b'\n_START_ARTICLE_\nG. A. Serlachius\n_START_PARAGRAPH_\nGustaf Adolf Serlachius (5. marraskuuta 1830 Ilomantsi \xe2\x80\x93 13. kes\xc3\xa4kuuta 1901 M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4) oli suomalainen tehtailija, proviisori, kauppaneuvos (1896) ja suomalaisen puunjalostusteollisuuden pioneereja. H\xc3\xa4n suoritti farmasiatutkinnon 1849 ja proviisorintutkinnon 1853. Serlachius aloitti uransa apteekkarina Tampereella vuonna 1858._NEWLINE_Kymmenen vuoden apteekkarin uran j\xc3\xa4lkeen Serlachius perusti vuonna 1868 G. A. Serlachius Osakeyhti\xc3\xb6n, jonka ensimm\xc3\xa4inen yksikk\xc3\xb6 oli M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n rakennettu puuhiomo. Puuhiomon perustamisen taustalla oli yhteisty\xc3\xb6 Fredrik Idestamin kanssa, joka oli perustanut aiemmin oman puuhiomonsa, jota Serlachius oli alkanut hoitaa Idestamin matkojen aikana. Vuonna 1881 Serlachius laajensi toimintaansa paperitehtaalla. Seuraavana vuonna 1882 Serlachius perusti toisen puuhiomon Vilppulaan._NEWLINE_Serlachius my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikutti Hangon ja K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan v\xc3\xa4lisen laivaliikenteen avaamiseen. Rautatieliikenteeseenkin h\xc3\xa4n osoitti kiinnostusta. Niinp\xc3\xa4 Serlachiuksen vaikutuksesta Pohjanmaalle kulkevan radan rakennus suunnattiin kulkemaan N\xc3\xa4sij\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolitse._NEWLINE_Serlachius toimi perustamansa yhti\xc3\xb6n toimitusjohtajana aina kuolemaansa asti.\n_START_SECTION_\nSukutausta\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Adolf Serlachiuksen ensimm\xc3\xa4inen nimelt\xc3\xa4 tunnettu is\xc3\xa4npuoleinen esi-is\xc3\xa4 oli Daniel Williamsson, jonka arvellaan olleen kotoisin Skotlannista. H\xc3\xa4n arvellaan olleen Ruotsin armeijassa palkkasoturina ja ryhtyneen siviilivirkamieheksi vuonna 1617, Stolbovan rauhan j\xc3\xa4lkeen. Siviilivirkana oli verojen ja tullien ker\xc3\xa4\xc3\xa4minen Uudenmaan rannikolla. Vuonna 1620 h\xc3\xa4n asettui asumaan S\xc3\xa4rkilahdelle, l\xc3\xa4helle Pernajaa. Puolisokseen h\xc3\xa4n otti Lapinj\xc3\xa4rven kirkkoherran tytt\xc3\xa4ren. Kun appiukko kuoli, t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 j\xc3\xa4i perinn\xc3\xb6ksi suuri maaomaisuus. Kuollessaan vuonna 1639 h\xc3\xa4n omisti koko S\xc3\xa4rkilahden kyl\xc3\xa4n. Er\xc3\xa4iden tietojen mukaan Williamsson oli kauppias ja syntyj\xc3\xa4\xc3\xa4n joko Alankomaista tai Saksasta._NEWLINE_Daniel Williamssonin poika, Johan Danielsson, onnistui h\xc3\xa4nkin parantamaan yhteiskunnallista asemaansa avioliitolla. H\xc3\xa4nen appensa Petter Thorw\xc3\xb6ste oli laivanvarustaja ja Fiskarsin ruukin perustaja. Johan Danielsonin pojat p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin kouluttaa papeiksi. Gustav Adolfin isois\xc3\xa4n isois\xc3\xa4 Petrus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti ottaa sukunimekseen S\xc3\xa4rkilahdesta muodostetun latinankielisen muodon Serlachius. Kuollessaan vuonna 1738 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli 20 lasta ja kaiken kaikkiaan nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 polvessa sata j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Isonvihan aikana Petrus Serlachius saavutti kunnioitusta j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 palvelemaan seurakuntaansa sen sijaan, ett\xc3\xa4 olisi paennut monien muiden pappien tapaan Ruotsiin._NEWLINE_Serlachiuksen suvun tarina on varsin kuvaava esimerkki Suomeen Ruotsin vallan aikana asettuneen suvun sosiaalisesta noususta.\n_START_SECTION_\nVarhaisvuodet\n_START_PARAGRAPH_\nTulevan paperitehtailijan syntyess\xc3\xa4 perhe oli jo k\xc3\xb6yhtynyt. Is\xc3\xa4 Gustav oli Ilomantsin nimismies ja \xc3\xa4iti Sofia lepp\xc3\xa4virtalaisen makasiininhoitajan tyt\xc3\xa4r. Gustav Adolf oli perheen kuudesta lapsesta toiseksi vanhin. Aivan varaton perhe ei ollut, j\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xb6luettelon mukaan perhe omisti ulkomaisia huonekaluja ja jalometalleja. Sek\xc3\xa4 kotikieli ruotsi ett\xc3\xa4 varallisuus erottivat perheen s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4ist\xc3\xb6\xc3\xb6n erotukseksi ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n karjalaisista. Muita s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isi\xc3\xa4 olivat pappi, kihlakunnantuomarit ja voudit. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 piireiss\xc3\xa4 keskusteltiin varmasti muistakin kuin jokap\xc3\xa4iv\xc3\xa4iseen toimeentuloon liittyvist\xc3\xa4 asioista. Mitk\xc3\xa4\xc3\xa4n lapsuusymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n tapahtumat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ennustaneet Gustav Adolfin tehtailijan uraa._NEWLINE_Perheen is\xc3\xa4 ja el\xc3\xa4tt\xc3\xa4j\xc3\xa4 kuoli yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en 51-vuotiaana vuonna 1843. Gustav Adolf oli tuolloin 12-vuotias. Kahden vuoden kuluttua is\xc3\xa4n kuolemasta perhett\xc3\xa4 kohtasi tilintarkastuksen j\xc3\xa4lkeen kova isku: perheelle lankesi maksettavaksi 700 ruplaa velkaa laamannille sek\xc3\xa4 30 tynnyri\xc3\xa4 viljaa. j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in on huhuttu, ett\xc3\xa4 is\xc3\xa4 oli tehnyt kavalluksen, mik\xc3\xa4 ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ole totta. Tosiasia on, ett\xc3\xa4 leski ei mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n voinut selvit\xc3\xa4 veloista, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n sai leskenel\xc3\xa4kett\xc3\xa4 vain 120 ruplaa vuodessa. Gustav Adolf joutui lopettamaan koulunsa Kuopiossa juuri ennen lukiota, asiakirjoista l\xc3\xb6ytyy syyn\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dvarattomuus\xe2\x80\x9d. Pojan oli nyt etsitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 itselleen paikka, josta saisi ammatin.\n_START_SECTION_\nApteekkarin oppiin\n_START_PARAGRAPH_\nLuultavasti \xc3\xa4itins\xc3\xa4 tuttavuuksien avulla Gustav Adolf p\xc3\xa4\xc3\xa4si Mikkeliin Per Anders Sundbergin apteekkiin apteekkarin oppiin. Ala ei h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kiinnostanut, mutta \xe2\x80\x9dn\xc3\xa4lk\xc3\xa4 pakottaa koiran kahleisiin\xe2\x80\x9d, kuten h\xc3\xa4n totesi my\xc3\xb6hemmin. Koulutuksen alkuvaihessa t\xc3\xa4rkeint\xc3\xa4 oli totteleminen ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 venyi erin\xc3\xa4isine teht\xc3\xa4vineen viisitoistatuntiseksi. Vuonna 1846 Gustav Adolf lopetti Mikkeliss\xc3\xa4 ja siirtyi Helsinkiin F. M. Maexmontanin apteekkiin._NEWLINE_Helsingiss\xc3\xa4 Serlachius olisi halunnut suorittaa ylioppilastutkinnon, mutta esteen\xc3\xa4 oli varattomuus. Maexmontan suhtautui nuoreen Serlachiukseen lempe\xc3\xa4sti, h\xc3\xa4n sai asua apteekkarin kodissa, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kohdeltiin kuin omaa lasta. Edellisen paikan ylitiukasta kurista ei ollut tietokaan. Maexmontaan takasi nuorukaisen ottaman lainan, mink\xc3\xa4 turvin h\xc3\xa4n opiskeli farmasian tutkinnon. Lainalla h\xc3\xa4n avusti my\xc3\xb6s \xc3\xa4iti\xc3\xa4\xc3\xa4n ja nuorempia sisaruksiaan, kuten kunnon pojan kuuluikin. Farmasian tutkinnon my\xc3\xb6t\xc3\xa4 tuleva tehtailija aloitti nousun sosiaalisessa hierarkiassa._NEWLINE_Farmaseuttina Serlachius aloitti Porissa Souranderin apteekissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ty\xc3\xb6paikan h\xc3\xa4n menetti dramaattisesti Porin palossa 22. toukokuuta 1852.\n_START_SECTION_\nTampereen apteekkari\n_START_PARAGRAPH_\nPorin ty\xc3\xb6paikan tuhoudutta Serlachius siirtyi Turkuun, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli Tuomiokirkon apteekissa. Vuonna 1853 h\xc3\xa4n suoritti Collegium Medicumille proviisorin tutkinnon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoitti oikeutta hoitaa apteekkia omalla vastuulla. Seuraavana arvoasteikossa oli apteekkari. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n sai mielenkiintoisen ty\xc3\xb6tarjouksen Tampereelta._NEWLINE_Serlachiuksen ty\xc3\xb6nantaja apteekkari A. W. Tennberg kuoli vuonna 1856. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 vuotta palvellut Serlachius tajusi tilaisuutensa tulleen ja osti ty\xc3\xb6paikkansa 80\xc2\xa0000 ruplalla. Samalla summalla olisi voinut ostaa suuren maatilan. Nuorta miest\xc3\xa4 ajoi eteenp\xc3\xa4in halu nousta sosiaalisessa arvoasteikossa ja halu vaurastua._NEWLINE_Tullessaan apteekkariksi G. A. Serlachius p\xc3\xa4\xc3\xa4tti rakennuttaa apteekilleen uuden kiinteist\xc3\xb6n. Turvatakseen markkinat Tampereen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n perusti sivupisteen Kangasalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kasvatti Serlachiuksen velkataakkaa muutamalla tuhannella ruplalla. Selvit\xc3\xa4kseen menoistaan h\xc3\xa4n etsi itselleen sivuansioita. H\xc3\xa4n alkoi myyd\xc3\xa4 kirjoja, vaikka kirjakauppaan vaadittiin erillinen lupa, lis\xc3\xa4ksi myytiin ilmoitustilaa H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4inen-sanomalehteen ja erikoisuutena mets\xc3\xa4st\xc3\xa4jille tarkoitettuja erikoisvaunuja. Tilikirjojen mukaan l\xc3\xa4\xc3\xa4kkein\xc3\xa4 myytiin muun muassa kuppaussarvia, napav\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja sormustinkukkaa syd\xc3\xa4nvaivoihin. Toimintatarmo ajoi h\xc3\xa4net my\xc3\xb6s innostumaan valokuvauksesta. H\xc3\xa4nen nimiins\xc3\xa4 onkin laitettu ensimm\xc3\xa4iset, vuonna 1863 otetut Tamperetta esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t valokuvat. Kasvavan teollisuuden tarpeisiin Serlachius valmisti ja v\xc3\xa4litti teollisuuskemikaaleja._NEWLINE_Liikematkallaan Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4n Serlachius y\xc3\xb6pyi helsinkil\xc3\xa4isen apteekkarioppimestarinsa serkun, Karl Wilhelm Maexmontanin luona. Serlachius ihastui perheen tytt\xc3\xa4reen Aliceen ja nuoret avioituivat vuonna 1859. Morsian oli tuolloin 18- ja sulhanen 28-vuotias._NEWLINE_Tampereen aikanaan Serlachius otti innolla osaa kulttuuriel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n oli kaupungin ensimm\xc3\xa4isen kirjaston tilintarkastaja, kannatti kaupungin kamariorkesteria ja v\xc3\xa4litti \xe2\x80\x9dpiljettej\xc3\xa4\xe2\x80\x9d hengelliseen tilaisuuteen. My\xc3\xb6hemmin erakoksi ja riidanlietsojaksi moititusta miehest\xc3\xa4 ei n\xc3\xa4y merkki\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n nuoruusvuosina.\n_START_SECTION_\nLiiketoiminta laajenee\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1863 Serlachius alkoi perustaa olutpanimoa Tampereen Onkiniemeen. Mukaan hankkeeseen l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t G. F. Stockmann, joka toimitti laitteiston, ja kartanonherra Aminoff, joka toimitti viljaa sek\xc3\xa4 humalia. Yritys l\xc3\xa4hti heikosti k\xc3\xa4yntiin, rakennusty\xc3\xb6t seisahtuivat kun ty\xc3\xb6miehet eiv\xc3\xa4t saaneet palkkojaan ja vuonna 1864 tehtaan tekniikka petti. Korkkien maahantuonnin vaatima lupa oli unohdettu hakea ja korkit j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t tulliin. Lis\xc3\xa4ksi t\xc3\xa4rkein asia eli oluen maku oli huono._NEWLINE_Lannistumaton Serlachius ei masentunut huonosti sujuneesta olutpanimosta, vaan suuntasi tarmonsa maatalouteen, tarkemmin sanottuna kananpoikien v\xc3\xa4litykseen. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n perusti tuolloin Suomessa ainutlaatuisen kanalan, johon hankki Saksasta kaasuk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen haudontakoneen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 liikeyritys p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi haudontakoneen r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Puutavara-alalle Serlachius ryhtyi vuonna 1864, jolloin k\xc3\xa4vi ensi kerran Keuruun pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n M\xc3\xa4nt\xc3\xa4nkoskella. Euroopassa oli paperin kysynt\xc3\xa4 kasvanut niin paljon, ett\xc3\xa4 perinteinen lumppupaperin tuotanto ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4nyt. Fredrik Idestam n\xc3\xa4ki t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mahdollisuuden ja oli perustamassa Tampereelle puulumpputehdasta vuonna 1866. Ensiksi h\xc3\xa4n teki Serlachiuksen kanssa kaupat tehtaan tarvitsemasta l\xc3\xa4\xc3\xa4kekaapista, mutta pian Serlachius oli mukana rakennusty\xc3\xb6maalla ja h\xc3\xa4n otti hoitaakseen tehtaan laskutuksen. Idestam ei j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt virkaansa Helsingiss\xc3\xa4 ja Serlachius sai h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 hoitaakseen yh\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi Serlachiuksella t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 suhteita vakuutusalaan ja pian h\xc3\xa4n olikin uuden tehtaan is\xc3\xa4nn\xc3\xb6itsij\xc3\xa4._NEWLINE_Liikkuessaan uudella tehtaalla Serlachius oivalsi, ett\xc3\xa4 puuhiokkeen valmistaminen ei ole vaikeaa. Koneet saivat voimaa koskesta ja v\xc3\xa4litt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kivet iskiv\xc3\xa4t 150 iskua minuutissa. Tehtaan saksalaisen mestari k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyi kuin kyseess\xc3\xa4 olisi ollut korkeampaa henkist\xc3\xa4 tiedett\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 \xc3\xa4rsytti Serlachiusta, joka kirjoitti Idestamille, ett\xc3\xa4 saksalainen mestari ei ymm\xc3\xa4rr\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n siit\xc3\xa4, miten Suomessa tulee toimia. Mestarin ja Serlachiuksen v\xc3\xa4lit kiristyiv\xc3\xa4t niin, ett\xc3\xa4 nyrkkitappelukaan ei ollut kaukana._NEWLINE_Tamperetta koetteli vuonna 1865 valtava tulipalo. Serlachiuksen uusi apteekki s\xc3\xa4ilyi, mutta kilpailijan paloi. Serlachiuksen asema apteekkimarkkinoilla vahvistui ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ty\xc3\xb6llisti my\xc3\xb6s kaupungin j\xc3\xa4lleenrakentamiskomitea. Pian liiketoimia koeteltiin ankarasti, sill\xc3\xa4 talvi 1867 oli enn\xc3\xa4tyskylm\xc3\xa4 ja kev\xc3\xa4t saapui Suomeen kuukauden my\xc3\xb6h\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Syyskuun 4. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 edelsi halla, mik\xc3\xa4 pilasi suuren osan Suomen viljasadosta._NEWLINE_N\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuodet vaikeuttivat Serlachiuksen ja muiden liikemiesten toimia. Suomessa oli pulaa p\xc3\xa4\xc3\xa4omista ja osaavaa ty\xc3\xb6voimaa oli vaikea l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 sairauksien ja kasvaneen kuolleisuuden takia. Serlachius oli yritt\xc3\xa4nyt k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4\xc3\xa4 af\xc3\xa4\xc3\xa4rej\xc3\xa4 seinien ja marjojen parissa, mutta ne meniv\xc3\xa4t t\xc3\xa4ydellisesti pieleen. Ne ja entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnetut ep\xc3\xa4onniset panimo- ja kanalatoimet lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kohtaan tunnettua ep\xc3\xa4luottamusta. Kaksi h\xc3\xa4nen lainojaan taannutta sukulaista kuoli ja uusi takaajia tuntui olevan mahdotonta l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4. Lakeja kiert\xc3\xa4en appiukko Maexmontan ohjasi Suomen pankin suonraivausvaroja Serlachiukselle._NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1868 Serlachiuksen apteekki paloi. Serlachius oli 37-vuotias ja rasittunut monista vaikeuksistaan. H\xc3\xa4n puuhaili daguerretypioiden ja h\xc3\xb6yrykoneen, jonka tarkoitusta apteekkien tarkastaja ei ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4nyt, parissa. Viimein apteekkitoiminnalle l\xc3\xb6ytyi ostaja. Kauppahinnaksi sovittiin 30\xc2\xa0000 markkaa, mik\xc3\xa4 oli silloisissa oloissa paljon. Serlachiusta ei pid\xc3\xa4tellyt Tampereella en\xc3\xa4\xc3\xa4 mik\xc3\xa4\xc3\xa4n. Perheen nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 lapsesta oli kolme kuollut. Liikekumppaneita ei Tampereelta l\xc3\xb6ytynyt ja Serlachius kaavaili maatilan ostoa. Idestamin kanssa olivat v\xc3\xa4lit katkenneet. Tuota aikaa Serlachius muisteli vanhoilla p\xc3\xa4ivill\xc3\xa4\xc3\xa4n seuraavasti: \xe2\x80\x9dOlin hukkumaisillani hullunt\xc3\xb6iden ja tappioiden py\xc3\xb6rteeseen.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Syyskuussa 1868 Serlachius pakkasi tavaransa Pegasos-nimiseen purjeveneeseen yhdess\xc3\xa4 viiden tai kuuden pohjalaismiehen kanssa, purjehti N\xc3\xa4sij\xc3\xa4rven yli Ruovedelle ja siit\xc3\xa4 hankalan taipaleen j\xc3\xa4lkeen M\xc3\xa4nt\xc3\xa4nkoskelle. Syyskuun 17. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 1868 on sittemmin vakiintunut uuden tehtaan viralliseksi perustamisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nt\xc3\xa4n vaikuttaja\n_START_PARAGRAPH_\nViimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n Pegasoksen purjehdus M\xc3\xa4nt\xc3\xa4nkoskelle katkaisi v\xc3\xa4lit Idestamiin. Kun h\xc3\xa4n kuuli, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen entinen is\xc3\xa4nn\xc3\xb6itsij\xc3\xa4ns\xc3\xa4 on perustamassa kilpailevan tehtaan, h\xc3\xa4n postitti Serlachiukselle kiukkuisen kirjeen, jossa vaadittiin yhteisten raha-asioiden selvityst\xc3\xa4. Vaatimukset ulottuivat pankkitakauksista vauvan myssyyn. Asioita ei selvitetty koskaan._NEWLINE_Muisteluksissaan Serlachius totesi saapuneensa koskemattoman luonnon keskelle. V\xc3\xa4itt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei pid\xc3\xa4 aivan paikkaansa, sill\xc3\xa4 paikalla oli maatiloja ja vesisaha. Paikkakunnalla oli lis\xc3\xa4ksi tarjolla nuoria tilattomia tehtaan ty\xc3\xb6voimaksi. Rakennusty\xc3\xb6n alkuvaiheessa Serlachius oli mukana ruumiillisissa rakennust\xc3\xb6iss\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 piti niit\xc3\xa4 kaikin puolin kunnioitettavina ja rehellisin\xc3\xa4. Tehtaan arkkitehtuuriin ei kiinnitetty huomiota vaan puuhiomoa rakennettiin muun muassa M\xc3\xa4nt\xc3\xa4nkosken vesisahan sekundalaudasta. Uusi puuhiomo valmistui jo maaliskuussa 1869. Ajan tuotantolaitosten tehot olivat vaatimattomia, uusi tehdas tuotti noin 300 hevosvoimaa, mik\xc3\xa4 vastaa nykyaikaista urheiluautoa._NEWLINE_Apua hankkeeseensa Serlachius sai Idestamin palveluksessa olleelta Hermann Kaufmannilta, joka myi liikesalaisuutensa Serlachiukselle. Mukaan tuli my\xc3\xb6s Paul Mylius, jonka kanssa Serlachiuksen v\xc3\xa4lit olivat aiemmin kiristyneet k\xc3\xa4sirysyn partaalle. On arvoitus miksi he seurasivat Serlachiusta, joka tunnettiin paitsi hankalana ihmisen\xc3\xa4, my\xc3\xb6s huonona maksajana. Serlachiuksen, Kaufmannin ja Myliuksen yhteisty\xc3\xb6 toimi aluksi hyvin. Tuotannon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 aiheutti pettymyksen, hein\xc3\xa4kuussa tehtiin hioketta vain kaksi tonnia. Serlachius syytti Myliusta huolimattomuudesta ja ep\xc3\xa4ili t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kilpailijan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4ksi sabotoijaksi ja l\xc3\xa4hetti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tiehens\xc3\xa4 j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en t\xc3\xa4m\xc3\xa4n palkan maksamatta. Mylius syytti Tampereella Serlachiusta tilikirjojen v\xc3\xa4\xc3\xa4rent\xc3\xa4misest\xc3\xa4, henkil\xc3\xb6kohtaisten tavaroiden varastamisesta ja sanoi ett\xc3\xa4 vain mielenvikainen ryhtyy t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa yhteisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. V\xc3\xa4lej\xc3\xa4 yritettiin sovitella, mutta riidan p\xc3\xa4\xc3\xa4tteeksi Serlachius uhkasi ja kukaties jopa yritti ampua Myliuksen. Kaufmannin kanssa v\xc3\xa4lit rikkoontuivat kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 lupasi toimittaa M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n Tampellan valmistaman koneen, joka toimi huonosti. Serlachius veti johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen, ett\xc3\xa4 Kaufmann ei osannut ammattiaan ja kauppasi huonoa konetta tyhmyytt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaufmannista erottuaan tehtailija p\xc3\xa4\xc3\xa4tti luottaa vastedes vain itseens\xc3\xa4._NEWLINE_Alkuvaikeudet j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t taakse ja my\xc3\xb6hemmin Serlachius piti vuosia 1872\xe2\x80\x931873 kultaisina vuosina. H\xc3\xa4nen ansaitsi mukavasti puuhiokkeellaan, joka syrj\xc3\xa4ytti markkinoilta lumput paperin raaka-aineena. Takana oli sek\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 Keski-Euroopassa vallinnut korkeasuhdanne, joka kasvatti paperin kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4. Wienin maailmann\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 vuonna 1873 Serlachiuksen puuhioke palkittiin mitalilla. Pian alkoi globaali taloustaantuma, joka koski kovaa my\xc3\xb6s Suomea. Serlachius totesi: \xe2\x80\x9dNiin sitten valuivat n\xc3\xa4m\xc3\xa4kin illuusiomme pottaan.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Jatkuvien rahavaikeuksien keskell\xc3\xa4 Serlachius alkoi pohtia paperin valmista puusta. V\xc3\xa4lit velkojiin ja pankkeihin eiv\xc3\xa4t olleet hyv\xc3\xa4t, osittain siksi, ett\xc3\xa4 Serlachius kirjoitti n\xc3\xa4ille v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4it\xc3\xa4 kirjeit\xc3\xa4, joissa estoitta purki mielipahaansa._NEWLINE_Syrj\xc3\xa4isest\xc3\xa4 M\xc3\xa4nt\xc3\xa4st\xc3\xa4 puuttui jopa maantie, sill\xc3\xa4 paikalliset is\xc3\xa4nn\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t olleet halunneet kustantaa sit\xc3\xa4. Ainoana maayhteyten\xc3\xa4 oli polku, jota pitkin ei voinut kelirikkoaikaan kulkea k\xc3\xa4rryill\xc3\xa4. Kirjeet kulkivat kes\xc3\xa4isinkin huonosti, sill\xc3\xa4 h\xc3\xb6yrylaiva Ruoveden Ruhalaan kulki harvoin. Serlachius joutui palkkaamaan tehtaansa palvelukseen kirkkovenesoutajia veneineen, jotka soutivat puuhiokkeen Kuoreveden yli Maitovalkamaan. Sielt\xc3\xa4 rahti kulki k\xc3\xa4rryill\xc3\xa4 30 kilometri\xc3\xa4 L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en L\xc3\xa4nkipohjaan, miss\xc3\xa4 rahti lastattiin uudelleen h\xc3\xb6yrylaivaan, joka purjehti Valkeakoskelle. Kanava Valkeakoskelle oli viel\xc3\xa4 kesken, mink\xc3\xa4 takia rahti vietiin kannaksen halki hevosella. Sitten tavarat siirrettiin laivaan, joka kulki H\xc3\xa4meenlinnaan ja siell\xc3\xa4 se laitettiin junaan. Talvisin rahtia kuljettiin reell\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 aiheutti matka-ajan pidentymisen. Maayhteys alkoi parantua 1870-luvulla, kun maantie Tampereelta Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n valmistui. On selv\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kun rataverkkoa suunniteltiin laajennettavaksi kohti Pohjanmaata, Serlachius halusi radan tulevan mahdollisimman l\xc3\xa4helle h\xc3\xa4nen tehdastaan._NEWLINE_Ratakysymyksess\xc3\xa4 Serlachius alkoi pommittaa fennomaanien Morgonbladetia huomiota saaneilla kirjoituksillaan. H\xc3\xa4n esitti, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4radan pit\xc3\xa4isi kulkea Tampereelta Vilppulaan ja Sein\xc3\xa4joelle. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in rata kulkisi korvessa kiert\xc3\xa4en Pohjanmaan rannikkokaupungit. Sis\xc3\xa4maan potenttialista kertoi Serlachiuksen mielest\xc3\xa4 se, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli nopeasti luonut yhdyskunnan joka j\xc3\xa4tti j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 rannikon vanhat kaupungit. H\xc3\xa4n jopa mainitsi, ett\xc3\xa4 kalastuksella, alkeiskoululla, tullilla, luumyllyll\xc3\xa4 ja koululla kituuttavat yhdyskunnat sietiv\xc3\xa4t kuolla pois. Omintakeisesti h\xc3\xa4n v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 ratoja eiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4yt\xc3\xa4 asutuskeskukset vaan er\xc3\xa4maat. Pian Serlachius sai liittolaisekseen rata-asiassa keuruulaisen valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4miehen Juho Riihim\xc3\xa4en. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli, toisin kuin Serlachiuksella, kyky neuvotella k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4llisesti merkkihenkil\xc3\xb6iden kanssa. Aateliss\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 edustanut J. V. Snellman asettui my\xc3\xb6s Serlachiuksen kannalle. H\xc3\xa4n katsoi sis\xc3\xa4maassa kulkevan radan hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n koko maata. Lopulta ainoastaan porvariss\xc3\xa4\xc3\xa4ty vastusti Serlachiuksen ideaa ja joulukuussa 1877 p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin rakentaa rata Serlachiuksen esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n linjan mukaan._NEWLINE_Ilman t\xc3\xa4t\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4 koko Serlachiuksen yritys olisi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti kaatunut. Rata antoi lis\xc3\xa4uskoa rahoittajille ja tuotanto oli jo 3,5 miljoonaa kiloa vuodessa. Modernisaatio oli nopeaa; Serlachius hankki M\xc3\xa4nt\xc3\xa4st\xc3\xa4 puhelinyhteyden Kolhon asemalle,samana vuonna kuin Helsingiss\xc3\xa4 alkoi puhelinyhdistyksen toiminta. Lis\xc3\xa4ksi hankittiin lenn\xc3\xa4tin, jolla oltiin nopeassa yhteydess\xc3\xa4 maailmalle. Rata valmistui viimein vuonna 1883 muuttaen aikanaan umpisyrj\xc3\xa4iset seudut l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ksi valtasuonia._NEWLINE_Yhdess\xc3\xa4 tehtaan kanssa kasvoi M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4. Ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4lt\xc3\xa4 maaseudulta muutti v\xc3\xa4ke\xc3\xa4 uuteen tehtaaseen etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja toimeentuloa. Ajan oloista poiketen Serlachius ei juurikaan palkannut lapsia, enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n heit\xc3\xa4 oli ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kymmenkunta. Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4istens\xc3\xa4 turvaksi h\xc3\xa4n perusti \xe2\x80\x9dvaivaiskassan\xe2\x80\x9d, johon jokainen maksoi prosentin palkastaan. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4n saattoi tuntea moraalista ylemmyytt\xc3\xa4 toisten tehtailijoiden harjoittamaa riistoa kohtaan. Vaikka tehtailija tunnettiin liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 \xc3\xa4kkipikaisena ja hankalana, h\xc3\xa4n oli tehtaansa \xe2\x80\x9dMatteja\xe2\x80\x9d kohtaan mutkaton ja yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llinen. Ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n vaati ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isilt\xc3\xa4 raittiutta, n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 itse hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkki\xc3\xa4, juhlissa h\xc3\xa4n salli palokunnan ja soittokunnan puffetin myyv\xc3\xa4n olutta, rommia, viski\xc3\xa4 ja konjakkia. Ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivien pit\xc3\xa4jien s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4iset yleens\xc3\xa4 paheksuivat t\xc3\xa4llaista._NEWLINE_M\xc3\xa4nt\xc3\xa4ss\xc3\xa4 arvioidaan olleen vuonna 1880 noin 300 henke\xc3\xa4 ja viiden vuoden kuluttua Serlachius esitti itse arvioksi 637 henke\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 teki M\xc3\xa4nt\xc3\xa4st\xc3\xa4 Naantalia suuremman ja elinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mm\xc3\xa4n. M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettiin kansakoulu vuonna 1869 ja koska se ei saanut valtionapua, sinne p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t vain h\xc3\xa4nen yrityksens\xc3\xa4 ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten lapset. Pian h\xc3\xa4n perusti my\xc3\xb6s kirjaston, joka oli avautuessaan Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin suurimpia. Kirjaston yhteyteen tuli lukusali, jota hoiti itseoppinut ty\xc3\xb6mies ja sinne tilattiin sanomalehti\xc3\xa4. Vuonna 1880 h\xc3\xa4n perusti vapaapalokunnan, johon miespuolisten alaisten oli pakko liitty\xc3\xa4. Vapaapalokunta j\xc3\xa4rjesti kansanjuhlia ja musiikkia varten h\xc3\xa4n perusti vuonna torvisoittokunnan vuonna 1882. Koululaisille h\xc3\xa4n kustansi kanteleita. Serlachius halusi M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n olevan edistyneempi kuin rannikon vanhat pikkukaupungit.\n_START_SECTION_\nAf\xc3\xa4\xc3\xa4rifennomaani\n_START_PARAGRAPH_\nPaperitehtaansa peruskiven muurausta Serlachius vietti vuonna 1880. N\xc3\xa4kym\xc3\xa4t olivat hyv\xc3\xa4t, vaikka p\xc3\xa4\xc3\xa4oma oli tiukassa. Senaatti my\xc3\xb6nsi rahaa mit\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ja p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4israhoitusta piti hankkia vekselihuijauksilla. \xe2\x80\x9dKoneet maksavat itse itsens\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, h\xc3\xa4n totesi er\xc3\xa4\xc3\xa4lle velkojalleen Pietariin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjeess\xc3\xa4. Koneet h\xc3\xa4n hankki Englannista ja Ruotsista. Aluksi tuotettiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 karkeaa ruskeaa k\xc3\xa4\xc3\xa4repaperia, mutta kun tilauksia tuli, pystyttiin tuottamaan my\xc3\xb6s sanomalehti- ja julistepaperia._NEWLINE_Aikansa vakiintuneen eliitin parissa Serlachius oli jatkuvassa ep\xc3\xa4suosiossa. Lehdist\xc3\xb6 syytti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 monien muiden asioiden ohella v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n rahan tekemisest\xc3\xa4 ja viinakaupasta. Nya Pressen totesi, ett\xc3\xa4 M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n patruuna on \xe2\x80\x9dkyps\xc3\xa4 hullujenhuoneeseen\xe2\x80\x9d. T\xc3\xa4llaiset lehtijutut luettiin tarkkaan my\xc3\xb6s rahoittajapiireiss\xc3\xa4. Suomalaistehtailijat olivat muodostamassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n markkinoita varten myyntikartellia, mutta Serlachius j\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyi lehtijutuista loukkaantuneena sen ulkopuolelle._NEWLINE_Nuoruutensa Ilomantsissa Serlachius oli oppinut suomea auttavasti. Liikeasiansa h\xc3\xa4n hoiti ruotsiksi, mutta M\xc3\xa4nt\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen oli osattava entist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n suomea. H\xc3\xa4nen suomenkielinen kirjallinen ilmaisunsa oli hyvin rajallista ja v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kirjoitti sekakielt\xc3\xa4. Suomen Pankin korkop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s oli \xe2\x80\x9den pirullinen paragrafi\xe2\x80\x9d ja er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kirjeess\xc3\xa4 h\xc3\xa4n totesi, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dNu st\xc3\xa5r saken s\xc3\xa5lunda att tie k\xc3\xa4nty pystyyn\xe2\x80\x9d. Kotona puhuttiin ruotsia, mutta tyt\xc3\xa4r l\xc3\xa4hettiin Helsinkiin suomenkieliseen neitokouluun. Serlachius ei vihannut ruotsin kielt\xc3\xa4, vaan ruotsinkielisi\xc3\xa4 liike- ja virkamiehi\xc3\xa4. H\xc3\xa4n etsi fennomaaneista liittolaisia ja he ottivat h\xc3\xa4net avosylin vastaan._NEWLINE_Sek\xc3\xa4 Yrj\xc3\xb6 Sakari Yrj\xc3\xb6-Koskinen ett\xc3\xa4 Agathon Meurman pyysiv\xc3\xa4t Serlachiukselta kirjoituksia lyhytik\xc3\xa4iseen Finland-lehteen. Osan kirjoituksista toimittajat j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t julkaisematta, sill\xc3\xa4 he pelk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t oikeustoimia. Kirjoituksissaan Serlachius antoi sappensa kiehua ja h\xc3\xa4n s\xc3\xa4tti estoitta henkil\xc3\xb6kohtaisia vihamiehi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Mik\xc3\xa4\xc3\xa4n kovin salonkikelpoinen liittolainen ei Serlachius fennomaaneille ollut. 1880-luvun loppupuolella Serlachiuksesta tuli jyrk\xc3\xa4n linjan fennomaani, joka vihasi ruotsinkielisten lausetta \xe2\x80\x9dMeill\xc3\xa4 on rahat ja fennomaanit tanssivat piiskamme mukaan\xe2\x80\x9d. Kirjoituksissaan h\xc3\xa4n oli entist\xc3\xa4 jyrkempi ja odotti liittolaisiltaan vastapalveluksia, mik\xc3\xa4 osittain toteutuikin Vilppulan koskisodassa. H\xc3\xa4n v\xc3\xa4itti Yrj\xc3\xb6 Sakari Yrj\xc3\xb6-Koskisen pyyt\xc3\xa4neen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 teollisuusasioiden senaattoriksi, mutta sanoi kielt\xc3\xa4ytyneens\xc3\xa4 kiireidens\xc3\xa4 takia. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 huomionosoitus oli Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin Alexander J\xc3\xa4rnefeltin vierailu M\xc3\xa4nt\xc3\xa4ss\xc3\xa4 1880-luvun lopussa. Kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri oli Meurmanien perheyst\xc3\xa4v\xc3\xa4._NEWLINE_Fennomaanit ideoivat my\xc3\xb6s suomenkielist\xc3\xa4 liikepankkia. Serlachius oli t\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin hankkeessa mukana. H\xc3\xa4n pohjusti sit\xc3\xa4 kirjoittamalla Finland-lehteen v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4\xc3\xa4sti muun muassa Yhdyspankin \xe2\x80\x9dp\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4st\xc3\xa4 kuritussysteemist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, joka huipentuu siihen, ett\xc3\xa4 konkurssin l\xc3\xa4hestyess\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dp\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin lyhent\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4 tuikkaamalla puukko kurkkuun\xe2\x80\x9d. Serlachiusta innosti hankkeessa my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen oma etunsa, sill\xc3\xa4 Yhdyspankki oli luokitellut M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n suurriskiksi ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 loukkasi herk\xc3\xa4sti kuohahtelevaa tehtailijaa._NEWLINE_Vuonna 1888, valtiop\xc3\xa4ivien aikaan, Serlachius kutsui Hotelli K\xc3\xa4mpiin suomenmielisi\xc3\xa4 vaikuttajia pohtimaan uuden pankin perustamista. Kokous oli melskeinen ja oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tty\xc3\xa4 nyrkkitappeluun. Senaattori Isak Felman poistui sielt\xc3\xa4 ovet paukkuen ja professori E. G. Palmen seurasi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa pankki j\xc3\xa4i perustamatta. Se syntyi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1889 ja sai nimekseen Kansallis-Osake-Pankki. Serlachius omisti sen osakkeita, mutta oli vailla n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4\xc3\xa4 asemaa uudessa pankissa.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nt\xc3\xa4n erakko\n_START_PARAGRAPH_\n16. kes\xc3\xa4kuuta 1890 M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n tehtaalla tapahtui se, mit\xc3\xa4 Serlachius oli kauan pel\xc3\xa4nnyt: siell\xc3\xa4 syttyi tuhoisa tulipalo. Remmipy\xc3\xb6r\xc3\xa4st\xc3\xa4 lensi kipin\xc3\xa4, joka sateettomassa myrskyss\xc3\xa4 sai aikaan suurpalon. Tehtaan vanha hiomo ja paperitehdas tuhoutuivat muutamassa tunnissa. Kipin\xc3\xa4t sytyttiv\xc3\xa4t lis\xc3\xa4ksi pes\xc3\xa4kkeit\xc3\xa4 parin kilometrin s\xc3\xa4teell\xc3\xa4. Tehtaan vapaapalokunta oli voimaton suurpalon edess\xc3\xa4,_NEWLINE_Suurpalon j\xc3\xa4lkeen uusi tehdas rakennettiin tiilest\xc3\xa4 ja siihen hankittiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6valaistus. Palaneiden paperikoneiden tilalle hankittiin kolme uutta. Uudistukset maksoivat paljon, mutta p\xc3\xa4\xc3\xa4omaa saatiin vakuutuskorvauksista sek\xc3\xa4 vanhoille lainoille saaduista pidennetyist\xc3\xa4 maksuajoista. Pankkiherrat kuulivat uusien koneiden tilauksista vasta niiden saavuttua M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja syyttiv\xc3\xa4t tehtailijaa petoksesta. Muutenkin henkil\xc3\xb6suhteet rahoittajiin olivat koetuksella; Suomen Pankin Tampereen komissarin Serlachius oli haastanut k\xc3\xa4r\xc3\xa4jille kunnianloukkauksesta, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n halusi n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4lle pankkimiehen velvollisuudet yleis\xc3\xb6\xc3\xa4 kohtaan. Kesken j\xc3\xa4lleenrakennustaistelun 60-vuotias tehtailija sai syd\xc3\xa4nkohtauksen. H\xc3\xa4n luovutti liikkeenjohdon pojalleen Axelille._NEWLINE_Axelin tielle kasautui heti vaikeuksia. Ne saivat alkunsa h\xc3\xa4nen kes\xc3\xa4loman vietostaan Hangon kylpyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuonna 1891. Siell\xc3\xa4 Axel oli kylv\xc3\xa4nyt rahaa ymp\xc3\xa4riins\xc3\xa4 pit\xc3\xa4en yll\xc3\xa4 hovia, johon kuului koiria, ratsuhevosia sek\xc3\xa4 tallirenki. Velkojat kuiskivat, ett\xc3\xa4 riskirahaa kylvettiin ymp\xc3\xa4riins\xc3\xa4 ylelliseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Is\xc3\xa4 tuki poikaansa velkojien juoruja vastaan, my\xc3\xb6nt\xc3\xa4en kuitenkin, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 voisi olla s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4isempi. Talvella 1892 velkojat kierteliv\xc3\xa4t M\xc3\xa4nt\xc3\xa4ss\xc3\xa4 arvioiden omaisuuden arvoa ja totesivat, ett\xc3\xa4 tehtaan konkurssiin ajaminen ei ajanut heid\xc3\xa4n etuaan. Sen sijaan p\xc3\xa4\xc3\xa4dyttiin tehtaan huostaanottoon, mist\xc3\xa4 tehtiin periaatep\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1892._NEWLINE_Tehdas sai jatkaa ja Serlachius tunsi voimiensa palaavan. Pietarin markkinat vetiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lleen my\xc3\xb6s Serlachiuksen \xe2\x80\x9dGlazed Brown\xe2\x80\x9d -paperilaatua. Pankkien holhoojahallitus vaati s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4p\xc3\xa4ytti tehtailijaa sanomalla, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei saa ostaa kuin toisen luokan junalippuja. Holhouksen tylyys johtui varmasti paljolti Serlachiuksen pankkiherroille syyt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 loukkauksista. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti kuitenkin edelleen Pohjoispankin Viipurin p\xc3\xa4\xc3\xa4konttoriin kirjeit\xc3\xa4, joita ei luotonhakijoilta oltu osattu odottaa, eli inhoa ja vihaa tihkuvia kirjoituksia. Pankkien holhoojahallitus pakotti Serlachiuksen liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n aikaisemmin karttamaan Paperiyhdistykseen eli suomalaisen paperiteollisuuden vientikartelliin._NEWLINE_66-vuotiaana Serlachius pursui j\xc3\xa4lleen uusia ideoita. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti matkustaa Yhdysvaltoihin tutkimaan sen liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Virkist\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi suunniteltu matka muuttui kuitenkin sairauslomaksi, sill\xc3\xa4 juuri ennen kuin laiva saapui satamaan Serlachiuksen kehon toinen puoli halvaantui. Kyse oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti aivoinfarktista. Newyorkilaiset l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit saivat pelastettua tehtailijan hengen. Kotiinsa h\xc3\xa4n ei malttanut palata suoraan, vaan poikkesi loppuvuodesta 1898 Pietariin myym\xc3\xa4\xc3\xa4n paperiaan. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n oli tilannut Yhdysvalloista uusia koneita tehtaalleen._NEWLINE_Halvauksesta toipuva patruuna alkoi sysi\xc3\xa4 holhoojia pois yrityksest\xc3\xa4\xc3\xa4n ja mietti\xc3\xa4 seuraajaa. Axel-poika oli tuntunut aluksi itsest\xc3\xa4\xc3\xa4nselvyydelt\xc3\xa4, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tuhlaileva el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntyyli her\xc3\xa4tti is\xc3\xa4ss\xc3\xa4 huolia. Is\xc3\xa4 tuumi pojan perineen liikaa Maexmontanien huonoa verta ja h\xc3\xa4nen aikanaan uskottiin vanhimpien lasten olevan \xc3\xa4lykk\xc3\xa4\xc3\xa4mpi\xc3\xa4. Axelin vanhemmat veljet olivat nukkuneet pois jo vauvai\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kuumaverinen is\xc3\xa4 piti poikansa heikkoutena sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 viivytteli ratkaisujen tekemisess\xc3\xa4._NEWLINE_Kire\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tilanteessa patruuna houkutteli M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n velivainajansa Gabrielin pojan G\xc3\xb6stan. G\xc3\xb6sta Serlachius oli 20-vuotias ja harjoitteli myynti\xc3\xa4 Manchesterissa. H\xc3\xa4n vastasi set\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kutsuun, tuli tehtaan konttoriin harjoittelijaksi ja eteni yh\xc3\xa4 vaativampiin teht\xc3\xa4viin. Vuoden kuluttua saapumisestaan h\xc3\xa4n meni naimisiin serkkunsa Sissin kanssa. Sissill\xc3\xa4 oli sulhaskandidaattina ulkomaalainen taidemaalari, jonka is\xc3\xa4 oli hyv\xc3\xa4ksynyt, mutta s\xc3\xa4ilynyt kirjeenvaihto todistaa, ett\xc3\xa4 rakkaus G\xc3\xb6staan oli syv\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4lkis\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksess\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1900 patruuna m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si perillistens\xc3\xa4 sovittavaksi kenest\xc3\xa4 tulee yhti\xc3\xb6n johtaja. H\xc3\xa4n usutti Axelin ja G\xc3\xb6stan riitoihin ja hajotti n\xc3\xa4in sukunsa voidakseen hallita loppuun asti miten halusi. Axel ei lopulta kest\xc3\xa4nyt t\xc3\xa4llaista ja luopui serkkunsa hyv\xc3\xa4ksi. Tehtaan ja yrityksen toimitusjohtajaksi tuli n\xc3\xa4in G\xc3\xb6sta Serlachius._NEWLINE_Vanheneva patruuna jaksoi ottaa yh\xc3\xa4 kantaa ajankohtaisiin asioihin. Sortovuosien alettua vuonna 1899 h\xc3\xa4n seurasi mielipiteiss\xc3\xa4\xc3\xa4n Yrj\xc3\xb6 Sakari Yrj\xc3\xb6-Koskista. H\xc3\xa4n oli kiukkuinen vanha mies, joka suomi ankarasti viikinkej\xc3\xa4, ryssi\xc3\xa4, juutalaisia sek\xc3\xa4 saksalaisia. H\xc3\xa4n rettel\xc3\xb6i kotipaikkakunnallaan nuorisoseuraa vastaan ja ep\xc3\xa4si silt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4syn kaikkiin omistamiinsa tiloihin. Yrityksell\xc3\xa4 meni hyvin ja viimeisess\xc3\xa4 Pohjoispankille l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjeess\xc3\xa4 patruuna ennusti pian p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4ns\xc3\xa4 eroon vekseleist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Serlachius kuoli 13. kes\xc3\xa4kuuta 1901.\n_START_SECTION_\nMesenaatti\n_START_PARAGRAPH_\nPaitsi teollisuusmies, G. A. Serlachius oli my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 taiteilijoiden tukija._NEWLINE_Jo ollessaan Tampereella apteekkarina Serlachius piti itse\xc3\xa4\xc3\xa4n kulttuuri-ihmisen\xc3\xa4 ja keskusteli s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isten parissa runoista, maalauksista ja pianomusiikista. M\xc3\xa4nt\xc3\xa4ss\xc3\xa4 into kulttuuriin kasvoi lis\xc3\xa4\xc3\xa4. Kiinnostus kanavoitui etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuvataiteeseen ja taidek\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 avasivat liikematkat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, Saksaan, Ranskaan ja Alankomaihin. Matkoilla saattoi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 gallerioissa ja teollisuusn\xc3\xa4yttelyiss\xc3\xa4kin oli taideosastonsa._NEWLINE_Aluksi Serlachius tuki Hjalmar Munsterhjelmia, jonka veli oli h\xc3\xa4nelle tuttu ty\xc3\xb6asioiden parista. Syvemm\xc3\xa4lle taide-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Serlachius p\xc3\xa4\xc3\xa4si salaper\xc3\xa4isen ruotsalaisen Adam Lindecronan kautta. Lindecronaa seurasi kaikkialle ik\xc3\xa4v\xc3\xa4 huhu \xe2\x80\x9dRuotsissa tehdyst\xc3\xa4 h\xc3\xa4pe\xc3\xa4llisest\xc3\xa4 rikoksesta\xe2\x80\x9d. Lindecrona oli t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n tehtaan konttorissa ja Serlachius moitti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 \xe2\x80\x9domituisista kirjanpitomenetelmist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Kuitenkin juuri Lindecrona tutustutti tehtailijan syyskuussa 1883 Turussa Samppalinnan ravintolassa Emil Wikstr\xc3\xb6miin ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vasta 18-vuotiaaseen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n Axel Gall\xc3\xa9niin._NEWLINE_Kolme vuotta my\xc3\xb6hemmin Serlachius Pariisissa lomaillessaan tapasi Wikstr\xc3\xb6min ja Gall\xc3\xa9nin. Kolmenkymmenen ik\xc3\xa4vuoden ero ei haitannut, vaan kolmikko liikkui kaupungilla ihmetellen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4 ja istuen iltojaan ravintoloissa. Gall\xc3\xa9nille Serlachius j\xc3\xa4tti pienen rahasumman ja pyysi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n, miss\xc3\xa4 oli luvassa tilaust\xc3\xb6it\xc3\xa4. Taiteilija saapuikin, mutta vietti ensiksi aikaansa Keuruulla ep\xc3\xa4mukavassa m\xc3\xb6kiss\xc3\xa4. Jouluksi h\xc3\xa4n saapui M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n, miss\xc3\xa4 tankkasi ruokaa kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kirjeenvaihdosta p\xc3\xa4\xc3\xa4tellen juhli ankarasti._NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1887 tuli puheeksi patruunan muotokuvan maalaaminen. Gall\xc3\xa9n maalasikin my\xc3\xb6hemmin kuuluisaksi tulleen muotokuvan mesenaatistaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tehtaassa. Patruuna n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 ik\xc3\xa4ist\xc3\xa4\xc3\xa4n vanhemmalta ja tutkijat ovat l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neet siit\xc3\xa4 symboliikkaa, kuten koneet, paperisuikaleet ja taustalla ahkeroivan nimett\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi ja kasvottomaksi j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isen. Axel Solitander on tulkinnassaan esitt\xc3\xa4nyt, ett\xc3\xa4 muotokuva ei hehkuta kunniaa, valtaa ja vaurautta. Se henkii vaivoja, vastuksia ja taisteluita, jotka teollisuuden esitaistelijan oli pakko kohdata. Lis\xc3\xa4ksi Gall\xc3\xa9n maalasi Serlachiusten tytt\xc3\xa4ren Sissin muotokuvan. Taiteilija oli siihen itse niin tyytym\xc3\xa4t\xc3\xb6n, ett\xc3\xa4 olisi halunnut tuhota sen, mutta j\xc3\xa4lkimaailma on kiitellyt teosta._NEWLINE_Gall\xc3\xa9nin ja Serlachiuksen yst\xc3\xa4vyys ei ollut saumatonta. Herrojen kirjeenvaihdossa esiintyy monia s\xc3\xa4vyj\xc3\xa4, kuten kerj\xc3\xa4\xc3\xa4minen, kannustus, n\xc3\xa4lviminen, arvonanto ja kiukuttelu. 1890-luvulle tultaessa miesten v\xc3\xa4lit meniv\xc3\xa4t poikki. Serlachius ei ollut helppo liikekumppani eik\xc3\xa4 helppo yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 taiteilijoille._NEWLINE_Emil Wikstr\xc3\xb6min kanssa yst\xc3\xa4vyyssuhde oli helpompi. Wikstr\xc3\xb6m rakensi Visavuorelle taiteilijakotiaan, mutta rahapula vaivasi, koska S\xc3\xa4\xc3\xa4tytalon reliefist\xc3\xa4 ei kuulunut maksua. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Serlachius lainasi h\xc3\xa4nelle puuttuvan summan. Serlachius ylisti uutta rakennusta, jota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin suomalaisen jugendarkkitehtuurin klassikkona. Kiitollinen kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetti mesenaatilleen kipsivaloksen ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 Visavuoressa valmistuneesta veistoksesta. Veistoksen mukana seurasi kirje, jossa kiiteltiin tehtailijan mahdollistamasta ty\xc3\xb6tilasta._NEWLINE_Serlachius halusi tukea nimenomaan nousevia nuoria kykyj\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dtaiteilijamme eiv\xc3\xa4t puhu suomalaiselle kansalle\xe2\x80\x9d. Albert Edelfelti\xc3\xa4 h\xc3\xa4n piti svekomaanina, joka ei uskaltanut tulla sis\xc3\xa4maahan. Muutenkin h\xc3\xa4n piti aikansa vakiintunutta kuvataidetta roskana ja teeskentelyn\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dKalevalan laulut perinn\xc3\xb6kseen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 kansaa ei puhuttele Porvoon m\xc3\xa4ki eik\xc3\xa4 sen lahoavat talot...\xe2\x80\x9d_NEWLINE_My\xc3\xb6s Thyra-tyt\xc3\xa4r innostui kulttuurista. H\xc3\xa4n keksi rakennuttaa paviljongin, jossa esitelt\xc3\xa4isiin taidetta tavalliselle rahvaalle. Is\xc3\xa4 tuki hanketta ja kaavaili, ett\xc3\xa4 lopulta rakennettaisiin tiloiltaan Ateneumin veroinen rakennus. N\xc3\xa4in suureksi tytt\xc3\xa4ren hanke ei paisunut, mutta M\xc3\xa4nt\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tehtiin uraauurtavaa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 taiden\xc3\xa4yttelyiden pit\xc3\xa4miseksi kaukana sis\xc3\xa4maassa.\n_START_SECTION_\nG. A. Serlachius taiteessa\n_START_PARAGRAPH_\nKari Heiskanen kirjoitti ja ohjasi Helsingin kaupunginteatteriin 2013 n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n "ristiriitaisest\xc3\xa4, r\xc3\xa4yh\xc3\xa4henkisest\xc3\xa4, roisia kielt\xc3\xa4 viljelev\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja eritt\xc3\xa4in impulsiivisesta" patruunasta Serlachiuksesta. Teemu Keskisarjan Vihre\xc3\xa4n kullan kirous -kirjaan perustuvan n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n ensiversiossa  p\xc3\xa4\xc3\xa4osaa esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Pertti Sveholm.'