b'\n_START_ARTICLE_\nLummekoisa\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nLummekoisan siipien pohjav\xc3\xa4ri on valkoinen, mutta laajalti ruskeakehn\xc3\xa4inen s\xc3\xa4vyn vaihdellessa kellanruskeasta tumman kahvinruskeaan. My\xc3\xb6s kuviointi vaihtelee paljon. Etusiipien etureunassa on pari puhtaan valkoista t\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4 ja siiven keskiosassa py\xc3\xb6re\xc3\xa4hk\xc3\xb6 valkoinen laikku, jota tummanruskeat poikkiviirut rajaavat. Siiven ulkoreunassa on my\xc3\xb6s rivi ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4, valkoisia laikkuja. Takasiivet ovat enimm\xc3\xa4kseen valkoiset ja niiss\xc3\xa4 on kaksi poikkiviirua, joiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4, ruskeareunainen keskit\xc3\xa4pl\xc3\xa4 ja viirujen ulkopuolelta siipi on ruskeahko. Sek\xc3\xa4 etu- ett\xc3\xa4 takasiiviss\xc3\xa4 aivan siiven ulkoreunassa on vaalean ruskeankeltainen juova. Siipiripset ovat ruskeat. Siipiv\xc3\xa4li 22\xe2\x80\x9323 mm._NEWLINE_Joskus voi esiinty\xc3\xa4 tummanharmaita (f. obscuralis) tai l\xc3\xa4hes mustia (f. nigra) v\xc3\xa4rimuotoja.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nLummekoisaa tavataan Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Keski-Aasiaan. Suomessa se esiintyy Etel\xc3\xa4-Lapin korkeudelle saakka, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kuitenkin Oulu-Kajaani-linjan etel\xc3\xa4puolella. Perhoset lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t yhten\xc3\xa4 sukupolvena kes\xc3\xa4kuun lopulta elokuun lopulle huipun ollessa hein\xc3\xa4-elokuun vaihteessa.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nLummekoisa on toukan ravintokasvien vuoksi sidoksissa vesist\xc3\xb6ihin, eik\xc3\xa4 se lenn\xc3\xa4 kauas elinpaikaltaan. Tyypillisi\xc3\xa4 elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat lammet, kanavat ja muut hitaasti virtaavat vesist\xc3\xb6t sek\xc3\xa4 makeassa ett\xc3\xa4 murtovedess\xc3\xa4. Perhoset lep\xc3\xa4ilev\xc3\xa4t p\xc3\xa4ivisin kasveilla, mutta l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t h\xc3\xa4irittyin\xc3\xa4 herk\xc3\xa4sti lentoon ja lento alkaa muutenkin jo iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 jatkuen y\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Perhoset tulevat valolle._NEWLINE_Toukka el\xc3\xa4\xc3\xa4 vesikasveilla, enimm\xc3\xa4kseen veden alla, mik\xc3\xa4 on perhosilla hyvin poikkeuksellista. Se on aluksi miinaaja, mutta oleskelee my\xc3\xb6hemmin irtileikkaamistaan lehdenpaloista muodostuvan suojan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja sy\xc3\xb6 lehden alapintaa aiheuttaen lehtiin yl\xc3\xa4puoleltakin n\xc3\xa4kyvi\xc3\xa4 ikkunamaisia ohentumia. Kotelo sijaitsee suojassa kasvin varrella, hieman vedenpinnan alapuolella. Toukka talvehtii ravintokasvilla veden alla.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukan ravintokasveja ovat erilaiset kelluvalehtiset vesikasvit, kuten isoulpukka (Nuphar lutea), lumpeet (Nymphaea), vidat (Potamogeton) ja palpakot (Sparganium).'