b'\n_START_ARTICLE_\nUskonto Suomessa\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalaiset harjoittivat aina 1000-luvulle asti kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 niin sanottuja alkuper\xc3\xa4isuskontoja, joille oli tyypillist\xc3\xa4 paikallisuus ja kokonaisvaltainen liittyminen maassa harjoitettuihin luontaiselinkeinoihin. Muinaisusko ei ollut Suomessa yhten\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tai muuttumatonta, vaan tavat ja uskomukset vaihtelivat eri aikoina ja eri alueilla._NEWLINE_Suomen alkuper\xc3\xa4isuskonnot olivat tyypillisesti polyteistisi\xc3\xa4 eli monijumalaisia. Tunnettuja jumalia olivat muun muassa Ukko ylijumala, taivaan, maan ja ilman jumala Ilmarinen, veden jumala Ahti sek\xc3\xa4 mets\xc3\xa4n kuningas Tapio. Muinaisuskoon kuului keskeisesti my\xc3\xb6s vainajien palvonta ja kunnioittava suhtautuminen karhuun. Perheill\xc3\xa4, rakennuksilla, maaomaisuudella ja viljelyksill\xc3\xa4 oli omat haltijansa, joiden teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli suojelu ja vaurauden sek\xc3\xa4 hedelm\xc3\xa4llisyyden turvaaminen Eri yhteis\xc3\xb6ill\xc3\xa4 oli keskushahmoina tiet\xc3\xa4ji\xc3\xa4, joiden uskottiin pystyv\xc3\xa4n taioillaan muun muassa parantamaan sairaita._NEWLINE_V\xc3\xa4est\xc3\xb6n k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4minen kristinuskoon alkoi Suomessa 1000-luvulla ilmeisesti pian sen j\xc3\xa4lkeen, kun Ruotsin kuninkaat olivat ryhtyneet kristityiksi. Lakis\xc3\xa4\xc3\xa4teinen pakko kuulua luterilaiseen kirkkoon astui voimaan vuonna 1634. My\xc3\xb6s kirkonmenoihin osallistuminen muuttui pakolliseksi ja muut kuin luterilaiset tuli karkottaa maasta. Alkuper\xc3\xa4isuskonnon harjoittaminen julistettiin synnilliseksi toiminnaksi ja kirkonmiehet ja viranomaiset pyrkiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi metsikk\xc3\xb6j\xc3\xa4, joita tiedettiin tai ep\xc3\xa4iltiin k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4n uhrilehtoina. Kansanuskossa sekoittuivat t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kristilliset ja vanhan uskonnon piirteet. Esimerkiksi kristinuskon Saatanan ja suomalaisten muinaisuskon maahisten teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t sekoittuivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ja samoissa loitsua muistuttavissa rukouksissa ja rituaaleissa voitiin suojautua molempia vastaan. Paikoitellen H\xc3\xa4meess\xc3\xa4, laajasti It\xc3\xa4-ja Pohjois-Suomessa, ja erityisesti Karjalassa t\xc3\xa4llaista esiintyi viel\xc3\xa4 uudella ajallakin._NEWLINE_Ulkomaalaisille annettiin 1700-luvulla lupa harjoittaa muuta uskontoa kuin evankelis-luterilaista, mutta toisinuskovat joutuivat el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ilman kansalaisoikeuksia aina 1900-luvulle asti. Uskontokuntaan kuulumisen pakollisuus poistui vasta vuoden 1923 uskonnonvapauslain my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Uskonnonvapauslaki salli my\xc3\xb6s uusien uskonnollisten yhdyskuntien vapaan perustamisen.\n_START_SECTION_\nSuomalaisten usko ja uskonnolliset tavat\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon tutkimuskeskuksen vuonna 2011 teett\xc3\xa4m\xc3\xa4n tutkimuksen mukaan suomalaisista 27\xc2\xa0% uskoi kristinuskon Jumalaan. 23\xc2\xa0% suomalaisista uskoi Jumalaan jotenkin muuten kuin kirkko opettaa. 17\xc2\xa0% oli uskostaan ep\xc3\xa4varmoja ja 7\xc2\xa0% ep\xc3\xa4ili Jumalan olemassaoloa. 21\xc2\xa0% ei uskonut Jumalan olemassaoloon. Usko jumalaan v\xc3\xa4henee mit\xc3\xa4 nuoremmista sukupolvista on kyse. 15\xe2\x80\x9329-vuotiaiden sukupolvesta kristinuskon jumalaan uskoi en\xc3\xa4\xc3\xa4 15 prosenttia ja 34 prosenttia ei usko jumalaan ollenkaan. Samassa tutkimuksessa my\xc3\xb6s suomalaisten usko kristinuskon keskeisiin opetuksiin romahti nelj\xc3\xa4n vuoden takaiseen verrattuna._NEWLINE_Vuonna 2009 julkaistun Gallup Internationalin mielipidekyselyn mukaan suomalaiset olivat naapurikansojaan uskonnollisempia ollen vertailussa 14. v\xc3\xa4hiten uskonnollisia. Suomessa 29 prosenttia vastaajista piti uskontoa t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Vuonna 2006 tehdyn tutkimuksen mukaan suomalaisista 30 prosenttia pit\xc3\xa4\xc3\xa4 evoluutioteoriaa v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1994 tehdyn tutkimuksen mukaan 41\xc2\xa0% suomalaisista rukoili v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kerran viikossa. Niit\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t olleet viime vuosina rukoilleet lainkaan, oli 28\xc2\xa0%_NEWLINE_Valtiokirkkoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n perint\xc3\xb6n\xc3\xa4 monet asiat ovat edelleen kytkeytynein\xc3\xa4 uskontoon. Kristinuskon vaikutus n\xc3\xa4kyy esimerkiksi kirkollisina pyh\xc3\xa4p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 ja tapakulttuurissa._NEWLINE_Vuonna 2017 L\xc3\xa4nnen Median Taloustutkimuksella teett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 arvokyselyss\xc3\xa4 6 prosenttia suomalaisista valitsi uskonnollisen vakaumuksen t\xc3\xa4rkeimpien el\xc3\xa4m\xc3\xa4narvojen joukkoon.\n_START_SECTION_\nKristinusko\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2018 lopussa 69,8\xc2\xa0% suomalaisista kuului Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema, ja sit\xc3\xa4 koskee erityinen kirkkolaki. My\xc3\xb6s ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki\n_START_SECTION_\nBuddhalaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa on varsin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n buddhalaisia. Heit\xc3\xa4 tuli maahan 1980-luvun venepakolaisten joukossa. Suomalaiset ovat my\xc3\xb6s saaneet buddhalaisia vaikutteita esimerkiksi it\xc3\xa4maisten taistelulajien kautta. Suomessa toimii useita pieni\xc3\xa4 buddhalaisia ryhmi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUskonnon ja omantunnon vapaus\n_START_PARAGRAPH_\nUskonnonvapauslain mukaan lapsen uskonnollisesta asemasta p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen huoltajansa yhdess\xc3\xa4. Viisitoista vuotta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt lapsi voi kuitenkin huoltajien kirjallisella suostumuksella itse liitty\xc3\xa4 uskonnolliseen yhdyskuntaan tai erota siit\xc3\xa4. Kaksitoista vuotta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt voidaan liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 uskonnolliseen yhdyskuntaan tai ilmoittaa eronneeksi siit\xc3\xa4 vain omalla kirjallisella suostumuksellaan.'