b'\n_START_ARTICLE_\nKuuselankankaan asuinpaikka\n_START_SECTION_\nAjoitus\n_START_PARAGRAPH_\nKuuselankankaan kaivauksissa l\xc3\xb6ydetyist\xc3\xa4 nuotioista talletettuista palamatta j\xc3\xa4\xc3\xa4neist\xc3\xa4 hiilenpalasista on teetetty joitakin ajoituksia. Tulokset mahtuvat v\xc3\xa4lille 3\xc2\xa0600\xe2\x88\x923\xc2\xa0130 eaa., mik\xc3\xa4 ei sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 virherajoja ja on siksi ajateltava asutuksen ydinajaksi. Varhainen ilmoitus asuinpaikan asuttamisesta on 3\xc2\xa0780\xe2\x88\x923\xc2\xa0340 eaa. Kierikin keramiikka ajoitetaan alkavaksi samoihin aikoihin ja koska asuinpaikalla on my\xc3\xb6s tyypillist\xc3\xa4 kamapakeramiikkaa, on asutus saattanut alkaa aikaisemminkin. Paikalta on saatu my\xc3\xb6s yksi varhaismetallikauden ajoitus, joten kiinte\xc3\xa4n asumisen j\xc3\xa4lkeen paikalla on asuttu satunnaisesti paljon my\xc3\xb6hemmin.\n_START_SECTION_\nNykyinen sijainti\n_START_PARAGRAPH_\nKohde sijaitsee yhdystie 8540:n ja joen v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 hiekkakankaalla, joka on 60 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. Paikalta on l\xc3\xb6ydetty noin 30 laajempaa asuinpainannetta, joista osa on kolmessa rannansuuntaisessa riviss\xc3\xa4 ja muut hajallaan. Tien pohjoispuolella on my\xc3\xb6s pieni\xc3\xa4 kuopanteita pohjois-etel\xc3\xa4 -suuntaisessa jonossa. Kuopanteet ovat niin pieni\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ne saattavat olla pyyntikuoppia.\n_START_SECTION_\nMuinainen sijainti\n_START_PARAGRAPH_\nMaankohoamisk\xc3\xa4yrien asuinpaikan mukaan nykyinen korkeus 60 metri\xc3\xa4 merenpinnasta tarkoittaa Iijoen seudulla, ett\xc3\xa4 merenranta on kulkenut aivan asuinpaikan vierest\xc3\xa4 noin 3\xc2\xa0500 eaa.. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ajoitus sopii yhteen asuinpaikan radiohiiliajoitusten kanssa. Asuinpaikan rantaviiva on korkeusk\xc3\xa4yrien mukaan ollut pohjois-etel\xc3\xa4suuntainen ja karttojen korkeusk\xc3\xa4yrist\xc3\xa4 huomaa, ett\xc3\xa4 joen suisto on ollut jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n aallokon muodostamien rantavallien syntyaluetta.\n_START_SECTION_\nSamanaikaisuutta\n_START_PARAGRAPH_\nKuuselankankaan nuorin vaihe on samanaikainen Voima-Kuuselan asuinpaikan ja Kierikkisaaren asuinpaikan kanssa.\n_START_SECTION_\nTutkimukset\n_START_PARAGRAPH_\nKuuselankankaalla asumuspainanteita tunnetaan 27, joista ainakin 12 on tutkittu kaivamalla. Asumuksien sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olevasta likamaasta on l\xc3\xb6ydetty sek\xc3\xa4 kampakeraamista- ett\xc3\xa4 kierikin keramiikkaa. Kampakeramiikka liittyy Kuuselankankaan varhaiseen asuttamiseen ja Kierikin keramiikka my\xc3\xb6h\xc3\xa4iseen asuttamiseen. Kampakeraamiset asumukset ovat olleet enemm\xc3\xa4n hajallaan kuin Kierikin keramiikan asumukset, jotka sijaitsevat v\xc3\xa4ljiss\xc3\xa4 riveiss\xc3\xa4._NEWLINE_Kuuselankankaan kaivauksissa kyettiin asumuksen lattiatason muoto m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmessa asumuksessa. Asumuspainanteessa numero 18 lattian muodoksi p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin soikea tai suorakaiteen muoto. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n asumuksen hiilin\xc3\xa4yte ajoitettiin noin 3\xc2\xa0540 eaa., mutta keramiikan puuttuessa sen kulttuurisidos j\xc3\xa4i auki. Asumuspainanteessa numero 16 lattian likamaa-alue mahtui 8\xc3\x975 metrin sis\xc3\xa4lle se oli muodoltaan soikea. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 painanteesta l\xc3\xb6ytyi sek\xc3\xa4 kampakeramiikkaa ett\xc3\xa4 kierikin keramiikkaa. Painanteessa numero 15 likamaa-alue oli muodoltaan suorakaide ja sen mitat olivat 11\xc3\x978 metri\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n painanteesta ei l\xc3\xb6ytynyt keramiikkaa, mutta sen arveltiin olleen kamapakeraamiselta kaudelta. Painanne numero 23 tutkittiin vain osittain, mutta silloin p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin, ett\xc3\xa4 sen sein\xc3\xa4linja oli suora ja 5 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Arveltiin my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 asumuksen muoto on ollut nelikulmainen._NEWLINE_Asumuspainanteissa numero 2 ja 7 l\xc3\xb6ytyi pieni\xc3\xa4 py\xc3\xb6reit\xc3\xa4 likamaaj\xc3\xa4lki\xc3\xa4, jotka olivat kuin lahonneiden paalujen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 j\xc3\xa4lki\xc3\xa4. Asumus 2:ssa j\xc3\xa4ljet seurasivat vastakkaisia sein\xc3\xa4linjoja pareittain ja asumuksessa 7 oli joitakin t\xc3\xa4llaisia vastaavia j\xc3\xa4lki\xc3\xa4, jossa oli mukana mustaa hiilt\xc3\xa4. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 voidaan tulkita maaseinien tueksi pystytetyiksi paaluiksi. Paalujen k\xc3\xa4rjet on voitu polttaa hiilipintaisiksi, koska hiili on hyv\xc3\xa4 suoja lahoamista vastaan. Rakennuksissa kaikki materiaali liesi\xc3\xa4 lukuun ottamatta on t\xc3\xa4ytynyt olla orgaanista, joka Kierikin happamassa hiekassa h\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ydellisesti._NEWLINE_Kuuselankankaalla k\xc3\xa4ytettiin suuria kuoppiin rakennettuja keitt\xc3\xb6liesi\xc3\xa4 asumuksien sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. My\xc3\xb6s ulkopuolella poltettuja pienempi\xc3\xa4 nuotoioita k\xc3\xa4ytettiin. Asuinpaikalta on l\xc3\xb6ytynyt tulen polttamia ja s\xc3\xa4rkemi\xc3\xa4 kivi\xc3\xa4 lukuisissa kasoissa. Vaikuttaa silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 asumuksia on l\xc3\xa4mitetty kuumennettujen kivien varastoimalla l\xc3\xa4mm\xc3\xb6ll\xc3\xa4 avulla.\n_START_SECTION_\nEtel\xc3\xa4harjun asuinpaikka\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4harjun asuinpaikka sijaitsee nykyisen joen rannan l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeammalla matalalla harjulla. Se luetaan kuuluvaksi Kuuselankankaan asuinpaikkaan, vaikka sinne on matkaa 250 metri\xc3\xa4. Harjulla n\xc3\xa4kyy 5 tai 6 asuinpainannetta. Vuoden 1999 kaivauksissa l\xc3\xb6ytyi asuinpainanteen numero 4 kaakkoispuolelta p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kvartsi-iskoksia ja yksi T-muotoinen liuskeveitsi.\n_START_SECTION_\nRivitalojen rakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nNiin sanottuja rivitaloja, jossa l\xc3\xa4hekk\xc3\xa4in rakennetut asumukset yhdistettiin v\xc3\xa4lik\xc3\xa4yt\xc3\xa4vill\xc3\xa4, alettiin rakentamaan eri puolilla Suomea samanaikaisesti noin 3\xc2\xa0300\xe2\x88\x923\xc2\xa0000 eaa.. Kierikiss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei tapahtunut viel\xc3\xa4 Kuuselankankaalla, mutta v\xc3\xa4h\xc3\xa4n nuoremmassa Voima-Kuuselassa on jo rivitaloja.\n_START_SECTION_\nRekonstruktiot\n_START_PARAGRAPH_\nKierikin kivikauden kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevista asumuksista nelj\xc3\xa4 on rekonstruoitu Kuuselankankaan ja yksi Korvalan asuinpaikan tutkimusten sek\xc3\xa4 mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4kansojen etnograafisten tietojen perusteella. Niit\xc3\xa4 ei pidet\xc3\xa4 aitoina kivikauden asumusten kopioina, vaan niit\xc3\xa4 rakennettaessa on tutkittu eri ideoita toteuttaa kivikauden rakennus ja samalla on selvitetty, mit\xc3\xa4 uusia kysymyksi\xc3\xa4 valitut ratkaisut nostavat esille. Kivikauden kyl\xc3\xa4n talot on my\xc3\xb6s yhdistetty v\xc3\xa4lik\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 ei ole ollut viel\xc3\xa4 Kuuselankankaalla k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4, mutta Korvalassa taas oli._NEWLINE_Vuonna 1998 rakennettiin kaksi asumusta, joista toisen pohja oli suorakaide ja toisen soikio. Niiden pinta-alat olivat 49 m\xc2\xb3 ja 54 m\xc2\xb3. Niiden kattoa kannatteli kurkihirsi, jota tukivat maahan upotetut keskuspaalut, vaikka sellaisista ei ole kaivauksissa l\xc3\xb6ydetty j\xc3\xa4lki\xc3\xa4. Katto rakennettiin kurkihirren varaan ja se katettiin tuohilevyill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 turpeella. Vuonna 1999 rakennettiin kolme asumusta lis\xc3\xa4\xc3\xa4. Kaksi niist\xc3\xa4 olivat paalurakenteisia ja yksi hirsirakenteinen. Paalurakenteisen asumuksen sein\xc3\xa4rakenne toteutettiin ohuilla riu\'uilla ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4pohjainen asumus j\xc3\xa4tettiin kattamatta. Kuuselankankaalta ei ole l\xc3\xb6ydetty yht\xc3\xa4\xc3\xa4n py\xc3\xb6re\xc3\xa4pohjaisen asumuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Toisen paalurakenteisen asumuksen pohjan mitat olivat 8\xc3\x975 metri\xc3\xa4 ja sit\xc3\xa4 vastaavat Kuuselankankalla tutkitut asumukset numero 16 ja 18. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n asumuksen kurkihirsi tuettiin A-pukkien varaan ja keskuspaalut j\xc3\xa4tettiin siten pois. Edellisten asumusten lattiataso tehtiin kaivamalla lattia puolen metrin syvyyteen maahan. Hiekkavallin sein\xc3\xa4m\xc3\xa4t valuivat lattialle, joten niit\xc3\xa4 oli tuettava jotenkin. Kierikiss\xc3\xa4 sein\xc3\xa4 valmistettiin punomalla se pajunoksista ja tilkitsem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sein\xc3\xa4n raot turpeella. T\xc3\xa4llainen sein\xc3\xa4rakenne vaati tukipaalujen pystytt\xc3\xa4misen ja sitomisen kattorakenteisiin. Kolmas vuoden 1999 aikana rakennettu asumus perustettiin maahan kaivettuun noin 60 senttimetri\xc3\xa4 korkeaan hirsisalvokseen, jonka sis\xc3\xa4mitat olivat 7,4\xc3\x976,6 metri\xc3\xa4. Salvos esti samalla hiekkaa valumasta sein\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 lattialle. Hirret liitettiin toisiinsa "koirankaula-salvoksella". T\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin asumuksessa k\xc3\xa4ytettiin keskuspaaluja kurkihirren kannatteluun ja katto toteutettiin edellisten asumusten tapaan. Kattojen korkeutta ei kaivauksien materiaaleista ole voitu p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4, joten kivikyl\xc3\xa4n katot kallistettiin 45\xc2\xb0.\n_START_SECTION_\nKeramiikka\n_START_PARAGRAPH_\nKuuselankangas on mielenkiintoinen asuinpaikka, sill\xc3\xa4 sielt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty sek\xc3\xa4 Kierikin- ett\xc3\xa4 kampakeramiikkaa. Ajoituksien perusteella voidaan esitt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 keraaminen tyyli on vaihtunut noin 3\xc2\xa0600\xe2\x88\x923\xc2\xa0500 eaa. vaihteessa. Keraaminen traditio n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isi jatkavan tyypillisen kampakeraamisen kulttuurin traditiota ruukkujen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4, vaikka sen valmistustekniikassa lis\xc3\xa4ttiin saviseokseen asbestinkuituja ruukun sein\xc3\xa4mien vahvistamiseksi. Suurimman todetun ruukun laskennallinen vetoisuus on 100 litraa, mik\xc3\xa4 on varsin suuri._NEWLINE_Alkujaan asuinpaikan kaksi erilaista keraamista traditiota johti tulkintaan, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4it\xc3\xa4 harjoitettiin eri aikoina eli ett\xc3\xa4 tyypillinen kampakeraaminen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 korvaantui my\xc3\xb6hemmin kierikinkeraamisella v\xc3\xa4est\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Toisenlainen n\xc3\xa4kemys olettaa molempien v\xc3\xa4est\xc3\xb6jen el\xc3\xa4nneen samalla asuinpaikalla yht\xc3\xa4 aikaa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 tukisivat radiohiiliajoitukset, jotka ovat l\xc3\xa4hes samoja eri asumuksille. Asumukset, jotka sijaitsevat hieman eri paikoissa ja jotka ovat eri kokoisiakin, ovat l\xc3\xb6yt\xc3\xb6profiililtaan erilaisia ja juuri t\xc3\xa4m\xc3\xa4 jakaa mielipiteit\xc3\xa4. Kolmas vaihtoehto olisi, ett\xc3\xa4 kulttuurin muutoksia tapahtui saman v\xc3\xa4est\xc3\xb6 sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 uudessa asuinpaikassa ja ett\xc3\xa4 asuinpaikka olisi viel\xc3\xa4 asutettu uudelleen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n muutoksen j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nMeripihkakorut\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin osa meripihkal\xc3\xb6yd\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on tehty asuinalueen pihamaasta tai asumuksen pohjalta eli sen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4, jonne rikkoutunut koru on pudonnut ja hautautunut hiekkaan. Uutena meripihka on kest\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja sitke\xc3\xa4 materiaali ja helposti ty\xc3\xb6stett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Valolle ja ilmalle altistuessaan se menett\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 ominaisuutensa. On selv\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 lopulta korut hajoavat ja putoavat maahan. Useimmille meripihkakoruille on varmaan k\xc3\xa4ynnyt juuri n\xc3\xa4in. Muuten ne olisivat p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneet ihmisen mukana hautaan, josta ne sitten olisivat hauta-antimina l\xc3\xb6ytyneet. Runsaat esiintym\xc3\xa4t asumusten l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 ovat tutkijoiden mielest\xc3\xa4 osoitus siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ne annettiin eteenp\xc3\xa4in nuoremmille, joiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ne sitten lopulta murenivat ja h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t._NEWLINE_Suurin osa meripihkakoruista voidaan liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kierikinkeramiikan kanssa samaan kontekstiin. Vain viisi meripihkakorua liittyi kampakeramiikkaan (2 helme\xc3\xa4, ripus, nappi ja ehj\xc3\xa4 pala) eik\xc3\xa4 kahta korua ole voitu kytke\xc3\xa4 kumpaankaan traditioon. Vaikka my\xc3\xb6s kampakeraamisella kaudella k\xc3\xa4ytiin kaukokauppaa, on piikivell\xc3\xa4 ollut siin\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vin asema. Meripihkaesineet ovat kampakeraamisella kaudella harvinaisempia l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 kuin Kierikin keraamisella kaudella, jolloin sit\xc3\xa4 on tuotu Iijoelle runsaasti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 Kierikin muinaisalueen yleishavainto p\xc3\xa4tee my\xc3\xb6s Kuuselankankaalla._NEWLINE_Eniten meripihkan l\xc3\xb6yt\xc3\xb6aineistossa esiintyi nappeja (40 kappaletta), joihin on neulomista varten porattu taidokkaasti kaksi toisiinsa yhtyv\xc3\xa4\xc3\xa4 reik\xc3\xa4\xc3\xa4 napin samalle puolelle. My\xc3\xb6s riipuksia oli saman verran (43 kappaletta). Riipukset ovat v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 ja muodoltaan levym\xc3\xa4isi\xc3\xa4 koruja, jotka on ripustettu reunaan portattusta rei\'\xc3\xa4st\xc3\xa4. Helmi\xc3\xa4 tunnetaan vain muutamia (4 kappaletta). Ne on valmistettu py\xc3\xb6rist\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pallomainen tai pitk\xc3\xa4nmallinen meripihkapalaa ja poraamalla siihen pitkitt\xc3\xa4inen reik\xc3\xa4 helmen l\xc3\xa4pi narun pujottamista varten. Edellisist\xc3\xa4 poikkeava korutyyppi on meripihkarengas, johon on kairaamalla tehty laaja reik\xc3\xa4. Kuuselankankaalta l\xc3\xb6ytyi yksi ehj\xc3\xa4 rengas._NEWLINE_Meripihka on ilmeisesti per\xc3\xa4isin etel\xc3\xa4isen It\xc3\xa4meren it\xc3\xa4rannikolta. Siell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vastaavia korutyyppej\xc3\xa4, joten ainakin osa koruista vaihdettiin valmiina tuotteina. Omasta korujen valmistuksesta ei ole l\xc3\xb6ytynyt mainintoja.\n_START_SECTION_\nKupariveitsi\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1997 kaivauksissa l\xc3\xb6ytynyt taotusta luonnonkuparista muotoiltu ruodollinen veitsi. Sit\xc3\xa4 kutsutaan yleisesti Kierikin kupariveitseksi (KM 30775:1). Veitsi l\xc3\xb6ytyi asumuspainanteen numero 4 reunavallin p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4, kun siit\xc3\xa4 revittiin turvetta ja kunttaa irti. Se on 12,7 cm pitk\xc3\xa4, 19 mm leve\xc3\xa4 ja 1,5 mm paksu. Veitsen k\xc3\xa4rki on modermisti k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4, joten sill\xc3\xa4 on viilletty. Ruoto on kavennettu osittain k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kapeammaksi, joten veitsell\xc3\xa4 on ollut kahva. Veisti l\xc3\xb6ytyi kokonaan vihre\xc3\xa4ksi korrodtioituna._NEWLINE_Seuraavat tulokset mitattu vuonna 2009 metallin\xc3\xa4ytteest\xc3\xa4, joka on otettu ruodosta. Kupariveitsen materiaali on luonnonkuparia. Siin\xc3\xa4 on 99,508\xc2\xa0% kuparia, jonka ep\xc3\xa4puhtauksena on ainakin 0,200\xc2\xa0% hopeaa, 0,079\xc2\xa0% arseenia ja 0,051\xc2\xa0% antimonia. Metallin kiteet ovat pieni\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4n muuntuneita, joten hypoteesit "takomalla muotoiltu" ja "v\xc3\xa4h\xc3\xa4n l\xc3\xa4mp\xc3\xb6k\xc3\xa4sitelty" voidaan julkistaa oikeiksi. L\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4misen yl\xc3\xa4rajaksi saatiin v\xc3\xa4lj\xc3\xa4sti 600\xc2\xa0\xc2\xb0C. Veitsen kovuus oli Mohsin asteikolla vain 2, joten kovin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen veitsi ei ollut. Sill\xc3\xa4 on voinut leikata pehme\xc3\xa4\xc3\xa4 orgaanista materiaalia._NEWLINE_Ruodon tyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ollut pallomainen aines, jota kutsutaan liima-aineeksi, tutkittiin vuonna 2009 my\xc3\xb6s. Se ei liuennut orgaanisia materiaaleja liuottaviin nesteisiin. Aineen syntyalkuper\xc3\xa4 j\xc3\xa4i sen vuoksi auki. Mittausten mukaan se voi koostua ep\xc3\xa4orgaanisista aineista, mutta siin\xc3\xa4 on mukana v\xc3\xa4h\xc3\xa4n hiilt\xc3\xa4, koska siit\xc3\xa4 tehtiin vuonna 2001 radiohiilianalyysi, joka viittasi keskiaikaan. Liima-ainetta l\xc3\xb6ytyi my\xc3\xb6s veitsen krakkeloituneen pinnan alta._NEWLINE_Vaikka kupariveitsen kytk\xc3\xb6s kivikauteen j\xc3\xa4\xc3\xa4 toistaiseksi auki, on viel\xc3\xa4 huomattava lopuksi, ett\xc3\xa4 juuri noihin aikoihin \xc3\x84\xc3\xa4nisen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 opittiin k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n kuparia ja sit\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty \xc3\x84\xc3\xa4nisen l\xc3\xa4nsi- ja luoteispuolen asuinpaikoilta paljon. Koska piikiven kauppa \xc3\x84\xc3\xa4nisen suuntaan oli vilkasta, on kupariesineit\xc3\xa4kin voinut kulkeutua Yli-Iihin. My\xc3\xb6s Korvalan asuinpaikalta on l\xc3\xb6ydetty kuparipalanen (KM 32134:1387).\n_START_SECTION_\nElinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin osa eli yli 90\xc2\xa0% l\xc3\xb6ydetyist\xc3\xa4 poltetuista luunsiruista katsotaan kuuluvan hylkeille. Kun 1990-luvulla l\xc3\xb6ydetyist\xc3\xa4 nuotiossa poltetuista hylkeenluista tehtiin lajitunnistus, onnistui se 762 luunpalasesta vain 3:lle palaselle. Kaikki kolme kuuluivat gr\xc3\xb6nlanninhylkeelle.\n_START_SECTION_\nTutkimushistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1993 Pentti Koivusen vet\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Oulun yliopiston arkeologian inventointikurssilla l\xc3\xb6ytyi maansiirtoty\xc3\xb6maalla Kuuselankankaalla merkkej\xc3\xa4 muinaisesta asutuksesta. Pentti Koivunen ja Merja Makkonen tutkivat Kuuselankangasta kaivauksilla vuosina 1993, jolloin aloitettiin asuinpainanteen 17 tutkimukset, ja niit\xc3\xa4 jatkettiin vuonna 1994, jolloin edellisten lis\xc3\xa4ksi osallistui tutkimuksiin my\xc3\xb6s Mika Sarkkinen. Kaivauksia laajennettiin kahtena seuraavana vuonna muihin maansiirtot\xc3\xb6iss\xc3\xa4 tuhoutuneisiin kohteisiin. My\xc3\xb6s museoviraston tutkijat osallistuivat vuosina 1994\xe2\x88\x921995 alueen it\xc3\xa4osan kaivauksilla Mika Sarkkisen ja Kaarlo Katiskosken johdolla. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in tutkittiin asumuspainanteet 7, 9, 12 ja 13 sek\xc3\xa4 niiden ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1995 avattiin taas kaksi kohdetta, joita tutkivat Pentti Koivunen ja Minna Korolainen sek\xc3\xa4 Kaarlo Katiskoski ja vuonna 1996 samoin kaivausjohtajina Pentti Koivunen ja Patrik Franz\xc3\xa9n sek\xc3\xa4 Petri Halinen. Vuonna 1997 kaivoivat Pentti Koivunen ja Timo Ylimaunu, mutta Hans-Peter Schulz inventoi paikkaa. Milton Nu\xc3\xb1ez sek\xc3\xa4 Tuija Rankama ja Heli Maijanen kaivoivat 1998, Petro Pesonen vuonna 2000 ja Andre Costopoulos vuonna 2002.\n_START_SECTION_\nEtel\xc3\xa4harjun kupariveitsi\n_START_PARAGRAPH_\nKun Kuuselankankaan asuinpaikan kaivaukset saatiin vuonna 1997 melkein suoritettua loppuun, alkoi sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kartoitus. Muun muassa Kuuselankankaasta 250 metri\xc3\xa4 kaakkoon sijaitsevalla pienell\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4harjulla avattiin Timo Yl\xc3\xa4maunun johdolla koeruutu, josta l\xc3\xb6ytyi ruodollinen kupariveitsen ter\xc3\xa4. Veitsenter\xc3\xa4 ajoitettiin kivikautiseksi l\xc3\xb6yt\xc3\xb6aineiston perusteella ja korkeusk\xc3\xa4yr\xc3\xa4n avulla se sijoitettiin 3\xc2\xa0500 eaa.._NEWLINE_Kupariveitsen ruodon tyvest\xc3\xa4 paaputettiin irti liima-ainetta, jonka vuonna 2001 tehty ajoitus sijoitti ristiretkiaikaan. Etel\xc3\xa4harjulle palattiin kaivamaan vuonna 1999 Oulun yliopiston j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja Andr\xc3\xa9 Costopoulosin johtaman arkeologisen kurssin voimin. Kupariveitsen l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikan kohdalta avatusta tutkimusalueesta l\xc3\xb6ytyi suorakaiteen muotoinen alue, jolta kivikauden l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t puuttuivat. Lis\xc3\xa4ksi l\xc3\xb6ytyi rautakuonaa. Alueella olisi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen vuoksi asuttu my\xc3\xb6s rautakaudella tai my\xc3\xb6hemmin. Kupariveitsen ajoittaminen kivikauteen ei tutkimusryhm\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut perusteita.'