b'\n_START_ARTICLE_\nEspoon keskuspuisto\n_START_PARAGRAPH_\nEspoon keskuspuisto on 880 hehtaarin laajuinen, ekologisesti monipuolinen luontoalue Espoon keskell\xc3\xa4. Sen v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 asuu 27\xc2\xa0000 espoolaista. Espoon keskuspuisto on Espoon toiseksi suurin yhten\xc3\xa4inen viheralue Nuuksion kansallispuiston j\xc3\xa4lkeen. Puisto on laajoilta osin luonnontilaisen kaltaista tai muutoin v\xc3\xa4h\xc3\xa4isesti k\xc3\xa4sitelty\xc3\xa4 maastoa.\n_START_SECTION_\nSijainti\n_START_PARAGRAPH_\nPohjoisessa Keskuspuistoa rajaavat Suvelan ja Tuomarilan asuinalueet, id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja koillisessa Kuurinniitty, Henttaa ja Suurpelto. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Keskuspuisto taas rajoittuu Olariin ja Latokaskeen ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Vanttilaan. Keskuspuistoon kuuluvatkin Vantinkorven, Harmaakallion, Suvimets\xc3\xa4n, Kuurinmets\xc3\xa4n, Henttaanmets\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 Kokinmets\xc3\xa4n luontoalueet._NEWLINE_Muodoltaan Keskuspuisto muistuttaa rusettia. Finnoontien tuntumassa olevat S\xc3\xb6derskogin pellot edustavat rusetin solmua, ja it\xc3\xa4inen ja l\xc3\xa4ntinen puisto sen silmukoita. Vuosien aikana Keskuspuiston ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n rakennuspaine on kuitenkin pienent\xc3\xa4nyt Keskuspuiston pinta-alaa ja muuttanut rusetin repaleiseksi. Tulevaisuudessa tarkoituksena onkin turvata Espoon keskuspuiston asema t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 liikuntapaikkana l\xc3\xa4hiseudun asukkaille sek\xc3\xa4 korostaa sen luonto- ja kulttuuriarvoa kehittyv\xc3\xa4n yhteiskunnan puristuksessa._NEWLINE_Finnoontie halkaisee keskuspuiston kahtia. Keskuspuiston it\xc3\xa4puolella on puiston ahkerimmin k\xc3\xa4ytetyt ulkoilureitit, ne johtavat Suvelasta ja Kuuriinniityst\xc3\xa4 Puolarmets\xc3\xa4\xc3\xa4n, Olariin sek\xc3\xa4 Henttaaseen. Finnoontien l\xc3\xa4nsipuolella olevan Keskuspuiston t\xc3\xa4rkein reitti kulkee Vanttilan ja Latokasken v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKeskuspuistosta aloitettiin puhumaan yleiskaavoituksen ja seutusuunnittelun yhteydess\xc3\xa4 1970-luvulla. Keskuspuiston kaavoitus ei kuitenkaan alkanut kuin vasta vuonna 1982, jolloin alue jaettiin kahteen osaan \xe2\x80\x93 Keskuspuisto I:een ja Keskuspuisto II:een. Valtuusto hyv\xc3\xa4ksyi Keskuspuisto I:n osayleiskaavan vuonna 1996, jonka ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministeri\xc3\xb6 vahvisti p\xc3\xa4\xc3\xa4osin vuonna 1997. Lainvoiman ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministeri\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s sai vuonna 1999. Keskuspuisto II:n osayleiskaavan kaupunkisuunnittelulautakunta hyv\xc3\xa4ksyi vuonna 1993. Kaupunginhallitus puolestaan hyv\xc3\xa4ksyi osayleiskaavan vuonna 2004, ja hallinto-oikeudelle suunnatun hyl\xc3\xa4tyn valituksen j\xc3\xa4lkeen Keskuspuisto II:n osayleiskaava astui voimaan vuonna 2006._NEWLINE_Espoo oli vuonna 2012 maailman designp\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki yhdess\xc3\xa4 Helsingin, Vantaan, Lahden ja Kauniaisen kanssa. Espoon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6keskus juhlisti designp\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkivuotta Rusetti \xe2\x80\x93 Espoon keskuspuisto -hankkeella. Rusetin avulla Keskuspuistoa tehtiin tunnetuksi l\xc3\xa4hiseudun asukkaille erinomaisena liikuntapaikkana ja arvokkaana luontokohteena. Yhdess\xc3\xa4 Laurea-ammattikorkeakoulun ja Omnia-ammattiopiston kanssa Espoon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6keskus julisti opiskelijoille suunnatun logon ja luontoporttien suunnittelukilpailun, jonka ansiosta Keskuspuisto sai uuden ilmeen viittoihinsa sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4rkeimmille sis\xc3\xa4\xc3\xa4ntuloreiteilleen. Omnian opiskelijat valmistivat ja pystyttiv\xc3\xa4t ensimm\xc3\xa4isen portin Sunaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4n aikana. Kaiken kaikkiaan Keskuspuistoon pystytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kymmenen luontoporttia, viisi p\xc3\xa4\xc3\xa4porttia ja viisi sivuporttia, puiston sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynneille toivottamaan vierailijat tervetulleiksi. Designvuoden aikana Keskuspuistoon suunniteltiin lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s uusi luontopolku sek\xc3\xa4 puiston historiaa, luontoa ja liikuntamahdollisuuksia esittelev\xc3\xa4 esite. Keskuspuistossa j\xc3\xa4rjestettiin my\xc3\xb6s paljon luontotapahtumia, talkoita ja retki\xc3\xa4 koko perheelle. Espoon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6keskuksen lis\xc3\xa4ksi Rusetti - Espoon keskuspuisto -hanketta olivat toteuttamassa Laurean ja Omnian Koulii -hanke, Ihmiset tekev\xc3\xa4t Suurpellon -hanke, virtavesien hoitoyhdistys Virho ry, kaupungin tekninen keskus sek\xc3\xa4 liikuntapalvelut.\n_START_SECTION_\nLuonto ja el\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nEspoon keskuspuiston luonto on monipuolista ja se muodostaa ekologisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n yhteyden merelt\xc3\xa4 Nuuksion j\xc3\xa4rviyl\xc3\xa4ng\xc3\xb6ille. Valtaosa Keskuspuistosta on joko kalliosel\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 ja kuivia kankaita tai rehev\xc3\xa4kasvuisia lehto- ja korpimetsi\xc3\xa4. Kortteet, saniaiset, vuokot, talvikit, alvet ja k\xc3\xa4mmek\xc3\xa4t ovat yleisi\xc3\xa4 alueen kasvilajeja. Puusto vaihtelee kookkaista kuusikoista ja kalliom\xc3\xa4nnik\xc3\xb6ist\xc3\xa4 valoisiin rauduskoivu- ja tervalepp\xc3\xa4metsiin. Keskuspuistosta l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s niittyj\xc3\xa4, ja umpeenkasvaneita peltoja sek\xc3\xa4 muutamia soita._NEWLINE_Keskuspuiston halki virtaamassa Finnoonpurossa el\xc3\xa4\xc3\xa4 taimenia. Harmaakallion l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 on liito-oravien lev\xc3\xa4hdys- ja ruokailupaikkoja. Muuten Keskuspuiston el\xc3\xa4imist\xc3\xb6 on perussuomalaista mets\xc3\xa4n lajistoa ilman harvinaisuuksia. Mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tavataan hirvi\xc3\xa4, j\xc3\xa4niksi\xc3\xa4, supikoiria, oravia ja harvemmin kettuja ja m\xc3\xa4yri\xc3\xa4. Alueella esiintyvi\xc3\xa4 laululintuja ovat muiden muassa peippo, pajulintu, mets\xc3\xa4kirvinen, punarinta, rastaat ja tiaiset. Muita alueen lintulajeja ovat muiden muassa pyy, lehtokurppa, palok\xc3\xa4rki ja pikkusieppo._NEWLINE_Sunan ja M\xc3\xb6ssenk\xc3\xa4rrin asuinalueiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 sijaitsevassa Ritvan mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on jopa 110 vuoden ik\xc3\xa4ist\xc3\xa4 puustoa vihre\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lehto-, kangas- ja korpimaisemassa. Ritvan mets\xc3\xa4 on 27 hehtaarin kokoinen perint\xc3\xb6mets\xc3\xa4, joka on perustettu Espoon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Ritva Veijosen muistoksi._NEWLINE_M\xc3\xb6ssenk\xc3\xa4rrin lammella on tavattu esimerkiksi mustakurkku-uikkua ja sen pohjoispuolella olevalla M\xc3\xb6ssenk\xc3\xa4riin niityll\xc3\xa4 kasvaa useita niittylajeja. M\xc3\xb6ssenk\xc3\xa4rrin l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s kaksi hiidenkirnua, jotka ovat syntyneet j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6jen sulamisvesien py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 isoa kive\xc3\xa4 paikoillaan synnytt\xc3\xa4en kallioon symmetrisen ja sile\xc3\xa4reunaisen kolon. R\xc3\xb6nn\xc3\xa4ngenin perinneniityll\xc3\xa4 kasvaa mesiangervoja ja ahomansikoita. Majk\xc3\xa4rrin suoalueella on useita kauniita ja luonnonmukaisia korpisuotyyppej\xc3\xa4, joiden reunalla kulkee polku tutustumista varten. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 valkoiset raatteen kukat valloittavat korpisuot ja loppukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ne v\xc3\xa4istyv\xc3\xa4t lakkojen tielt\xc3\xa4._NEWLINE_Majk\xc3\xa4rrin it\xc3\xa4puolella on Lilltr\xc3\xa4skbergetin luonnonsuojelualue, jossa j\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4t ja sammaleet peitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kallioita ja kelot ja lahopuut ovat valloittaneet mets\xc3\xa4t. Lilltr\xc3\xa4skbergetin pohjoispuolella sijaitseva Lilltr\xc3\xa4skin sarasuo on muodostunut, kun muinainen merenlahti kuroutui j\xc3\xa4rvialtaaksi noin 3\xc2\xa0000 vuotta sitten ja alkoi sitten soistua. Lopullisesti j\xc3\xa4rviallas kasvoi umpeen 1900-luvulla muodostaen Lilltr\xc3\xa4skin sarasuon, toiselta nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Henttaansuo, jolla esiintyy useita eri korpisuotyyppej\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 saranevaa. Henttaansuolla kasvaa hirssisaraa, nevaimarretta ja korpialvejuurta, jotka ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulla harvinaisia. My\xc3\xb6s suon sammallajisto on hyvin ainutlaatuinen. Siell\xc3\xa4 kasvaa per\xc3\xa4ti 18 eri rahkasammallajia. Yli puolet Lilltr\xc3\xa4skin sarasuosta on edelleen luonnontilassa. Majk\xc3\xa4rrin, Lilltr\xc3\xa4skbergetin ja Lilltr\xc3\xa4skin neva-alue onkin yksi Keskuspuiston arvokkaimmista luontokohteista luonnonsuojelun n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta.\n_START_SECTION_\nLiikuntamahdollisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nKeskuspuistossa on lukuisia luontopolkuja ja ulkoilureittej\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 4,3 kilometrin pituinen kuntorata. Suunnistusta varten maastossa on 22 kiintorastia kymmenen kilometrin pituisen lenkin varrella.'