b'\n_START_ARTICLE_\nSidney Streetin piiritys\n_START_PARAGRAPH_\nSidney Streetin piiritys tapahtui 3. tammikuuta 1911 Lontoon East Endiss\xc3\xa4 kun monisatap\xc3\xa4inen poliisi- ja sotilasjoukko piiritti Stepneyn kaupunginosassa er\xc3\xa4\xc3\xa4seen rakennukseen linnoittautuneita latvialaisia anarkisteja. Piiritys on saanut mainetta ennen kaikkea siksi, ett\xc3\xa4 silloinen sis\xc3\xa4ministeri Winston Churchill oli mukana johtamassa piiritt\xc3\xa4ji\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nLontooseen saapui Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vuoden 1905 ep\xc3\xa4onnistuneen vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen useita latvialaisia pakolaisia, jotka asettuivat East Endin kaupunginosaan. He jatkoivat vallankumouksellista toimintaansa Lontoossa ja hankkivat varoja toimintaa varten muun muassa ry\xc3\xb6st\xc3\xb6ill\xc3\xa4. Monet Lontoossa asuneet latvialaiset kumoukselliset kuuluivat l\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4n organisaatioon jota johti maalari-Peterin nimell\xc3\xa4 tunnettu Peter Piaktow.\n_START_SECTION_\nTottenhamin rahary\xc3\xb6st\xc3\xb6 1909\n_START_PARAGRAPH_\nKaksi latvialaista anarkistia Paul Helfeld ja Jacob Lepidus ry\xc3\xb6sti 23. tammikuuta 1909 Tottenhamissa er\xc3\xa4\xc3\xa4lle kumitehtaalle palkkarahoja tuoneen l\xc3\xa4hetin. Ry\xc3\xb6st\xc3\xb6n yhteydess\xc3\xa4 ammutut laukaukset h\xc3\xa4lyttiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s poliisin paikalle. Poliisit ajoivat latvialaisia ry\xc3\xb6st\xc3\xa4ji\xc3\xa4 takaa useiden kilometrien matkan. Ammuskelussa kuoli yksi poliisi ja sivullinen koulupoika. Lis\xc3\xa4ksi 23 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 sai vammoja tulituksessa, sill\xc3\xa4 ry\xc3\xb6st\xc3\xa4j\xc3\xa4t ammuskelivat my\xc3\xb6s sivullisia kohti. Ry\xc3\xb6st\xc3\xa4jist\xc3\xa4 Helfeld kuoli sairaalassa vammoihinsa ja Lepidus teki itsemurhan poliisin piiritetty\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen asuntonsa.\n_START_SECTION_\nHoundsditchin poliisimurhat joulukuussa 1910\n_START_PARAGRAPH_\nSidney Streetin piiritykseen johtanut tapahtumasarja alkoi 16. joulukuuta 1910. Yhdeks\xc3\xa4n latvialaisen joukko, johon kuuluivat Piaktowin ohella Jacob Fogel eli Jan Sprohe, William (tai Joseph) Sokolow, Fritz Svaars, Mouremtzoff eli George Gardstein, Gardsteinin rakastajatar Nina Vassilleva, Svaarsin rakastajatar Luba Milstein, Jacob Peters ja Max Smoller eli Joseph Levi suunnitteli murtautuvansa Houndsditchin kaupunginosassa sijaitsevaan jalokiviliikkeeseen ja tyhjent\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 liikkeen kassakaapin. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten he vuokrasivat viereisen talon ja alkoivat kaivaa sielt\xc3\xa4 tunnelia p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4kseen liikkeen tiloihin._NEWLINE_Naapurit kuulivat ty\xc3\xb6koneiden \xc3\xa4\xc3\xa4net ja h\xc3\xa4lyttiv\xc3\xa4t poliisit paikalle. Paikalle saapuikin yhdeks\xc3\xa4n aseistamatonta poliisia. Tapahtumasarja alkoi, kun George Gardstein tuli avaamaan ulko-oven poliiseille, mutta poistui sitten rakennuksen yl\xc3\xa4kertaan vastaamatta poliisien kysymyksiin. Odotettuaan aikansa ulko-ovella Bentley ja toinen poliisi Bryant meniv\xc3\xa4t sis\xc3\xa4lle rakennukseen. Bentley ammuttiin talon portaikkoon mutta Bryant onnistui pakenemaan haavoittuneena kadulle. Konstaapelit Strongman, Choat ja Tucker kuolivat kadulle latvialaisten aloitettua ammuskelun. My\xc3\xb6s Gardstein sai kuolettavia vammoja tulituksessa. Peters, Vasillieva sek\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n palkkaamansa Dubof-niminen lukkosepp\xc3\xa4 pakenivat nyt paikalta raahaten mukanaan haavoittunutta Gardsteinia. P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n Grove Streetin varrella sijainneelle Svaarsin ja Piaktowin asunnolle he j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t Gardsteinin sinne kuolemaan._NEWLINE_Seuraavien viikkojen aikana poliisi onnistui pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n useita latvialaisjoukon j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. Uudenvuoden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1911 er\xc3\xa4s ilmiantaja, joka oli luultavimmin Charles Perelman, latvialaisten entinen vuokra-is\xc3\xa4nt\xc3\xa4, kertoi poliisille ett\xc3\xa4 kaksi joukon j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 piileskeli Sidney Street 100:ssa olevassa talossa. Ilmoituksen perusteella poliisi aloitti Sidney Streetin piirityksen, sill\xc3\xa4 poliisi sai vihi\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 latvialaiset aikoivat muuttaa asuinpaikkaa.\n_START_SECTION_\nPiirityksen kulku\n_START_PARAGRAPH_\nPoliisi piiritti 200 miehen voimin aamuy\xc3\xb6ll\xc3\xa4 3. tammikuuta koko korttelin. Auringon noustua piiritt\xc3\xa4jien ja latvialaisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 alkoi ammuskelu. Latvialaisten aseet olivat parempia kuin poliisien ja heill\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytti olevan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s rajattomasti panoksia. Niinp\xc3\xa4 poliisi pyysikin apua Lontoon Toweriin sijoitetuilta armeijan joukoilta. Sis\xc3\xa4ministeri Winston Churchill sai tiedon asiasta ollessaan aamukylvyss\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n my\xc3\xb6nsi puhelimitse tarvittavat valtuudet. Churchill l\xc3\xa4hti my\xc3\xb6s itse piirityspaikalle, koska h\xc3\xa4n ei saanut sis\xc3\xa4ministeri\xc3\xb6\xc3\xb6n tietoja tapahtumien kulusta. Piirityspaikan l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi my\xc3\xb6s suuri joukko uteliasta yleis\xc3\xb6\xc3\xa4 ja toimittajia. Tapahtumia tallennettiin my\xc3\xb6s elokuvaksi._NEWLINE_T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4lin piirityspaikalle oli saapunut Towerista skotlantilaiskaartin sotilaita, jotka miehittiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4heisen rakennuksen ja alkoivat tulittaa latvialaisten talon yl\xc3\xa4kerroksia. Churchill otti piiritt\xc3\xa4jien johdon k\xc3\xa4siins\xc3\xa4 seurattuaan jonkin aikaa tilanteen kehittymist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n joutui my\xc3\xb6s itse tulituksen kohteeksi ja yksi luoti l\xc3\xa4visti ministerin silinterihatun. Churchill ehdotti kentt\xc3\xa4tykkien tuomista paikalle tai sitten useista suunnista yhtaikaa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6\xc3\xa4 taloon. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten l\xc3\xa4heisist\xc3\xa4 metallivalimoista l\xc3\xa4hdettiin etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n ter\xc3\xa4slevyj\xc3\xa4, joita voitaisiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 suojakilpin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLoppuratkaisu\n_START_PARAGRAPH_\nKuusi tuntia kest\xc3\xa4neen piirityksen j\xc3\xa4lkeen tilanne muuttui, kun latvialaisten miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n talon yl\xc3\xa4kerroksista alkoi nousta savua ja pian talon yl\xc3\xa4kerrokset olivat tulessa. Palo saattoi mahdollisesti alkaa luodin puhkaisemasta kaasujohdosta. Churchill kielsi paikalle saapunutta palokuntaa yritt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 talon sammuttamista ja k\xc3\xa4ski heid\xc3\xa4n vain suojella ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n rakennuksia tulen levi\xc3\xa4miselt\xc3\xa4. Tuli levisi pian talon alakertaan ja rakennuksen ylimm\xc3\xa4t kerrokset ja katto romahtivat sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kukaan ei kuitenkaan yritt\xc3\xa4nyt paeta rakennuksesta. Lopulta palokunta sai luvan aloittaa rakennuksen sammuttamisen ja my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4ministeri Churchill l\xc3\xa4hti paikalta. My\xc3\xb6hemmin rakennuksen raunioista l\xc3\xb6ytyi kahden miehen, Fritz Svaarsin ja William Sokolowin, hiiltyneet ruumiit. Maalari-Peterin ruumista ei l\xc3\xb6ytynyt, vaikka h\xc3\xa4nenkin oli oletettu olleen rakennuksessa._NEWLINE_Piirityksen j\xc3\xa4lkeen Churchill joutui erityisesti oppositiossa olleiden konservatiivien arvostelun kohteeksi koska h\xc3\xa4nen toimintaansa pidettiin ministerin asemalle sopimattomana. Konservatiivien johtaja Arthur Balfour kysyi: "H\xc3\xa4n [Churchill] ja valokuvaaja riskeerasivat kumpikin henkens\xc3\xa4. Ymm\xc3\xa4rr\xc3\xa4n, mit\xc3\xa4 valokuvaaja siell\xc3\xa4 teki, mutta mit\xc3\xa4 herra Churchill teki siell\xc3\xa4?"\n_START_SECTION_\nOikeudenk\xc3\xa4ynti\n_START_PARAGRAPH_\nKiinni j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden viiden latvialaisen oikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 syytt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Bodkin l\xc3\xa4hti siit\xc3\xa4 olettamuksesta ett\xc3\xa4 haavoihinsa kuollut Gardstein olisi ampunut Bentleyn. Tapausta my\xc3\xb6hemmin tutkinut historioitsija Donald Rumbelow on kuitenkin sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 ampuja oli todellisuudessa Jacob Peters. Kuolettavat laukaukset oli ammuttu Petersin Dreyse-merkkisell\xc3\xa4 pistoolilla kun taas Gardsteinilla oli Mauser C96 -pistooli. Peters oli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt pistoolinsa kuolettavasti haavoittuneelle Gardsteinille ja aseen l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt poliisi luuli sen kuuluneen t\xc3\xa4lle. Syytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n tekem\xc3\xa4t virheet johtivat lopulta siihen ett\xc3\xa4 kaikki syytteess\xc3\xa4 olleet latvialaiset vapautettiin._NEWLINE_Vapautettujen joukossa ollut Jacob Peters palasi toukokuussa 1917 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle ja kohosi merkitt\xc3\xa4viin asemiin T\xc5\xa1ekan riveiss\xc3\xa4. On esitetty, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n olisi piiritystapahtumien aikanakin ollut tsaarin salaisen poliisin agentti. H\xc3\xa4net teloitettiin 1938 Stalinin puhdistuksissa.\n_START_SECTION_\nKuka oli latvialaisten johtaja maalari-Peter?\n_START_PARAGRAPH_\nLatvialaisjoukkoa johtaneen maalari-Peterin henkil\xc3\xb6llisyys on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4ksi, koska h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ei saatu koskaan pid\xc3\xa4tetyksi. Muun muassa historioitsija Donald Runbelow on vuonna 2009 esitt\xc3\xa4nyt, ett\xc3\xa4 maalari-Peter oli todellisuudessa Jacob Peters. Anarkismin historiaa tutkinut Philip Ruff on taas ehdottanut ett\xc3\xa4 Peter oli joko latvialainen taiteilija Gederts Eliass tai sitten todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isemmin latvialainen vallankumouksellinen J\xc4\x81nis \xc5\xbd\xc4\x81klis (s. 1883). \xc5\xbd\xc4\x81klis oli auttanut lokakuussa 1905 Fritz Svaarsin pakoon vankilasta Riiassa ja h\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s asunut Eliassin kanssa Suomessa, jossa he olivat osallistuneet Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtionpankin Helsingin konttorin ry\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xb6n 1906. \xc5\xbd\xc4\x81klis kuului aiemmin Latvian sosialidemokraatteihin, mutta linjaerimielisyyksien j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n liittyi anarkisteihin._NEWLINE_Maanpaossa el\xc3\xa4nyt Eliass palasi Riikaan maaliskuun 1917 vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen, sen sijaan \xc5\xbd\xc4\x81klisin vaiheista vuoden 1911 j\xc3\xa4lkeen ei tiedet\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jotkut v\xc3\xa4itt\xc3\xa4v\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen muuttaneen Australiaan, toisten mukaan taas \xc5\xbd\xc4\x81klis oli my\xc3\xb6hemmin T\xc5\xa1ekan palveluksessa ja kuoli 1930-luvun puhdistuksissa. Kerrotaan my\xc3\xb6s ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n olisi el\xc3\xa4nyt 1950-luvulla siperialaisella vankileirill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPopulaarikulttuurissa\n_START_PARAGRAPH_\nPiiritys tallennettiin osittain filmille. Piiritys oli esikuvana Alfred Hitchcockin vuonna 1934 ohjaaman elokuvan Mies joka tiesi liikaa loppukohtaukselle ja vuonna 1960 piirityksest\xc3\xa4 tehtiin my\xc3\xb6s oma elokuvansa, The Siege of Sidney Street.'