b'\n_START_ARTICLE_\nKatju\xc5\xa1a (kappale)\n_START_PARAGRAPH_\nKatju\xc5\xa1a (ven. \xd0\x9a\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8e\xcc\x81\xd1\x88\xd0\xb0) on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen toisen maailmansodan aikainen laulu tyt\xc3\xb6st\xc3\xa4, joka ik\xc3\xa4v\xc3\xb6i armeijan palveluksessa olevaa rakastaan. Laulun on s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt Matvei Blanter vuonna 1938 ja sanoituksen on tehnyt Mihail Isakovsky. Ensimm\xc3\xa4isen kerran laulun esitti Lidija Ruslanova. Kriitikot ovat esitt\xc3\xa4neet, ettei s\xc3\xa4velm\xc3\xa4 ole Blanterin, sill\xc3\xa4 samankaltainen s\xc3\xa4vel on Igor Stravinskyn oopperassa Mavra (1922)._NEWLINE_Nimi Katju\xc5\xa1a on diminutiivi ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isest\xc3\xa4 nimest\xc3\xa4 Jekaterina (ks. Katariina). Katja on lempinimi ja Katju\xc5\xa1a hell\xc3\xa4 diminutiivi._NEWLINE_Laulu on antanut nimens\xc3\xa4 my\xc3\xb6s neuvostoliittolaisille raketinheittimille BM-8, BM-13 ja BM-31, jotka rakennettiin toisen maailmansodan aikana Puna-armeijan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nToinen maailmansota\n_START_PARAGRAPH_\nLaulu esitettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isess\xc3\xa4 teollisuuskoulussa Moskovassa vuonna 1941, jolloin naisopiskelijat lauloivat sen j\xc3\xa4\xc3\xa4hyv\xc3\xa4isiksi natsi-Saksan vastaiseen taisteluun l\xc3\xa4hteville ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isille sotilaille. Laulu tuli suosituksi koko Neuvostoliitossa.\n_START_SECTION_\nItalialainen laulu Katju\xc5\xa1an melodiaan\n_START_PARAGRAPH_\nItalia liittyi liittoutuneisiin vuonna 1943. Seuraavien kahden vuoden aikana italialaiset partisaanit taistelivat Italiassa saksalaisia natseja ja italialaisia fasisteja vastaan. Felice Cascione (1918\xe2\x80\x931944) kirjoitti \xe2\x80\x9dKatju\xc5\xa1aan\xe2\x80\x9d italialaisen sanoituksen. Laulusta \xe2\x80\x9dFischia il vento\xe2\x80\x9d (suom. \xe2\x80\x9dtuuli puhaltaa\xe2\x80\x9d) tuli (\xe2\x80\x9dBella ciaon\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dLa Brigata Garibaldin\xe2\x80\x9d ohella) yksi suosituimmista partisaanihymneist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKatju\xc5\xa1an hepreankielinen versio\n_START_PARAGRAPH_\nMonien muiden vanhojen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten laulujen tavoin \xe2\x80\x9dKatju\xc5\xa1a\xe2\x80\x9d on muodostunut Israelissa kansanlauluksi. Valko-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 syntynyt runoilija Noah Pniel k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi laulun hepreaksi vuonna 1940 ollessaan Liettuassa, ennen saapumistaan Israeliin. Laulu tuli eritt\xc3\xa4in suosituksi juutalaisten pioneerien keskuudessa, ja my\xc3\xb6hemmin Israelin vastaperustetun valtion nuorisoliikkeiss\xc3\xa4 ja kibbutseilla. Kuuluisa kibbutsiryhm\xc3\xa4 Gevatron teki siit\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin suositun tulkinnan. Laulua kutsutaan usein nimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dP\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4 ja omena kukkivat\xe2\x80\x9d (\xd7\x9c\xd7\x91\xd7\x9c\xd7\x91\xd7\x95 \xd7\x90\xd7\x92\xd7\xa1 \xd7\x95\xd7\x92\xd7\x9d \xd7\xaa\xd7\xa4\xd7\x95\xd7\x97) laulun hepreankielisen sanoituksen ensimm\xc3\xa4isen s\xc3\xa4keen mukaan. Laulu on hyvin suosittu viel\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin.'