b'\n_START_ARTICLE_\nUrheilukalastus\n_START_PARAGRAPH_\nUrheilukalastus on kalastuksen muoto, jossa tavoitellaan kalastuksen tuottamaa nautintoa aktiivisilla v\xc3\xa4lineill\xc3\xa4. Suurin osa suomalaisista kalastuksen harrastajista pit\xc3\xa4\xc3\xa4 saaliinsa, mutta puhdasoppisin urheilukalastus on ns. pyydyst\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 eli catch & release -kalastusta, jossa kaikki saalis vapautetaan.\n_START_SECTION_\nUrheilukalastus virkistyskalastusmuotona\n_START_PARAGRAPH_\nKalastus on ollut mets\xc3\xa4styksen ohella Suomessa hyvin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 ravinnon saannissa ja toimeentulossa. Asutus on perinteisesti sijoittunut kalavesien, jokien, j\xc3\xa4rvien ja merten l\xc3\xa4helle. Kalan kotitarvepyynti on ollut ainakin 1950-luvulle saakka luonnonvarojen hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ravintona. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kalastus ei kuitenkaan ole vain ravinnon hankkimista tai toimeentulon turvaamista, vaan my\xc3\xb6s harrastus, joka jakaantuu erilaisiin kalastustapoihin ja -muotoihin. Virkistyskalastajalle saaliin merkitys on erilainen kuin ammatti- ja kotitarvekalastajallekin. Erityisesti pyydyst\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 -kalastus poikkeaa aiemmasta kalastuksesta my\xc3\xb6s harrastuksena. Vapaa-ajankalastukselle ei ole olemassa yksiselitteist\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Sen ajatellaan yleens\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n vapaa-aikana harjoitetun kalastuksen, mukaan lukien t\xc3\xa4h\xc3\xa4n liittyv\xc3\xa4 elinkeinotoiminta ja muut palvelut. Vapaa-ajankalastus k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 siis sek\xc3\xa4 virkistys- ett\xc3\xa4 kotitarvekalastuksen. Ainakin kerran vuodessa t\xc3\xa4t\xc3\xa4 harrastaa Suomessa yli 40 prosenttia koko v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Suomessa vapaa-ajan kalastukselle on edellytyksi\xc3\xa4, koska maa on vesipinta-alalla mitattuna Euroopan vesist\xc3\xb6rikkain. Vapaa-ajankalastuksen voi yleisemmin n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 kotitarvekalanpyynnin jatkumona ja samalla osana suomalaista el\xc3\xa4m\xc3\xa4nmuotoa._NEWLINE_Urheilukalastus on virkistyskalastuksen yksi osa-alue, jolla tarkoitetaan ainoastaan aktiivisin eli vapakalastusv\xc3\xa4lineill\xc3\xa4 tapahtuvaa kalastusta. Virkistyskalastukseen kuuluu my\xc3\xb6s passiivisilla pyydyksill\xc3\xa4 (katiskat, verkot, rys\xc3\xa4t jne.) harjoitettu kalastus. Urheilukalastus alkoi muovautua Suomessa 1800-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla ulkomaisista vaikutteista. Esimerkkin\xc3\xa4 olivat Oulujoen lohilordien tapaiset kalastusmatkailijat._NEWLINE_Urheilukalastus onkin hahmotettu eri aikoina hieman erilaisista l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdista. Suomalaisen urheilukalastuksen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 vaikuttaja Alex Hintze kuvasi asiaa niin, ett\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 merkitsee enemm\xc3\xa4n kuinka paljon yksikin kala tarjoaa "urheilua" kuin kuinka paljon saalista yhteens\xc3\xa4 saadaan. Urheilukalastaja ei siis t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4 niink\xc3\xa4\xc3\xa4n saaliin kuin taidon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n eli se alkaa siit\xc3\xa4, mihin saaliinhimo loppuu.\n_START_SECTION_\nPyydyst\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 -kalastus\n_START_PARAGRAPH_\nUrheilukalastuksessa on lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt varsinkin arvokalojen kuten taimenen, harjuksen, lohen ja nieri\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4minen takaisin pyydyst\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeen. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 kalastusmuotoa kutsutaan pyydyst\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 -kalastukseksi. Se tapahtuu usein perholla ja tarkoituksena ei ole alun perink\xc3\xa4\xc3\xa4n kalan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notto, vaan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4minen takaisin veteen. T\xc3\xa4llainen kalastus sai alkunsa Pohjois-Amerikassa yli 100 vuotta sitten, kun sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin keinona suojella luontaisia kalakantoja. Suomessa se tuli laajemmin tunnetuksi vasta 1990-luvulla, kun vapakalastajat erikoistuivat mm. taimenen ja harjuksen pyyntiin. Ilmi\xc3\xb6\xc3\xb6n on vaikuttanut my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 kalavesilt\xc3\xa4 ei niink\xc3\xa4\xc3\xa4n haeta sy\xc3\xb6t\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 edes kotitarpeiksi, vaan el\xc3\xa4myksi\xc3\xa4. Jotkut virkistyskalastusalueet onkin jo m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n pyydyst\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 -alueiksi. Puolangan Auhon kyl\xc3\xa4n alueella otettiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Suomessa kokonainen joki pyydyst\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 -k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kalhamaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Jorvasj\xc3\xa4rveen laskeva viitisen kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Kalhamajoki on kalastettavissa koko pituudeltaan ja siin\xc3\xa4 sallitaan vain perinteinen perhokalastus. Koukkujen on oltava v\xc3\xa4k\xc3\xa4sett\xc3\xb6mi\xc3\xa4. Joen kalakannan muodostavat suurimmillaan noin 45\xc2\xa0cm:n pituiset luonnossa kasvaneet harjukset ja satunnaisesti my\xc3\xb6s taimenet.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa on t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 yksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vapaa-ajankalastusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6. Vuonna 2000 perustettiin Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 (SVK) kolmen liiton; Suomen Kalamiesten Keskusliiton (SKK), Suomen Urheilukalastajain liiton (SUKL) ja Suomen Mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4- ja Kalastajaliiton (SMKL) kattoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ksi. Keskusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 edist\xc3\xa4\xc3\xa4 vapaa-ajankalastusta, joka kest\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla ja monipuolisesti hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 luontaisesti uusiutuvia kalakantoja.'