b'\n_START_ARTICLE_\nMets\xc3\xa4 Group\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvun alussa suomalaiset mets\xc3\xa4nomistajat yhdistiv\xc3\xa4t voimansa saavuttaakseen vahvemman neuvotteluaseman puukaupassa. Toiminta alkoi yhteismyynneill\xc3\xa4 ja vuonna 1934 perustettu Mets\xc3\xa4liitto Oy jatkoi sit\xc3\xa4 aluksi puun viennill\xc3\xa4. Vuonna 1947 osuuskunnaksi muuttunut Mets\xc3\xa4liitto aloitti teollisen toimintansa omalla sahaustoiminnalla ja 1950-luvulla toiminta laajeni kemialliseen mets\xc3\xa4teollisuuteen._NEWLINE_Mets\xc3\xa4liiton toiminta laajeni ja kansainv\xc3\xa4listyi nopeassa tahdissa 1960-luvulta l\xc3\xa4htien ja merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 virstanpylv\xc3\xa4it\xc3\xa4 Mets\xc3\xa4liiton historiassa olivat muun muassa Mets\xc3\xa4-Serlan muodostaminen G.A. Serlachius Oy:n ja Mets\xc3\xa4liiton Teollisuus Oy:n kombinaatiofuusion tuloksena vuonna 1987 sek\xc3\xa4 selluteollisuuden kasvu ja kehitys Mets\xc3\xa4-Botnia Oy:n puitteissa. 1990-luvun kasvun aikana Mets\xc3\xa4liitto pyrki kotimaan investointien ohella my\xc3\xb6s maan rajojen ulkopuolisille markkinoille._NEWLINE_2000-luvulle tultaessa Mets\xc3\xa4liitto-konsernilla oli 25 000 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4 kymmeniss\xc3\xa4 eri maissa. Viime vuosien voimakkaan rakennemuutoksen tuloksena konsernia on voimakkaasti tiivistetty. Vuoden 2012 helmikuussa se muutti nimens\xc3\xa4 Mets\xc3\xa4 Groupiksi ja uudisti yritysilmeens\xc3\xa4. Samassa yhteydess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s konsernin liiketoiminta-alueiden nimet yhten\xc3\xa4istyiv\xc3\xa4t. Mets\xc3\xa4 Group otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n uuden yritystunnuksen, hirvenp\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka on modernisoitu versio Mets\xc3\xa4-Serlan (nyk. Mets\xc3\xa4 Boardin) aiemmin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4, Erik Bruunin suunnittelemasta logosta.\n_START_SECTION_\nMets\xc3\xa4liitto syntyy\n_START_PARAGRAPH_\nOsuustoiminta-aate oli levinnyt 1900-luvun alkupuoliskolla Suomessa monilla eri aloilla. Mets\xc3\xa4teollisuuden puolella asia oli avoin \xe2\x80\x93 mets\xc3\xa4nostajina olivat ns. mets\xc3\xa4firmat, jotka olivat \xe2\x80\x9drengastuneet\xe2\x80\x9d eli kartellisoituneet. Kartellit pitiv\xc3\xa4t raakapuun hintoja kurissa. Tilanne k\xc3\xa4rjistyi erityisesti vuosien 1929\xe2\x80\x931932 lamakautena. Tilannetta kuvasi ensimm\xc3\xa4inen, pitk\xc3\xa4aikainen Osuuskunta Mets\xc3\xa4liiton toimitusjohtaja Ilmari Kalkkinen _NEWLINE_vuonna 1959:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbPerustamisaikana vallitsi synkk\xc3\xa4 lamakausi. Taloja ja sukuja siirtyi vanhoilta kotikonnuiltaan pois, puutavaran hinta laski parissa viikossa odottamattoman jyrk\xc3\xa4sti eik\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 maksettu sellaisia hintoja, joilla olisi velkoja suoritettu ja taloja pidetty pystyss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli keinottelijoiden kultaista aikaa. Melkein ilmaiseksi ostettiin puuta ja ostajan kovilla ehdoilla.\xc2\xbb _NEWLINE_Mets\xc3\xa4liitto perustettiin 23. tammikuuta 1934 suuren laman hellitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4. Talonpoikaiset mets\xc3\xa4nomistajat liittoutuivat sen aikaisen suurmets\xc3\xa4teollisuuden kartelleja vastaan. Suomalaiset mets\xc3\xa4nomistajat yhdistiv\xc3\xa4t voimansa saavuttaakseen vahvemman neuvotteluaseman puukaupassa. Periaatteena oli osuustoiminta ja tavoitteena raakapuun hinnan kohottaminen._NEWLINE_Keskeinen sen aikainen toimija asiassa oli Maataloustuottajain Keskusliitto MTK, joka oli perustetussa Mets\xc3\xa4liitto Oy:ss\xc3\xa4 suurin omistaja. Perustetun yhti\xc3\xb6n johtokunnan puheenjohtajaksi tuli maanviljelij\xc3\xa4, fil.maist. Lauri Paloj\xc3\xa4rvi. Tavoite perustetulla yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli \xe2\x80\x9dkoota yhdess\xc3\xa4 puuta ja myyd\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 isoina erin\xc3\xa4 sinne, miss\xc3\xa4 sai parhaimman hinnan \xe2\x80\x93 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ulkomaille\xe2\x80\x9d. Mets\xc3\xa4liitosta tuli siis vaihtoehtoinen myyntikanava ja kilpailun luoja._NEWLINE_Mets\xc3\xa4liiton syntymisen lopullinen vauhdittaja oli vuoden 1933 lopulla solmittu suuri raakapuun toimitussopimus Ranskaan \xe2\x80\x93 suuruudeltaan 90\xc2\xa0000 pinokuutiometri\xc3\xa4. Toimitus onnistui, jonka mahdollisti sen aikaisten mets\xc3\xa4nhoitoyhdistysten aktiivinen osallistuminen hankintakaupan j\xc3\xa4rjestelyihin. Mets\xc3\xa4liiton perustamisen ja onnistuneen suurtoimituksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 oli otettu ensimm\xc3\xa4inen askel mets\xc3\xa4nomistajien puolelta. Pienpuun viennist\xc3\xa4 muodostuikin 1930-luvulla Mets\xc3\xa4liiton silloisen toiminnan tukijalka. Hintataso mets\xc3\xa4nomistajille kohosi muun talouden nousun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 huippukauden ollessa 1937\xe2\x80\x931938. Kyseisen\xc3\xa4 hakkuukautena Mets\xc3\xa4liitto myi puuta 438\xc2\xa0300 pinokuutiometri\xc3\xa4._NEWLINE_Sotavuosien 1939\xe2\x80\x931945 aikana Mets\xc3\xa4liitto oli osa kansallista puupolttoaineen toimittajaketjua.\n_START_SECTION_\nKohti omaa puunjalostusteollisuutta\n_START_PARAGRAPH_\nSodan j\xc3\xa4lkeen vuonna 16. toukokuuta 1947 Mets\xc3\xa4liitto muuttui osakeyhti\xc3\xb6st\xc3\xa4 osuuskunnaksi. Koettiin, ett\xc3\xa4 osuuskuntamuoto kokosi paremmin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 mets\xc3\xa4nomistajia tehokaammin puunhankintatoiminnan piiriin. J\xc3\xa4seni\xc3\xa4 uudella osuuskuntamuotoisella puunhankintaorganisaatiolla oli 1950-luvun alussa yli 50\xc2\xa0000. Toimitusjohtajaksi ja johtokunnan puheenjohtajaksi valittiin jo yhti\xc3\xb6muotoista Mets\xc3\xa4liittoa vet\xc3\xa4nyt mets\xc3\xa4neuvos Ilmari Kalkkinen. Yhti\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori sijaitsi Helsingiss\xc3\xa4 Kaisaniemenkadulla,,_NEWLINE_Mets\xc3\xa4liitolla oli suuria vaikeuksia seuraavien vuosikymmenien aikana. Py\xc3\xb6re\xc3\xa4n puun vientikieltoa suomalaiset mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6t yrittiv\xc3\xa4t useamman kerran onnistumatta siin\xc3\xa4. Toisaalta py\xc3\xb6re\xc3\xa4n puun kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4 tosin v\xc3\xa4hensi kaivosteollisuuden modernisoitumisnen L\xc3\xa4nsi-Euroopassa, sill\xc3\xa4 kaivosp\xc3\xb6lkkyj\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 tarvittu entiseen malliin. Uhkatekij\xc3\xa4t entisen muotoiseen raakapuun myyntiin pakottivat Mets\xc3\xa4liiton hakemaan toiminnalleen uusia vaihtoehtoja. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 merkkej\xc3\xa4 olivat omat sahat, jotka osuuskunta sai haltuunsa vuoden 1949 alussa Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 ja Mietoisista, kun se osti turkulaisen Oy K.E. Blomberg Ab:n koko osakekannan. Vuonna 1952 osuuskunta hankki omistukseensa H\xc3\xa4me Faneeritehdas Oy:n H\xc3\xa4meenlinnasta. Mets\xc3\xa4tuotteiden maailmanmarkkinoilla tapahtui vuoden 1949 aikana lis\xc3\xa4ksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 muutos, kun markkinat alkoivat vet\xc3\xa4\xc3\xa4 enn\xc3\xa4tysm\xc3\xa4isesti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 jakso p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Korean sodasta aiheutuneeseen "Korean konjunktuuriin" vuoden 1952 loppuun menness\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kehitys helpotti osuuskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4omapulaa, mutta ei viel\xc3\xa4 ratkaisevasti. Se oli edelleen riippuvainen muista rahoittajatahoista mahdollisia investointeja teht\xc3\xa4ess\xc3\xa4._NEWLINE_Vuosi 1953 muutti hieman yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en osuuskunta Mets\xc3\xa4liitossa tilannetta. "Lapin leiv\xc3\xa4n is\xc3\xa4" , silloinen viel\xc3\xa4 oululaisten tervaporvarien, erityisesti Snellmanin kauppahuoneen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isten omistama, Ab Kemi Oy ajautui talousvaikeuksiin Korean korkeasuhdanteen j\xc3\xa4lkeisess\xc3\xa4 matalasuhdanteessa. Suomen Pankki pelasti tilanteen, mutta halusi muita mets\xc3\xa4teollisuuden toimijoita osakkaaksi. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 Mets\xc3\xa4liitto tuli 12% osuudella Kemi Oy:hyn. Mets\xc3\xa4liiton edustajasta maat. ja mets\xc3\xa4t. tri Onni Koskikalliosta tuli yhti\xc3\xb6n johtokunnan puheenjohtaja ja Ilmari Kalkkisesta sen j\xc3\xa4sen. Tavoitteena t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 investoinnilla oli avata Pohjois-Suomen Mets\xc3\xa4liiton mets\xc3\xa4nomistajille puunmyyntikanava._NEWLINE_Samoihin aikoihin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1953 Mets\xc3\xa4liiton edustajat k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t neuvotteluja oman selluloosatehtaan hankkimiseksi. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten perustettiin Mets\xc3\xa4liiton Selluloosa Oy, jonka perustajina olivat Osuuskunta Mets\xc3\xa4liitto, Maataloustuottajain Keskusliitto sek\xc3\xa4 Keskusosuusliike Hankkija. W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4-yhtym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli \xc3\x84\xc3\xa4nekoskella puunjalostusyksikk\xc3\xb6 W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4-Selluloosa Oy, joka k\xc3\xa4sitti sulfiittiselluloosa-, kartonki- ja paperitehtaan, hiomon, sahan, spriitehtaan, kemiallisen tehtaan sek\xc3\xa4 vesi- ja h\xc3\xb6yrylaitokset. Kauppasopimuksen neuvottelijat W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4n puolelta vuorineuvos Wilhelm Wahlforss ja uuden omistajan puolelta Ilmari Kalkkinen, MTK:n Veikko Ihamuotila ja Onni Koskikallio. \xc3\x84\xc3\xa4nekosken tehtaiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Mets\xc3\xa4liitto p\xc3\xa4\xc3\xa4si konkreettisesti toteuttamaan ydinteht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, jota varten se oli perustettu: "edist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n pienil\xc3\xa4pimittaisen puun menekki\xc3\xa4",_NEWLINE_\xc3\x84\xc3\xa4nekosken tehtaan johdossa jatkoi Wolter Westerholm - kemiallisen mets\xc3\xa4teollisuuden ammattilainen, joka selluloosateollisuuttaan rakentavalle Mets\xc3\xa4liitolle oli my\xc3\xb6s t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asiantuntija- ja johtajaroolissa. Westerholm toimikin arvostettuna toimijana el\xc3\xa4kkeelle siirtymiseen vuoteen 1973 asti. H\xc3\xa4n oli yhdess\xc3\xa4 johtokunnan puheenjohtajan Veikko Ihamuotilan kanssa keskeinen Mets\xc3\xa4liiton teollisuuden investointiohjelmien eteenp\xc3\xa4inviej\xc3\xa4. Westerholm oli keskeinen henkil\xc3\xb6, kun ilman omaa tehdassuunnitteluosastoa toimiva Mets\xc3\xa4liitto palkkasi vuonna 1958 Jaakko P\xc3\xb6yryn ja Jaakko Murron suunnittelemaan \xc3\x84\xc3\xa4nekoskelle sellutehtaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ty\xc3\xb6 oli l\xc3\xa4ht\xc3\xb6laukaus laajemmalle Jaakko P\xc3\xb6yryn oman insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritoimiston kansainv\xc3\xa4liselle menestykselle.\n_START_SECTION_\nLaajentuva monialainen puunjalostusosuuskunta\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1959 osuuskunta Mets\xc3\xa4liittoa perustamisestaan l\xc3\xa4htien johtanut mets\xc3\xa4neuvos Ilmari Kalkkinen j\xc3\xa4i el\xc3\xa4kkeelle. H\xc3\xa4nen seurajakseen tuli Ville A. Kyt\xc3\xb6l\xc3\xa4, joka oli ollut jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Mets\xc3\xa4liitossa. H\xc3\xa4n toimi niin osuuskunnan johtokunnan puheenjohtajana kuin toimitusjohtajana. Edess\xc3\xa4 oli laajeneva ja monipuolistuva osuuskunta laajoine investointeineen._NEWLINE_Kaakkois-Suomeen Lappeenrantaan Mets\xc3\xa4liitto rakensi syksyll\xc3\xa4 1961 uuden Mets\xc3\xa4-Saimaan sahan, rimalevytehtaan ja hy\xc3\xb6ryvoimalaitoksen rakennusty\xc3\xb6t syksyll\xc3\xa4 1961  Osakkuussyhti\xc3\xb6 Kemi Oy:ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynnistettiin vuonna 1961 yhti\xc3\xb6ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 investointeja varten osakeanti, jonka seurauksena Mets\xc3\xa4liiton osuus yhti\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kasvoi 14%:sta 17%:iin. Samana vuonna \xc3\x84\xc3\xa4nekoskella k\xc3\xa4ynnistettiin uusi sellutehdas. Kartonkitehdas k\xc3\xa4ynnistyi \xc3\x84\xc3\xa4nekoskella vuonna 1966._NEWLINE_Kiihkeimm\xc3\xa4n keskustelun aikaansai kuitenkin Kuopion rakennettavaksi suunniteltu Savon Sellu-hanke, joka sai l\xc3\xa4ht\xc3\xb6laukauksen huhtikuussa 1962. Hanke oli osa ajalle tyypillisi\xc3\xa4 kehitysalueille suunniteltuja teollistamishankkeita, joihin presidentti Kekkonenkin otti aktiivisen, my\xc3\xb6nteisen kannan. Hankkeella oli alun perin vastustajina Suomen Pankki, MTK ja suuret mets\xc3\xa4yhti\xc3\xb6t. Mets\xc3\xa4liittokin oli kriittinen hankkeelle, mutta valtion rahoitusj\xc3\xa4rjestelyt saivat Mets\xc3\xa4liiton matkaan. Mets\xc3\xa4liitto vaatimus tehtaan tuotantosuunnaksi oli aallotuskartonki eli poikkesi alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 paikallisten toimijoiden haluamasta paperitehtaasta. Sellua ja kartonkia tuottanut tehdas k\xc3\xa4ynnistyi vuonna 1968._NEWLINE_Mets\xc3\xa4liitto laajensi toimintaansa 1960-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 l\xc3\xa4ntisell\xc3\xa4 Uusimaalle Lohjalle. Se osti Oy Faner Ab:n vaneritehtaat Lohjalta ja Punkalaitumelta. Samalle paikkakunnalle Mets\xc3\xa4liitto oli rakentamassa omaa paperitehdastaan perustamansa  Mets\xc3\xa4liiton Paperi Oy:n nimiss\xc3\xa4. Paperitehtaan sijoituspaikaksi tuli Lohjan J\xc3\xb6nsb\xc3\xb6le, ja tehdas k\xc3\xa4ynnistyi helmikuussa 1966._NEWLINE_Laajamittainen laajennusohjelma ja puun heikko menekki ajoivat Mets\xc3\xa4liiton 1960-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 vakavaan kriisiin. Tilanne ratkesi Suomen Pankin silloisen p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajan Klaus Wariksen my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 rahoituksella ja neuvotteluilla muiden mets\xc3\xa4yhti\xc3\xb6iden kanssa, jotta ne ryhtyiv\xc3\xa4t ostamaan Mets\xc3\xa4liiton ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 puuraaka-ainetta,\n_START_SECTION_\nLaajentuminen pakottaa muuttamaan yhti\xc3\xb6rakennetta - Mets\xc3\xa4liitto-Yhtym\xc3\xa4 syntyy\n_START_PARAGRAPH_\nLaajennusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Mets\xc3\xa4liitto oli muuttunut raakapuun vientiin keskittyneest\xc3\xa4 yrityksest\xc3\xa4 j\xc3\xa4senilt\xc3\xa4 ostettua puuta jalostavaksi mets\xc3\xa4teollisuusyritykseksi. Vuonna 1973 muodostettiin Mets\xc3\xa4liitto-Yhtym\xc3\xa4, joka muodostui raakapuun hankinnasta vastaavasta osuustoiminnallisesta osasta ja puuta jalostavasta Mets\xc3\xa4liiton Teollisuus Oy:st\xc3\xa4, johon kuuluivat kaikki Meets\xc3\xa4liiton teolliset yksik\xc3\xb6t. Yhtym\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi tuli jo aiemmin Mets\xc3\xa4liitolla ty\xc3\xb6skennellyt, mutta ennen t\xc3\xa4t\xc3\xa4 nimityst\xc3\xa4\xc3\xa4n Raision tehtaat Oy:n palveluksessa ty\xc3\xb6skennellyt Veikko Vainio, osuuskuntaa johti toimitusjohtajana Mikko Wuoti ja Mets\xc3\xa4liiton Teollisuutta aiemmin Lohjan Kirkniemen tehtaiden johtajana toiminut Pentti Rautalahti. Molempien johtokunnan puheenjohtajana oli Veikko Ihamuotila, MTK:n ykk\xc3\xb6smies. Mets\xc3\xa4liitto siirsi 1970-luvun alussa p\xc3\xa4\xc3\xa4konttorissa Espoon Tapiolaan._NEWLINE_1960-luvun lopulla mets\xc3\xa4teollisuudessa todettiin, ett\xc3\xa4 Pohjanmaan alueella oli mahdollisuus laajentaa puunjalostusta. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 pohjalta syntyi selluyhti\xc3\xb6 Oy Mets\xc3\xa4-Botnia Ab Kaskisiin vuonna 1973, jonka perustajina olivat Mets\xc3\xa4liitto 51% osuudella sek\xc3\xa4 perinteikk\xc3\xa4\xc3\xa4t teollisuusyritykset Nokia ja G.A. Serlachius Oy. Tehdas valmistui \xc3\xb6ljykriisin aikana vuonna 1978, ja sen vuotuinen tuotantokapasiteetti oli 250\xc2\xa0000 tonnia markkinasellua,_NEWLINE_Mets\xc3\xa4liitto-Yhtym\xc3\xa4lle 1980-luvun alkupuolisko oli taloudellisesti menestyksellist\xc3\xa4 aikaa. J\xc3\xa4senist\xc3\xb6\xc3\xa4 oli jo 130\xc2\xa0000. Samanaikaisesti yhtym\xc3\xa4 laajeni my\xc3\xb6s ulkomaille hankkimalla aaltopahvitehtaita Tanskasta ja Kreikasta. Kotimaassa oli k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 jatkuvasti investointeja. \xc3\x84\xc3\xa4nekoskella vanhat sulfaatti- ja sulfiittiselluloosatehtaat ajettiin alas, ja tilanne rakennettiin vuonna 1985 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notettu uusi Mets\xc3\xa4-Botnian 500\xc2\xa0000 tonnia vuodessa havu- ja lehtipuusellua tuottava tehdas. \xc3\x84\xc3\xa4nekosken sellutehtaan puunhankinnassa saatavien tukkien sahaamiseksi Mets\xc3\xa4liitto hankki kolmanneksen Serlachiuksen silloin omistamasta Vilppulassa sijainneesta Pohjan Sahasta.\n_START_SECTION_\nFuusio G.A. Serlachiuksen kanssa - Mets\xc3\xa4-Serla syntyy\n_START_PARAGRAPH_\nSerlachiuksen ja Mets\xc3\xa4liiton yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli siis kokemusta jo Mets\xc3\xa4-Botnian Kaskisten sellutehtaan ja Pohjan Sahan yhteydess\xc3\xa4. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 G.A. Serlachiuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4omistaja ja toimitusjohtaja, vuorineuvos Gustaf Serlachius ja Mets\xc3\xa4liiton vuorineuvos Mikko Wuoti valmistelivat p\xc3\xa4\xc3\xa4neuvottelijoina yhti\xc3\xb6iden fuusion. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen yhdistymisest\xc3\xa4 Mets\xc3\xa4liiton osuuskunnan piiriss\xc3\xa4 ajoi l\xc3\xa4pi Heikki Haavisto. Fuusiota perusteltiin synergiaeduilla. Serlachiuksella oli pehmopaperia ja mets\xc3\xa4omaisuutta, Mets\xc3\xa4liiton Teollisuus Oy:ll\xc3\xa4 aikakauslehtipaperia ja kartonkia sek\xc3\xa4 puunhankintaa. Tehtaat sijaitsivat et\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 toisistaan kilpailematta samoista raaka-aineista. Yritykset olivat kooltaan l\xc3\xa4hes samankokoiset. Serlachius hieman suurempi, mutta velkaisempi. Fuusiossa omistus jaettiin tasan, mutta Mets\xc3\xa4liitolla oli enemm\xc3\xa4n \xc3\xa4\xc3\xa4nivaltaisia A-osakkeita. Uuden yrityksen Mets\xc3\xa4-Serlan johtoon nousi molempien osapuolien edustajia. Gustaf Serlachiuksesta tuli Mets\xc3\xa4-Serlan hallituksen puheenjohtaja ja Mets\xc3\xa4liiton Teollisuuden Ebbe Sommarista toimitusjohtaja. Uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori sijoittui Helsinkiin Fabianinkadulle._NEWLINE_Kannattavuuden parantamiseksi jouduttiin sulkemaan uudessa yrityksess\xc3\xa4 sahoja. Tenholan Skogbyn saha sek\xc3\xa4 Mets\xc3\xa4-Saimaan rima- ja vanerilevytehdas Lappeenrannassa suljettiin syksyll\xc3\xa4 1987. Vilppulan levytehdas myytiin samoihin aikoihin. M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n tehdas siirtyi tuotamaan liukosellua, jolloin jouduttiin irtisanomaan 400 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4. Syksyll\xc3\xa4 1987 lakkautettiin Iisalmen Yl\xc3\xa4-Savon saha. Kolhon ja Nurmeksen pylv\xc3\xa4skyll\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xb6t myytiin Enso-Gutzeitin kanssa luodulle yhteisyritykselle. Takon aaltopahvitehtaan toinen kone pys\xc3\xa4ytettiin. N\xc3\xa4iden toimien j\xc3\xa4lkeen Mets\xc3\xa4-Serlan v\xc3\xa4ki oli v\xc3\xa4hentynyt 800:lla. Ennen vuoden loppua ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni viel\xc3\xa4 600:lla.  Seuraavan vuoden aikana Mets\xc3\xa4-Serla myi kiinteist\xc3\xb6j\xc3\xa4\xc3\xa4n, myi tanskalaisen Evopanin ja sulki \xc3\x84\xc3\xa4nekosken massatehtaan. V\xc3\xa4ke\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni n\xc3\xa4in 400:lla. Vaikka tehtiin saneerausta, tehtiin my\xc3\xb6s investointeja. Mets\xc3\xa4-Botnian Kaskisten tehdas uudistettiin, samoin Kankaan paperitehdas ja \xc3\x84\xc3\xa4nekosken kartonkitehdas. Seuraavana vuonna M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n investoitiinn uusi pehmopaperikone._NEWLINE_Vaikka Mets\xc3\xa4-Serlan toimitusjohtaja Ebbe Sommar oli onnistunutkin saneerauksessa, \xc3\x84\xc3\xa4nekosken uuden paperikoneen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notosta tuli h\xc3\xa4nen kompastuskivens\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6suhdettaan ei jatkettu h\xc3\xa4nen saavutettuaan el\xc3\xa4kei\xc3\xa4n. Kone saatiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vasta 1989, joka johti 300 miljoonan markan alaskirjaukseen. Lopulta \xc3\x84\xc3\xa4nekosken paperitehtaasta tuli kaiken kaikkiaan l\xc3\xa4hes kahden miljardin erhe. Se kaatoi Ebbe Sommarin.'