b'\n_START_ARTICLE_\nDiesen Wood\n_START_PARAGRAPH_\nDiesen Wood Company Oy oli norjalaisessa omistuksessa ollut suomalainen vuonna 1910 perustettu mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6 joka toimi It\xc3\xa4-Suomessa 1910-, 1920- ja 1930-luvuilla. Yhti\xc3\xb6n perustaja norjalainen Christopher Ditlev Diesen (1874\xe2\x80\x931957) oli tullut Suomeen 1907 perustaen muiden norjalaisten liikemiesten kanssa Temola Ab-yhti\xc3\xb6n joka osti maatiloja Viipurin seudulta Saimaan kanavan varrelta sek\xc3\xa4 vuokrasi Juustilan sahan. Temola Ab osti sitten t\xc3\xa4m\xc3\xa4n sahan ja rakensi sen 1914 uudelleen nelikeh\xc3\xa4isen\xc3\xa4 jatkaen sahaustoimintaa vuoteen 1918 saakka. Diesen p\xc3\xa4\xc3\xa4tti siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 yrityksens\xc3\xa4 toiminnan Laatokan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n ja osti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten Richard Bergstr\xc3\xb6min omistaman Ladoga Tr\xc3\xa4varu Ab:n Kotkaniemen sahan Salmin Lunkulansaaresta 1914 ja sen j\xc3\xa4lkeen 1916 Pitk\xc3\xa4rannan rautakaivoksen teollisuuslaitoksineen. Kaivoksen mukana Diesenin haltuun siirtyi noin 3000 hehtaaria maata. Aunuksen puolelta Diesen osti Tulemaj\xc3\xa4rven rautatehtaan mets\xc3\xa4alueineen. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa Temola Ab:n nimeksi muuttui  Diesen Wood Co Ab. My\xc3\xb6hemmin ostettiin my\xc3\xb6s ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen Gromoff ja Kumppanin liiketoiminnat joihin kuului sahalaitoksia Nurmisaaressa. P\xc3\xa4\xc3\xa4markkina-alueena oli t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4. Pitk\xc3\xa4rannassa malminlouhinta ja -jalostus jatkui vuoteen 1921 saakka jolloin Diesen oli jo aloittanut puunjalostustoimintojensa siirt\xc3\xa4misen Juustilasta Pitk\xc3\xa4rantaan. _NEWLINE_Diesen Wood rakensi Pitk\xc3\xa4rannan Pusunsaarelle (nimi my\xc3\xb6hemmin Nurmisaari) 28\xc2\xa0000 tonnin vuosituotannon omanneen sulfaattiselluloosatehtaan 1920 ja osti samana vuonna l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainneen sahan. Yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen 3\xc2\xa0070 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4 ja omia metsi\xc3\xa4 56\xc2\xa0000 hehtaaria. Vuonna 1926 valmistui Pitk\xc3\xa4rantaan my\xc3\xb6s klooritehdas. Valmiit tuotteet kuljetettiin Nevan kautta Koivistolle edelleen laivattaviksi. Diesen Woodilla oli kuljetuksia varten nelj\xc3\xa4 lastih\xc3\xb6yrylaivaa, kahdeksan hinaajaa ja 25 proomua ja niiden huoltoa varten telakka Koirinojalla. Omien laivojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 v\xc3\xa4heni 1930-luvulla sen j\xc3\xa4lkeen kun rautatie valmistui Pitk\xc3\xa4rantaan. Yhti\xc3\xb6 v\xc3\xa4hensi samaan aikaan my\xc3\xb6s sahatavaran tuotantoa ja lis\xc3\xa4si sellun tuotantoa. 1930-luvulla yhti\xc3\xb6 joutui taloudellisiin vaikeuksiin valuuttakurssitappioiden takia ja siirtyi 1931 sit\xc3\xa4 rahoittaneen Kansallis-Osake-Pankin hallintaan. Yhti\xc3\xb6n nimeksi muutettiin 1935 Pitk\xc3\xa4ranta Oy kun Diesen Wood ja Pitk\xc3\xa4ranta Bruk Ab sulautettiin yhteen. Uuden yhti\xc3\xb6n toimitusjohtajana oli Aarne Koskelo._NEWLINE_Diesen Wood rakennutti 1920\xe2\x80\x931921 Pien-Jukakosken ja Suur-Jukakosken voimalaitokset Salmin Tulemajoen samannimisiin koskiin jotka yhti\xc3\xb6 oli vuokrannut Suomen valtiolta 50 vuodeksi. Voimalaitokset tuottivat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6n Pitk\xc3\xa4rannan tuotantolaitoksille ja Salmin kunnan kylille._NEWLINE_Talvisodan j\xc3\xa4lkeen yhti\xc3\xb6n Pitk\xc3\xa4rannassa olleet laitokset j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Neuvostoliiton haltuun. Pitk\xc3\xa4ranta Oy poistettiin osakeyhti\xc3\xb6rekisterist\xc3\xa4 1948. Tehdas toimii edelleen nimell\xc3\xa4 Tselljuloznyi zavod "Pitk\xc3\xa4ranta"._NEWLINE_Christopher Diesenin poika Andreas Diesen (1906\xe2\x80\x931997) oli vuodesta 1933 G. A. Serlachius Oy:n palveluksessa ja oli viimeksi yhti\xc3\xb6n varatoimitusjohtajana.'