b'\n_START_ARTICLE_\nHernekirva\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHernekirvan siivett\xc3\xb6m\xc3\xa4t yksil\xc3\xb6t ovat kookkaita, p\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4nmuotoisia, kiilt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaaleanvihreit\xc3\xa4 tai vaaleanpunaisia. Verkkosilm\xc3\xa4t ovat kirkkaanpunaiset. Tuntosarvet ovat v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n ruumiin pituiset. Tuntosarvet, raajat ja vaharauhasputket ovat vaaleat, mutta tuntosarvien jaokkeiden k\xc3\xa4rjet ovat tummat, samoin s\xc3\xa4\xc3\xa4rten ja vaharauhasputkien k\xc3\xa4rkiosat. Takaruumiin k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4, vaalea ja ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkinen cauda. Vaharauhasputket ovat 1,2\xe2\x80\x931,9 kertaa caudan pituiset. Keskenkasvuiset yksil\xc3\xb6t ovat jauheisen vahapeitteisi\xc3\xa4. Siivekk\xc3\xa4iden yksil\xc3\xb6iden p\xc3\xa4\xc3\xa4 ja keskiruumis ovat vain hieman takaruumista tummemmat. Koiraat ovat siivett\xc3\xb6mi\xc3\xa4. Ruumiin pituus 2,4\xe2\x80\x935,0 mm._NEWLINE_Kromosomiluku 2n=8.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nHernekirva on levinneisyydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n jokseenkin kosmopoliitti ja my\xc3\xb6s Suomessa sit\xc3\xa4 on tavattu koko maassa\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nHernekirva el\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaisilla luonnonvaraisilla ja viljellyill\xc3\xa4 hernekasveilla ja niille kelpaavat sek\xc3\xa4 ruoho- ett\xc3\xa4 puuvartiset lajit. Kirvat el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kolonioina lehtien alapinnoilla, versojen k\xc3\xa4rjiss\xc3\xa4, kukinnoissa sek\xc3\xa4 kehittyviss\xc3\xa4 paloissa ja aiheuttavat kasviin kasvuh\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4. H\xc3\xa4irittyn\xc3\xa4 kirvat pudottautuvat maahan. Laji on holosyklinen eli naaraat lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t neitseellisesti synnytt\xc3\xa4en el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 poikasia, mutta syksyll\xc3\xa4 syntyy my\xc3\xb6s koiraita, jotka pariutuvat naaraiden kanssa ja n\xc3\xa4m\xc3\xa4 naaraat munivat. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 laji el\xc3\xa4\xc3\xa4 luonnonvaraisilla hernekasveilla, mutta kes\xc3\xa4n aikana syntyy siivekk\xc3\xa4it\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka siirtyv\xc3\xa4t uusille elinpaikoille mukaan lukien kasvimaat ja viljelm\xc3\xa4t. Hernekirva talvehtii munana._NEWLINE_Hernekirvan arvellaan levitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n ainakin 40 kasvien virustautia._NEWLINE_Suomessa hernekirvan kemiallinen torjunta voi olla joskus tarpeen.\n_START_SECTION_\nRavintokasvit\n_START_PARAGRAPH_\nHernekirvan ravintokasveja ovat monet hernekasvit (Fabaceae), etenkin mailaset (Medicago), mesik\xc3\xa4t (Melilotus), apilat (Trifolium) ja maitteet (Lotus). Kuivissa olosuhteissa sit\xc3\xa4 on tavattu my\xc3\xb6s er\xc3\xa4ilt\xc3\xa4 muilta kasveilta, kuten lutukalta (Capsella bursa-pastoris).'