b'\n_START_ARTICLE_\nRaalan kartano\n_START_PARAGRAPH_\nRaalan kartano (ruots. R\xc3\xa5skogg\xc3\xa5rd) on Uudellamaalla Nurmij\xc3\xa4rven Raalan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseva kartano.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nKartano sai alkunsa vuonna 1643, kun kolmikymmenvuotisessa sodassa Ruotsin armeijassa palvellut balttilaissyntyinen upseeri J\xc3\xb6ren Berg sai kruunulta lahjoituksena kuusi autioitunutta tilaa Raalan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Berg asui kartanossa vuoteen 1681 asti ja tuli tunnetuksi naapuriensa kanssa k\xc3\xa4ymist\xc3\xa4\xc3\xa4n rajariidoista. Berg pyrki omavaltaisesti laajentamaan huonosti tuottanutta kartanoaan naapuruston talonpoikien kustannuksella, mutta n\xc3\xa4iden onnistui kuitenkin puolustaa oikeuksiaan virinneiss\xc3\xa4 oikeusjutuissa._NEWLINE_Berg kuoli 1681 ja h\xc3\xa4nen saamansa lahjoitusmaat otettiin takaisin kruunulle vuoden 1683 reduktiossa. Vuonna 1685 maat luovutettiin kuitenkin elinik\xc3\xa4iseksi r\xc3\xa4lssiksi Bergin k\xc3\xb6yhtyneelle leskelle Hedvig Pollille. Pollin kuoltua 1704 kartano j\xc3\xa4i autioksi kunnes Bergin perilliset myiv\xc3\xa4t sen 1708 kuninkaalliselle rahastomestari Thomas Adlercreutzille. 1700-luvulla Nurmij\xc3\xa4rven metsist\xc3\xa4 alettiin myyd\xc3\xa4 puutavaraa Helsingin kautta ulkomaille viet\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Vienti muodostui aluksi nelikulmaisiksi veistetyist\xc3\xa4 hollantilaisista tukeista eli pelkoista mutta pian aloitettiin my\xc3\xb6s sahatavaran vienti. Raalan kartanolla oli Nukarinkosken rannalla oma vesisaha johon hankittiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Suomessa ohuet hollantilaiset sahanter\xc3\xa4t joiden avulla sahaus nopeutui ja samasta puum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 saatiin enemm\xc3\xa4n sahatavaraa._NEWLINE_Kartano kuului Adlercreutzin suvulle aina 1900-luvun alkupuolelle ja kartanolla oli 1800-luvulta alkaen huomattava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 torppia. Vuonna 1904 kartano myi suuren osan torpistaan itsen\xc3\xa4isiksi maatiloiksi. Kartanon omistanut Anders Gustav Adlercreutz perusti 1899 Tuusulan Jokelan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n Kolsan tiilitehtaan (Kolsa tegelbruk). T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tehdas myytiin v. 1907 helsinkil\xc3\xa4isten liikemiesten perustamalle Kolsan Maatila- ja Tiilitehdas Osakeyhti\xc3\xb6lle._NEWLINE_Vuodesta 1909 Raalan kartano on ollut Palhon suvun omistuksessa. Tuolloin sen ostivat veljekset, senaattori Johannes Peltonen ja teologian tohtori August Peltonen. Suku on kotoisin Vesilahdesta Palhon kartanosta.\n_START_SECTION_\nRakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nKartanon puinen empiretyylinen p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus on per\xc3\xa4isin vuodelta 1848 ja sen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on kartanopuisto. Kartanon vanha p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus joka palveli aikansa muun muassa v\xc3\xa4entupana tuhoutui tulipalossa 1941. Kartanon pihapiiriss\xc3\xa4 on kivinen viljamakasiini, kaksi asuinrakennusta ja aitta jotka ovat per\xc3\xa4isin 1800-luvulta sek\xc3\xa4 vuodelta 1900 oleva navetta. Kartanon rakennukset sijaitsevat laajan peltoaukean vieress\xc3\xa4 kallioisella kukkulalla.\n_START_SECTION_\nAleksis Kivi ja Raalan kartano\n_START_PARAGRAPH_\nRaalan kartano oli esikuvana Aleksis Kiven Seitsem\xc3\xa4n veljeksen Viertolan kartanolle. Kartanolla oli aina 1900-luvun alkuun saakka suuri h\xc3\xa4rk\xc3\xa4karja ja kartanon laaja h\xc3\xa4rk\xc3\xa4haka ulottui Raalasta kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Myllymaan tien varteen. Seitsem\xc3\xa4n veljeksen Hiidenkiven\xc3\xa4 on pidetty vanhan kolmostien varrella Nukarin tienhaarassa sijaitsevaa kive\xc3\xa4 vaikka se onkin varsin matala. Sen sijaan Raalan kartanon v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 oleva suuri kivenlohkare olisi sopinut paremmin veljesten pakopaikaksi h\xc3\xa4rk\xc3\xa4laumalta._NEWLINE_Aleksis Kiven elinaikana kartanon is\xc3\xa4nt\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli Engelbert Sten Svante Gustaf Adlercreutz (1829\xe2\x80\x931881). Kiven is\xc3\xa4 Erik Johan Stenvall ja veljet Emanuel ja Alpertti tekiv\xc3\xa4t kartanossa s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti r\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4lint\xc3\xb6it\xc3\xa4 usein viikkojen ajan. On my\xc3\xb6s v\xc3\xa4itetty, ett\xc3\xa4 Kiven is\xc3\xa4 olisi ollut kartanoa 1700-luvun lopulla is\xc3\xa4nn\xc3\xb6ineen Carl Henrik Adlercreutzin avioton poika._NEWLINE_Syyskuussa 1855 kartanossa vietettiin kaksoish\xc3\xa4it\xc3\xa4 kun Kiven veli Juhani meni naimisiin kartanon pehtorin C. G. Lindforsin tytt\xc3\xa4ren Hildan kanssa ja Emanuel-veli nai kartanon sis\xc3\xa4k\xc3\xb6n Charlotta Nemlanderin. Pehtori Lindforsin pojat Svante Gustaf ja Bernt Vilhelm k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Aleksis Kiven kanssa Helsingin yl\xc3\xa4alkeiskoulua. Emanuel Stenvall ja h\xc3\xa4nen poikansa Raalan kyl\xc3\xa4n postimestarina toiminut Arvid Stenvall (1866\xe2\x80\x931938) asuivat koko ik\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kartanon piiriss\xc3\xa4 sen vanhassa p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksessa, joka palveli v\xc3\xa4entupana ja sittemmin Raalan kyl\xc3\xa4n postitoimistona._NEWLINE_Raalan kartanossa syntyi my\xc3\xb6s s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Berndt Sarlin (1886\xe2\x80\x931971). H\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti nimimerkki\xc3\xa4 R. Raala.'