b'\n_START_ARTICLE_\nPaatio\n_START_SECTION_\nAsutus 1700-luvulle asti\n_START_PARAGRAPH_\nVirolahden seudulla saattoi olla asutusta jo viikinkiajalla. 1200\xe2\x80\x931300 luvuilla rannikoilla oli ruotsinkielist\xc3\xa4 asutusta ja Paation saarellakin on monia ruotsinkielisi\xc3\xa4 paikannimi\xc3\xa4. Vanhoissa kirkonkirjoissa Paatio on B\xc3\xa5t\xc3\xb6. Vanhin asiakirja on vuodelta 1336, ja siin\xc3\xa4 mainitaan, ett\xc3\xa4 rannikon asukkaat saavat k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 kauppaa Tallinnan kanssa. Saksalaiset porvarit k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t kauppaa Riiasta k\xc3\xa4sin._NEWLINE_Jousiluettelo vuodelta 1555 kertoo, ett\xc3\xa4 Paatiossa oli 18 jousimiest\xc3\xa4. Miehet olivat 15\xe2\x80\x9320 vuotiaita. 1600-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Paation saari kuului sotalaitokselle. Uudenkaupungin rauhassa it\xc3\xa4inen osa rannikkoa j\xc3\xa4i ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isille ja l\xc3\xa4ntinen Ruotsille. Yhten\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4 rajanvetoon oli Pietarin rakentamiseen tarvittava Pyterlahden graniitti._NEWLINE_Turun rauhassa it\xc3\xa4raja siirtyi Kymijokeen, ja Virolahden pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 saarineen joutui Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarinna lahjoitti 1790-luvulla upseereilleen lahjoitusmaita, joiden mukana talonpojat joutuivat kartanonherrojen alaisiksi. Paatio oli lahjoitusmaan luontoinen t\xc3\xa4ydell\xc3\xa4 verovapaudella. Toimeentuloa etsittiin monista elinkeinoista ja peltojen hoito j\xc3\xa4i taka-alalle. Vasta Aleksanteri II:n aikana vuonna 1867 tehtiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 talonpojat saavat lunastaa tilansa takaisin.\n_START_SECTION_\nMuistot sota-ajoilta\n_START_PARAGRAPH_\nVuosisatojen aikana saaren asukkaat ovat kokeneet monia vaikeita ja raskaita aikoja. Vallanpit\xc3\xa4jin\xc3\xa4 ovat olleet sek\xc3\xa4 ruotsalaiset ett\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset. Vainon ajoilta on kertomuksia julmuuksista, kasakat surmasivat naisia ja lapsia. Isovihan aika oli historian synkimpi\xc3\xa4 aikoja. Sodan k\xc3\xa4rsimyksen lis\xc3\xa4ksi rutto ja katovuodet harvensivat asutusta ja tavat raaistuivat._NEWLINE_Elinkeinot, kalastus ja maanviljelys sek\xc3\xa4 kaupank\xc3\xa4ynti olivat kokonaan lamassa. Ry\xc3\xb6stelyt ja h\xc3\xa4vitysretket lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ihmisten tuskaa ja k\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4. Julmuuksista kerrotaan tapauksessa miss\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset taas kerran olivat hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneet kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Naiset ja lapset olivat mennet pieneen Papinsaareen vihollista pakoon, mutta eiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kerralla olleet turvassa. Kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli kaksi kasakkaa ratsain, l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t pakolaiset ja surmasivat siell\xc3\xa4 kaikki. Paikka sai nimeksi Kuolonkallio._NEWLINE_Toisen tarinan mukaan viholliset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, er\xc3\xa4\xc3\xa4seen taloon j\xc3\xa4i vanha ukko kotiin ja pieni lapsi kehtoon. Kasakka tuli sis\xc3\xa4\xc3\xa4n tupaan, veti miekan tupesta aikoen surmata lapsen. Lapsi n\xc3\xa4ki kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4n miekan ja alkoi tavoitella sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4sill\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kehdon \xc3\xa4\xc3\xa4ress\xc3\xa4 kasakan syd\xc3\xa4n heltyi ja eloon j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t lapsi sek\xc3\xa4 ukko. My\xc3\xb6s Vainoluodossa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset surmasivat saarelaisia ja siit\xc3\xa4 luoto sai nimens\xc3\xa4kin.\n_START_SECTION_\n1800-luku ja 1900-luvun alku\n_START_PARAGRAPH_\nKyl\xc3\xa4n kuvaus 1800-luvulta tunnetaan jo paremmin, samoin el\xc3\xa4m\xc3\xa4 saarella siihen aikaan. Pitk\xc3\xa4 rauhankausi teki mahdolliseksi voimakkaan taloudellisen nousun. Olot vakiintuivat, kaupank\xc3\xa4ynti varsinkin Viroon vilkastui. Peltoja kunnostettiin ja kansan henkinen kunto kohosi. Uuden vuosisadan alkaessa asukkaita ja perheit\xc3\xa4 saaressa oli paljon._NEWLINE_Saaristokyl\xc3\xa4 oli kooltaan iso, noin 53 taloa k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Paatiossa pienill\xc3\xa4 tiloilla harjoitettiin voimaper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 peltoviljelyst\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4tuloja saatiin ammattikalastuksesta sek\xc3\xa4 meriliikenteest\xc3\xa4 omilla aluksilla. Kalasaaliin runsaudesta saari oli kuuluisa. Kalastajien yhdyssiteen\xc3\xa4 oli kalastajainseura. Nimi oli Paation ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kalastajainseura. Viel\xc3\xa4 viime vuosinakin seuran nimi oli sama vaikka parhaat kalavedet j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t rajan taakse._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimi kansakoulu jo vuodesta 1903 alkaen. Naapurikyl\xc3\xa4t Laitsalmi ja Pajusaari kuuluivat samaan kansakoulupiiriin, lapset k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t koulua Paatiossa. Koko saaren pinta-ala oli noin 800 ha, siit\xc3\xa4 viljelty\xc3\xa4 maata noin 100 ha. Vesialue 1200 ha. Asuin rakennuksia oli vuonna 1939 talvisodan alkaessa 56 ja asukkaita 270._NEWLINE_Kansakoulun lis\xc3\xa4ksi saaressa oli VPK:n talo. Itse Paation kyl\xc3\xa4 sijaitsi saaren pohjoisrannalla meren tuntumassa. Talot seurailivat rantaviivaa, meri, Paationlahti n\xc3\xa4kyi talojen ikkunoista. Kyl\xc3\xa4n halki kierteli yhteinen kyl\xc3\xa4tie, se p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Pitk\xc3\xa4paaden puoleiselle rannalle ns. Saarenp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n, matkaa oli noin viisi kilometri\xc3\xa4. Kyl\xc3\xa4 itse oli noin kilometrin pituinen, luode-kaakko ilmansuuntaan.\n_START_SECTION_\nLuonnonolot ja elinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nItse saari oli suurelta osin karua, vain pohjoispuoli tasaista, viljelykelpoista maata. Rantaviiva meren pirstomaa, luonnon muotoilemaa niemien ja lahtien pohjia, meren hiomia kallioita ja kauniita hiekkarantoja. V\xc3\xa4liin luonto oli j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt vihreit\xc3\xa4 nurmikoita lahtien pohjukoihin. Meren puoleiset rannatkin olivat kauniita asukkaiden iloksi. Juuri kauniit rannat houkuttelivat keisari vierailut saarelle ja rannikolle._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4n pohjoisrannalla suojelivat kalliot ja mets\xc3\xa4, ranta oli tuulilta suojattu. Paation lahti niemineen ja poukamineen tarjosi kalarannoille hyv\xc3\xa4n suojan.\n_START_SECTION_\nKalastus ja hylkeenpyynti\n_START_PARAGRAPH_\nSaarelaisten elinkeinot olivat tyypillisi\xc3\xa4 rannikon ja saariston elinkeinoja, t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 kalastus. Kalastettiin verkoilla ja nuotalla, kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 talvella. Kaikki verkot ja nuotat tehtiin kotona. Naiset aloittivat heti syyst\xc3\xb6iden j\xc3\xa4lkeen verkkojen parsimisen ja uusien kutomisen. Sis\xc3\xa4\xc3\xa4n tuotiin puinen verkkoharkki mihin ty\xc3\xb6 laitettiin ja ahkerat k\xc3\xa4det aloittivat ty\xc3\xb6nteon. Kudonta k\xc3\xa4pyj\xc3\xa4 oli montaa kokoa riippuen langan paksuudesta._NEWLINE_Nuotan tekoon tarvittiin monenlaista puuhaa sek\xc3\xa4 miehilt\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 naisilta, jopa lapsetkin olivat ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 mukana. Talvi-iltoina kuului taloista rukin hyrin\xc3\xa4 kun naiset p\xc3\xa4reen ja my\xc3\xb6hemmin \xc3\xb6ljylampun valossa kehr\xc3\xa4siv\xc3\xa4t hamppua nuotan tekoa varten. Alku kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kalastettiin suurilla nuotilla ulkoapajilla. Matkanteko apajille oli rattoisaa, matkalla oli mukana palkkav\xc3\xa4ke\xc3\xa4kin, ev\xc3\xa4\xc3\xa4t, tynnyrit, suola ja muut tarvikkeet saalista varten oli veneess\xc3\xa4._NEWLINE_Joskus kalansaaliit olivat niin suuria ett\xc3\xa4 piti l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 kotikyl\xc3\xa4\xc3\xa4n kalat perkaamaan ja suolaamaan. Kalat (hailit) suolattiin isoihin astioihin ja my\xc3\xb6hemmin siirrettiin pienempiin. Kalalastin tuojat lep\xc3\xa4iliv\xc3\xa4t v\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaa ja taas soudettiin apajille. Usein soutajat olivat naisia. Pienempi saalis suolattiin kalastuspaikalla ja tuotiin kotirantaan vasta kalastuskauden p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4, juhannuksen seudulla._NEWLINE_Vaarat ja myrskyt v\xc3\xa4ijyiv\xc3\xa4t ulkoluodoilla ja kokonainen nuottakunta hukkui 1800-luvun lopulla. Talvinuottaus oli raskasta ja joskus merest\xc3\xa4 oli vaikea l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 sellaista paikkaa miss\xc3\xa4 nuottaa voitiin vet\xc3\xa4\xc3\xa4. Nuotanveto talvella oli tuottoisaa, kala meni hyvin kaupaksi Viipurissa ja Pietarissa. _NEWLINE_Talvinen verkkokalastus lopetti raskaan nuotalla kalastamisen ja paatiolaiset lopettivat nuotan vedon.Piennuotilla kalastettiin viel\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemminkin. Ammattikalastajat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t kaikkia silloisia kalastusv\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 kes\xc3\xa4-sek\xc3\xa4 talvikalastukseen. _NEWLINE_Alkuaikojen purje- ja soutuveneet vaihtuivat v\xc3\xa4hitellen moottoriveneisiin. Ensimm\xc3\xa4iset kalastusmoottorit hankittiin vuonna 1919 ja Paatioon ostettiin 5 konevoimaista moottorivenett\xc3\xa4. Vuodet -25 ja -26 olivat hyvi\xc3\xa4 kalavuosia ja kalastajat hankkivat veneisiins\xc3\xa4 moottorit._NEWLINE_My\xc3\xb6s hylkeenpyynti\xc3\xa4 harjoitettiin jonkin verran kev\xc3\xa4ttalvella. Sy\xc3\xb6t\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kelpasi em\xc3\xa4hylkeen ja kuutin liha, uroksen liha ei sy\xc3\xb6t\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kelvannut. Sumppualuksilla vietiin el\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 kalaa Viipuriin ja Pietariin. Vuodelta 1904 on s\xc3\xa4ilynyt lasku miss\xc3\xa4 lueteltiin kalalajit ja hinnat. Kiisken hinta vaihteli 15\xe2\x80\x9330 ruplaan 1000 kpl. Keitto tai liemi kiiskest\xc3\xa4 oli herkkua jopa tsaarin hovissa.\n_START_SECTION_\nMaaliskuun 1932 j\xc3\xa4\xc3\xa4lautat\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1932 maaliskuun 8. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 koettiin suuri j\xc3\xa4\xc3\xa4nliikehtiminen, jollaista ei talvikalastuksen aikana viel\xc3\xa4 ollut sattunut. Kalastajat olivat kaukana ulkomerell\xc3\xa4, ja j\xc3\xa4\xc3\xa4 oli melko paksua, mutta lumetonta. Kalastajat luottivat j\xc3\xa4\xc3\xa4n kest\xc3\xa4vyyteen, mutta tuuli k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ja samanaikaisesti oli voimakas pakovesi. J\xc3\xa4\xc3\xa4 alkoi repeill\xc3\xa4 ja ajautua pitkin Suomenlahtea l\xc3\xa4nteen. Tuuli kiihtyi, j\xc3\xa4\xc3\xa4lautat meniv\xc3\xa4t my\xc3\xb6t\xc3\xa4tuuleen. 10. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 maaliskuuta lautat olivat noin 10 km Suursaaren l\xc3\xa4nsipuolella. _NEWLINE_Sielt\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtajat Tarmo ja J\xc3\xa4\xc3\xa4karhu korjasivat kalastajat j\xc3\xa4\xc3\xa4lautoilta. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4nliikehtimisess\xc3\xa4 tuhoutui paljon pyydyksi\xc3\xa4 ja muita tarvikkeita, verkkoja, asuinmajoja eli kalaputkia 29 kpl. Tuho koski koko Suomenlahden it\xc3\xa4osan kalastajia. Lautan mukana ajelehti kaksi Paation naista veljineen. Kalastajia pelastettiin usealta repeytyneelt\xc3\xa4 lautalta.\n_START_SECTION_\nMaatalous\n_START_PARAGRAPH_\nMaanviljelyst\xc3\xa4 ja karjanhoitoa harjoitettiin isommissa taloissa, lehm\xc3\xa4 tai kaksikin oli melkein joka talossa, samoin hevonen. Kaikki maaty\xc3\xb6t tehtiin hevos- ja miesvoimin, koneita saaressa ei ollut. Peltoja viljeltiin ja kaikki viljelykelpoinen maa otettiin tarkasti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kyl\xc3\xa4n suurin tila oli Evert Tommolan tila, peltoa oli 10 ha ja mets\xc3\xa4\xc3\xa4 70 ha. Vauraita taloja oli my\xc3\xb6s Niemenp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Heikkil\xc3\xa4n talo sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4n matkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Simolan talo. Niemen ukko ja Simon ukko olivat kyl\xc3\xa4keisareita, joiden \xc3\xa4\xc3\xa4ni painoi ja ratkaisi, kun kyl\xc3\xa4n asioita j\xc3\xa4rjestettiin.\n_START_SECTION_\nKoulu- ja yhdistystoiminta\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen omaa koulua lapset k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t koulua mantereella ja Pitk\xc3\xa4paadessa, pojat ja tyt\xc3\xb6t eri koulussa. Oman koulun tulon j\xc3\xa4lkeen kaikki k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t Paation koulussa. Koulunk\xc3\xa4ynti\xc3\xa4 nuoret jatkoivat Pyterlahden kansanopistossa, tyt\xc3\xb6t opiston puolella ja pojat opiston yhteydess\xc3\xa4 olevassa kalastajakoulussa._NEWLINE_Koululla kokoontui laulukuoro, n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4kerho, voimisteluseura ja monta muuta piiri\xc3\xa4. Koulusta tuli keskeinen paikka kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, siell\xc3\xa4 pidettiin hartaushetki\xc3\xa4, sinne keskittyi raittiustoiminta. Iltamat ja monet muut iloiset tapahtumat pidettiin koulun tiloissa. Varsinkin opettaja Santeri Tulkin aikana seuratoiminta kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli vilkasta. Paatiossa koulunsa k\xc3\xa4ynyt ja kes\xc3\xa4isin siell\xc3\xa4 asunut oli my\xc3\xb6s taiteilija Toivo Vuorela. Koululla oli erikoinen keisari Nikolai II lahjoittama 100 markan suuruinen rahasto. _NEWLINE_Kalastajaseuralla oli ulkosaaressa, Kiuskerissa laaja konevoimainen pelastusasema, sielt\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin hoidettiin talvisin pelastustoimintaa. Halssissa oli seuralla juhlakentt\xc3\xa4 ja tanssilava. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimi Meri-Suojeluskunta ja merimiesseura sek\xc3\xa4 vapaaehtoinen palokunta. Palokunnantalo rakennettiin v. 1923 suurelta osin talkooty\xc3\xb6n\xc3\xa4. Melkein kaikki puutavara saatiin lahjoituksina mets\xc3\xa4nomistajilta. Talo otti suojiinsa nuoret ja vanhat, kyl\xc3\xa4n riennot, iltamat ja tanssit siirtyiv\xc3\xa4t sinne. Kansakoulu ja kyl\xc3\xa4n talot vapautuivat kuin taakasta kun oma kyl\xc3\xa4talo valmistui. Talo paloi jatkosodan alussa perustuksiaan my\xc3\xb6ten, tuli sai alkunsa oman tykist\xc3\xb6n tulesta. _NEWLINE_Niemenp\xc3\xa4\xc3\xa4n kauppa lakkasi vuosisadan alussa ja monta vuotta Paatio oli ilman kauppaa. Osuuskaupan myym\xc3\xa4l\xc3\xa4 saarelle tuli 1911, ensin kyl\xc3\xa4n taloon ja my\xc3\xb6hemmin 1927 omaan taloon. Puhelin (telehvooni) saatiin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n 1912\xe2\x80\x9313. Ensin se oli Taneli Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4ll\xc3\xa4, sielt\xc3\xa4 se siirtyi toiseen taloon miss\xc3\xa4 pysyikin koko ajan. Puhelin oli kyl\xc3\xa4n yhteinen, perustamiskustannukset maksettiin kyl\xc3\xa4n yhteisill\xc3\xa4 vesirahoilla.\n_START_SECTION_\nKeisarilliset vierailut\n_START_PARAGRAPH_\nPaatiolaisten mieliss\xc3\xa4 varmasti Romanov-suvun vierailut saaressa olivat ikimuistoisia. Keisari Nikolai II:n laivastovierailut alkoivat vuonna 1906 Kavonsel\xc3\xa4lle. Keisarillisia laivoja olivat Standart ja Poljarnaja Zvezda. Miehist\xc3\xb6alus oli harmaa Aasia, tykkiveneit\xc3\xa4 ja vartioaluksia oli monenlaisia. Laaja santarmivartiosto oli pitkin rannikkoa._NEWLINE_Taloissa saarella asui muutama santarmi. Joitakin kyl\xc3\xa4n miehi\xc3\xa4 oli rannoilla vartiomiehin\xc3\xa4. Keisari liikkui usein seurueineen maissa hiekkarannoilla ja my\xc3\xb6s kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin. Kerran keisari k\xc3\xa4veli kyl\xc3\xa4tiet\xc3\xa4 rantaan, jossa lastattiin halkoja laivaan. Er\xc3\xa4s seurueen herroista tuli pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n keisarille juotavaa. Lastaajilla oli kotikaljaa, joka kelpasi koko seurueelle. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1913 keisari piti juhlia Luuvinkalliolla. Kyl\xc3\xa4n asukkaat olivat tervetulleita juhlimaan. Paljon v\xc3\xa4ke\xc3\xa4 kertyi juhlaan. Keisarilla oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4n sivummalla oma p\xc3\xb6yt\xc3\xa4, josta h\xc3\xa4n seurasi juhlamenoa._NEWLINE_Naiskuoro esitti "Karjalaisten laulun". Nuoriso esitti tanssia, ja keisarin sisar Olga tanssikin kyl\xc3\xa4n nuorten miesten kanssa. Kasakat esittiv\xc3\xa4t hurjaa tanssia. Kyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4elle tarjottiin isosta padasta makaronivelli\xc3\xa4, jota sy\xc3\xb6tiin mustan limpun kanssa. Lapset saivat \xe2\x80\x9dpaakelsia\xe2\x80\x9d ja miest\xc3\xa4 v\xc3\xa4kev\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 oli miehille._NEWLINE_Keisarin vierailuihin totuttiin. Erikoism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ykset ja kiellot haittasivat kalastusta ja liikkumista, mutta muuta haittaa ei ollut. Mets\xc3\xa4stysretkell\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4inen jahtisaalis oli 2 j\xc3\xa4nist\xc3\xa4 ja kolme lintua. Vuonna 1908 laivat olivat niin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 rantaa, ett\xc3\xa4 ihmiset voivat n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 perheen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 merell\xc3\xa4 ja laivassa. Nikolain arvoa oli loukattu: Paation koulun sein\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olevasta keisarin kuvasta oli puhkaistu toinen silm\xc3\xa4. Koululla vieraillut hieroja kanteli keisarille ja opettaja joutui kuulusteluun. Kyl\xc3\xa4n talosta saatiin tilalle uusi taulu, ja santarmi lopetti kuulustelun. Laivojen l\xc3\xa4hd\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja tuloista ei koskaan ilmoitettu. Keisarin laivamiehet olivat kerran polttaneet talollisen halkoja, mutta is\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Simola sai korvauksena 144 markkaa._NEWLINE_Paation kalastajat saivat 1000 markan korvauksen siit\xc3\xa4, etteiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet kalaan keisariperheen vierailun vuoksi. Keisarin loman aikana merell\xc3\xa4 ei saanut liikkua. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1911 keisariperhe k\xc3\xa4vi seuraamassa Paation nuorten piirileikki\xc3\xa4. Vuonna 1913 olivat kuuluisat Paation tanssiaiset. Tanssiaiset alkoivat ohjelman j\xc3\xa4lkeen, ja meno oli vauhdikasta. Rommin innoittamat nuoret miehet hakivat Nikolain tytt\xc3\xa4ri\xc3\xa4 tanssiin. Juhlat loppuivat vasta puolilta \xc3\xb6in, ja saarella niit\xc3\xa4 muisteltiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hellekes\xc3\xa4n\xc3\xa4 1914 keisari tytt\xc3\xa4rineen k\xc3\xa4veli saarella. Keisarivierailut loppuivat sodan puhjettua.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja jatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1939 talvisodan alkaessa kyl\xc3\xa4 oli kaikin puolin kunnossa. Asekuntoiset miehet l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t vuorollaan asepalvelukseen. Naiset ja lapset j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t koteja hoitamaan. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaihe alkoi ja ensimm\xc3\xa4inen evakuointi toteutettiin. Paatio tyhjeni nopeasti._NEWLINE_Kun ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t jatkosodan alettua syksyll\xc3\xa4 1941, Paatio oli taas suomalaisilla. Viranomaiset j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t siivousryhm\xc3\xa4t saarelle. El\xc3\xa4m\xc3\xa4 elpyi, j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 korjailtiin, sodan paine oli olemassa. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1944 evakkotie alkoi uudestaan. Rauhan tultua tehtiin lopullinen evakuointi. Vilja korjattiin vihre\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja tavarat siirrettiin mantereelle. Asukkaat poistuivat kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 viimeisen kerran.'