b'\n_START_ARTICLE_\nHarajuuri\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nHarajuuren maavarresta kasvaa 10\xe2\x80\x9325 cm korkea pysty, hento varsi. Varsi on kukinta-aikana l\xc3\xa4hes lehtivihre\xc3\xa4t\xc3\xb6n, ja v\xc3\xa4ri vaihtelee kellanvalkoisesta rusehtavaan. Kukinta-ajan j\xc3\xa4lkeen v\xc3\xa4ri muuttuu usein vihert\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Vartta ympyr\xc3\xb6i muutama tuppimainen, suomumainen lehti. Kukinto on harsu t\xc3\xa4hk\xc3\xa4, jossa on 3\xe2\x80\x9310 pient\xc3\xa4, vaaleankeltaista kukkaa. Kukan keh\xc3\xa4lehdet ovat kapeita ja noin viiden millimetrin pituisia, huuli on lyhyt, ehyt ja kannukseton. Suomessa harajuuri kukkii kes\xc3\xa4-elokuussa. Hedelm\xc3\xa4 on pullea, aluksi vihre\xc3\xa4 kota. Harajuuren kukinta vaihtelee vuosittain runsaasti. Kasvi saattaa viett\xc3\xa4\xc3\xa4 useita vuosia maan alla sienijuurensa varassa ja kukkia vasta olosuhteiden ollessa suotuisat. My\xc3\xb6s kukkivien versojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee vuosittain hyvin runsaasti._NEWLINE_Harajuuri on saanut nimens\xc3\xa4 juurakostaan. Nimest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta lajilla ei kuitenkaan ole varsinaista juurta vaan sienijuureksi muuntunut korallimainen, haarova ja juureton maavarsisto, joka saattaa levitt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 laajallekin alueelle. Sienikumppaninsa kanssa harajuuri kasvaa p\xc3\xa4\xc3\xa4osin lehtivihre\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kukinta-ajan j\xc3\xa4lkeinen vihertyminen viittaa siihen, ett\xc3\xa4 kasvi pystyy my\xc3\xb6s jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin yhteytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, toisin kuin muut Suomen lehtivihre\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4t k\xc3\xa4mmek\xc3\xa4t pes\xc3\xa4juuri (Neottia nidus-avis) ja mets\xc3\xa4nem\xc3\xa4 (Epipogium aphyllum).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja kasvupaikat\n_START_PARAGRAPH_\nHarajuurta esiintyy Euroopassa Ranskasta it\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi Keski- ja It\xc3\xa4-Euroopan Uralille saakka. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 levinneisyysalue rajoittuu Keski-Italiaan ja Balkanille, pohjoisessa Fennoskandiaan ja Pohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Lajia tavataan Euroopassa my\xc3\xb6s muun muassa Skotlannista ja Islannista. Harajuuren levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella l\xc3\xa4pi Siperian ja Aasian viileiden alueiden Tyynellemerelle saakka. Pohjois-Amerikassa lajia tavataan mantereen pohjois- ja keskiosissa. Harajuuri lienee yksi Suomen yleisimmist\xc3\xa4 k\xc3\xa4mmekk\xc3\xa4lajeista. Sit\xc3\xa4 voi tavata sopivilla kasvupaikoilla koko Suomesta. Yleisin se on Kainuussa sek\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4- ja Keski-Lapissa._NEWLINE_Harajuuri on pienen harajuurien suvun ainoa laji, jota esiintyy Pohjois-Amerikan ulkopuolella.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa harajuuren kasvupaikat ovat usein varjoisia, kosteita ja soistuvia havumetsi\xc3\xa4, korpia ja viitoja. Sit\xc3\xa4 voi tavata my\xc3\xb6s muunkinlaisilta kosteilta kasvupaikoilta, kuten soilta, l\xc3\xa4hteik\xc3\xb6ilt\xc3\xa4, purojen varsilta ja rantametsist\xc3\xa4. Sen juurisienten uskotaan el\xc3\xa4v\xc3\xa4n symbioosissa puiden, kuten kuusen, pajun ja koivun, kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia laji puuttuu puuttomilta kasvupaikoilta, esimerkiksi pohjoisen tunturipaljakoilta._NEWLINE_Kukka- ja raatok\xc3\xa4rp\xc3\xa4set ovat harajuuren t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t p\xc3\xb6lytt\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Monesta muusta k\xc3\xa4mmekk\xc3\xa4lajista poiketen kasvi ei kuitenkaan ole erikoistunut mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n tiettyyn p\xc3\xb6lytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6nteislajiin. P\xc3\xb6lytt\xc3\xa4jien puuttuessa harajuuri on itsep\xc3\xb6lyttyv\xc3\xa4.'