b'\n_START_ARTICLE_\nKosminen s\xc3\xa4teily\n_START_PARAGRAPH_\nKosminen s\xc3\xa4teily on yleisnimi Maahan osuville ulkoavaruudesta tuleville suurienergisille hiukkasille, jotka pommittavat maapalloa joka suunnalta. Kosmisista hiukkasista noin 90\xc2\xa0% on protoneja, 9\xc2\xa0% alfa-hiukkasia ja 1\xc2\xa0% beta-hiukkasia ja raskaampien atomien ytimi\xc3\xa4._NEWLINE_Osa kosmisesta s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 on per\xc3\xa4isin Auringosta, mutta suurienergisin osa tulee kauempaa, muun muassa supernovar\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksist\xc3\xa4. Auringon s\xc3\xa4teily aiheuttaa revontulia tullessaan Maan ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n napojen l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 Maan magneettikent\xc3\xa4n ohjaamana. Maan magneettikentt\xc3\xa4 ja ilmakeh\xc3\xa4 suojaavat hyvin kosmiselta s\xc3\xa4teilylt\xc3\xa4, joten kosmisesta s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 ei ole haittaa ihmisille maan pinnalla, mutta avaruudessa kosmiselta s\xc3\xa4teilylt\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytyisi suojautua voimakkaan magneettikent\xc3\xa4n puuttuessa.\n_START_SECTION_\nIlmasuihku\n_START_PARAGRAPH_\nKosmisen s\xc3\xa4teilyn tutkimuksessa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n termej\xc3\xa4 prim\xc3\xa4\xc3\xa4rinen ja sekundaarinen kosminen s\xc3\xa4teily. Prim\xc3\xa4\xc3\xa4rinen s\xc3\xa4teily tarkoittaa alkuper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kosmisia hiukkasia, jotka saapuvat Maapallon ulkopuolelta. Maapallon ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n osuu noin 1 000 kosmista hiukkasta sekunnissa neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4 kohden._NEWLINE_Primaarinen hiukkanen t\xc3\xb6rm\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4molekyylin (esim. happi tai typpi) kanssa, jolloin vuorovaikutuksessa syntyy paljon pioneita ja kaoneita. Kun t\xc3\xb6rm\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 syntyneet hiukkaset hajoavat edelleen muiksi hiukkasiksi, syntyy Maata kohti kiit\xc3\xa4v\xc3\xa4 sekundaarihiukkasten ry\xc3\xb6ppy, jota kutsutaan ilmasuihkuksi. Maan pinnalle saapuvat hiukkaset ovat nimenomaan sekundaarihiukkasia. Ilmasuihkun hiukkaset voidaan jakaa kolmeen osaan: myoniseen, hadroniseen ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneettiseen komponenttiin. Merenpinnan tason saavuttavista varatuista sekundaarihiukkasista noin 80% on myoneita.\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4 ja energia\n_START_PARAGRAPH_\nKosmiset hiukkaset voidaan jaotella alkuper\xc3\xa4n perusteella kolmeen osaan: solaariset, galaktiset ja extragalaktiset kosmiset hiukkaset. Solaariset hiukkaset ovat syntyneet Auringossamme, galaktiset ovat saaneet alkunsa galaksissamme ja extragalaktiset hiukkaset ovat per\xc3\xa4isin galaksimme ulkopuolelta._NEWLINE_Kosmisen s\xc3\xa4teilyn syntymekanismeja ei t\xc3\xa4ysin tunneta. Kosmisten hiukkasten alkuper\xc3\xa4n uskotaan yleens\xc3\xa4 kuitenkin olevan yhteydess\xc3\xa4 t\xc3\xa4htien muodostumiseen, niiden evoluutioon, supernovar\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksiin ja t\xc3\xa4htien v\xc3\xa4liseen materiaaliin. Nykyisen k\xc3\xa4sityksen mukaan suurin osa galaktisista kosmisista hiukkasista on per\xc3\xa4isin supernovar\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksist\xc3\xa4, joita tapahtuu keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin noin 50 vuoden v\xc3\xa4lein.\n_START_SECTION_\nEnergiaspektri\n_START_PARAGRAPH_\nKosmisten hiukkasten alkuper\xc3\xa4 ja energiaspektrin muoto ovat merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 ratkaisemattomista ongelmista kosmisen s\xc3\xa4teilyn tutkimuksessa. Hiukkaset, joiden energia ylt\xc3\xa4\xc3\xa4 ainakin arvoon 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 eV, ovat todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti galaktisia kosmisia hiukkasia ja niiden ajatellaan syntyneen supernovan j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksist\xc3\xa4. Energia-alueen 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 eV \xe2\x80\x93 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb8 eV hiukkasten my\xc3\xb6s uskotaan mahdollisesti olevan per\xc3\xa4isin galaksistamme, mutta niiden ei oleteta syntyneen supernovista eik\xc3\xa4 niiden syntymekanismia tunneta. Sen sijaan pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isen\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 hiukkaset, joiden mitattu energia on yli 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb8 eV, ovat syntyneet galaksimme ulkopuolella._NEWLINE_Edell\xc3\xa4mainittua energia-aluetta 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 eV kutsutaan polveksi, sill\xc3\xa4 kosmisten hiukkasten energiaspektrin kulmakerroin jyrkkenee kyseisell\xc3\xa4 energia-alueella. Koska kosmisen s\xc3\xa4teilyn alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kiihdytysmekanismeja ei t\xc3\xa4ysin tunneta, ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n polven aiheuttavasta ilmi\xc3\xb6st\xc3\xa4 olla yksimielisi\xc3\xa4. Polvikohtaa ollaan kuitenkin yritetty selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaisilla malleilla.\n_START_SECTION_\nSuora havaitseminen\n_START_PARAGRAPH_\nPrimaarisista kosmisista hiukkasista voidaan tehd\xc3\xa4 suoria havaintoja ilmakeh\xc3\xa4n ulkolaidalla, esimerkiksi sijoittamalla ilmaisimia satelliitteihin, kuumailmapalloihin ja avaruusaluksiin. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in mittauksia haittaavat pieni ilmaisinpinta-ala ja rajattu mittausaika. Suoria kosmisen s\xc3\xa4teilyn mittauksia ollaan suoritettu energia-alueen 10\xe2\x81\xb9 eV \xe2\x80\x93 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 eV hiukkasille. Energian 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 eV ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t hiukkaset saapuvat niin pienell\xc3\xa4 vuolla, ett\xc3\xa4 niiden suora havainnointi ilmakeh\xc3\xa4n yl\xc3\xa4puolella rajallisilla ilmaisinkokonaisuuksilla olisi hankalaa.\n_START_SECTION_\nEp\xc3\xa4suora havaitseminen\n_START_PARAGRAPH_\nKosmisia hiukkasia voidaan tutkia my\xc3\xb6s ep\xc3\xa4suorasti havaitsemalla maan pinnalla ilmasuihkun hiukkasia, jotka ovat syntyneet prim\xc3\xa4\xc3\xa4risen kosmisen hiukkasen t\xc3\xb6rm\xc3\xa4tess\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4n molekyyliin. Syntyneet hiukkaset ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa protoneita, neutroneita, pioneita ja myoneita, jotka kulkevat suunnilleen samaan suuntaan kuin hajonnut kosminen hiukkanen. Maan pinnalla sijaitsevien ilmaisimien etuna on mahdollisuus suorittaa ajallisesti pitki\xc3\xa4 mittauksia ja eik\xc3\xa4 ilmaisimien koko ole rajoitettu, toisin kuin kosmisen s\xc3\xa4teilyn mittauksissa kuumailmapalloissa ja satelliiteissa._NEWLINE_Sekundaarisia kosmisia hiukkasia on mahdollista havaita my\xc3\xb6s maan alla. Ilmasuihkuhiukkasista vain myoneilla ja neutriinoilla on riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti energiaa Maapallon pinnan l\xc3\xa4p\xc3\xa4isemiseksi. Maanalaisissa myonikokeissa kalliokerros suodattaa ilmasuihkusta h\xc3\xa4iritsev\xc3\xa4t hiukkaset ja ilmaisimelle p\xc3\xa4\xc3\xa4tyy p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa korkeaenergisi\xc3\xa4 myoneita.\n_START_SECTION_\nIlmi\xc3\xb6n l\xc3\xb6yt\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nKosmisen s\xc3\xa4teilyn l\xc3\xb6yt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Victor Hessi\xc3\xa4. H\xc3\xa4n havainnoi ionisoivaa s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 kuumailmapallosta vuosina 1911\xe2\x80\x931913 ja totesi sen olevan per\xc3\xa4isin ilmakeh\xc3\xa4n ulkopuolelta. H\xc3\xa4n tutki s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 elektrometrill\xc3\xa4 ja huomasi s\xc3\xa4teilyn alkavan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti kasvaa yli kilometrin korkeudella, viiden kilometrin korkeudella s\xc3\xa4teily oli jo 3\xe2\x80\x935 kertaa voimakkaampaa kuin maanpinnalla.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n vaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nSy\xc3\xb6p\xc3\xa4riskin kasvu etenkin paljon lent\xc3\xa4vill\xc3\xa4 kuten lentohenkil\xc3\xb6kunnalla. Muistivirheit\xc3\xa4 ram-muistissa ja vastaavat h\xc3\xa4iri\xc3\xb6t mm. prosessorien laskennassa. Heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkon luotettavuutta. Aiheuttaa joidenkin materiaalien vanhenemista.\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6tyk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHiukkassuihkun myoneita on ehk\xc3\xa4 mahdollista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4pivalaisuun eli myoniradiografiaan. Koska s\xc3\xa4teilynl\xc3\xa4hde olisi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in luonnollinen, olisi suurienkin kappaleiden l\xc3\xa4pivalaisu mahdollista. Myoneita on suunniteltu k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4n mm. kuljetuskonttien l\xc3\xa4pivalaisuun.'