan lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s nahkoja ja trofeita. Niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s yleisesti sy\xc3\xb6ttin\xc3\xa4 leopardeille. Impala on usein ulkomaisten mets\xc3\xa4st\xc3\xa4jien ensimm\xc3\xa4inen kohde. Laji on my\xc3\xb6s tavallinen n\xc3\xa4ky turistisafareilla.'