b'\n_START_ARTICLE_\nDiderich Hegermann\n_START_PARAGRAPH_\nDiderich Hegermann (tai Diderik, 6. joulukuuta 1763 Altona, Tanska \xe2\x80\x93 7. helmikuuta 1835 Kristiansand, Norja) oli norjalainen kenraali ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja.\n_START_SECTION_\nTausta ja koulutus\n_START_PARAGRAPH_\nDiderich Hegermann syntyi aikoinaan Tanskan hallussa olleessa Altonan satamakaupungissa. Vuonna 1776 h\xc3\xa4n meni kadettikouluun K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminaan ja vuonna 1786 h\xc3\xa4net nimitettiin luutnantiksi.\n_START_SECTION_\nUra\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1790 h\xc3\xa4net komennettiin komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi Norjaan, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli kakkosupseeri Kristianian matemaattisessa koulussa, mist\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin tuli Norjan sotakorkeakoulu. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli my\xc3\xb6hemmin koulun p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 majurinarvoisena. 1812 h\xc3\xa4net ylennettiin everstiksi ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Oplandin jalkav\xc3\xa4kirykmentin komentaja. Siin\xc3\xa4 ominaisuudessa h\xc3\xa4net my\xc3\xb6s valittiin armeijan edustajaksi Eidsvollin kansalliskokoukseen 1814._NEWLINE_Kansalliskokouksessa Hegermann ajoi erityisesti yleist\xc3\xa4 asevelvollisuutta, sek\xc3\xa4 toimi aktiivisesti perustuslakikomiteassa, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen k\xc3\xa4denj\xc3\xa4lkens\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy erityisesti perustuslain muutosta koskevassa kohdassa 112. H\xc3\xa4n edusti itsen\xc3\xa4isyyspuoluetta, mutta ei suhtautunut oppositiota kohtaan mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n aggressiivisesti. H\xc3\xa4net valittiin my\xc3\xb6s kokouksen toisen viikon puheenjohtajaksi._NEWLINE_Kes\xc3\xa4sodassa Ruotsia vastaan 1814 h\xc3\xa4n komensi er\xc3\xa4st\xc3\xa4 suurimmista norjalaisyksik\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Aselepoaikana h\xc3\xa4n toimi l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 ruotsalaisjoukkojen p\xc3\xa4\xc3\xa4majassa Fredrikshaldissa. Marraskuussa h\xc3\xa4net nimitettiin kenraalimajuriksi ja uuteen hallitukseen puolustusministeriksi (norj. statsr\xc3\xa5d for Arm\xc3\xa9departementet). H\xc3\xa4n itse koki omaavansa v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nlaisen koulutuksen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n ja haki eroa. Vuonna 1816 h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i pois julkisista teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 ja vet\xc3\xa4ytyi Boenin kartanoon Kristiansandin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4. Vuonna 1841 h\xc3\xa4nen muistokseen pystytettiin kuusi metri\xc3\xa4 korkea kiviobeliski sotakorkeakoulun pihalle.'