b'\n_START_ARTICLE_\nSuomenlahti\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nSuomenlahden pinta-ala on 29\xc2\xa0500 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Pituutta sill\xc3\xa4 on 428 kilometri\xc3\xa4, ja sen suurin leveys on 120 kilometri\xc3\xa4. Leveys Suomenlahden suulla on 75 kilometri\xc3\xa4 ja Porkkalanniemest\xc3\xa4 Tallinnan edustalla sijaitsevaan Rohuniemeen 52 kilometri\xc3\xa4. It\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomenlahti kapenee 22 kilometrin pituiseksi ja 15 kilometrin levyiseksi Nevanlahdeksi. Toisin kuin monissa muissa It\xc3\xa4meren osissa, Suomenlahtea ei erota muusta It\xc3\xa4merest\xc3\xa4 mik\xc3\xa4\xc3\xa4n geologinen kynnys tai muu raja. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsireunana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n linjaa Hankonimen k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 Osmussaareen. Suurin lahti pohjoisrannikolla on Viipurinlahti, etel\xc3\xa4rannikolla Narvanlahti. Suomenlahden keskiulapan suurimmat saaret ovat Suursaari, Tyt\xc3\xa4rsaari, Lavansaari ja Seiskari._NEWLINE_Suomenlahden keskisyvyys on 38 metri\xc3\xa4 ja suurin mitattu syvyys 123 metri\xc3\xa4. Syvimm\xc3\xa4t osat ovat Suomenlahden suulla, jossa on 80\xe2\x80\x93100 metrin syv\xc3\xa4nne, ja Viron rannikolla Tallinnasta koilliseen.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nSuomenlahden alla oleva peruskallio on osa Baltian kilpe\xc3\xa4. Se on Euroopan vanhinta peruskalliota ja koostuu muuntuneista arkeeisen ja proterotsooisen aionin kivist\xc3\xa4. Kallion paksuus on 200\xe2\x80\x93300 kilometri\xc3\xa4. Mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 painoi ja muokkasi Baltian kilpe\xc3\xa4, jonka j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeinen kohoaminen jatkuu edelleen._NEWLINE_Suomen rannikolla peruskallio on monin paikoin paljaana, rantaviiva on rikkonainen ja saaristoa on paljon. Sen sijaan lahden etel\xc3\xa4- ja it\xc3\xa4rannat ovat saaneet nykyisen muotonsa vasta joitakin tuhansia vuosia sitten. Sedimenttikertym\xc3\xa4t tasoittavat rantaviivaa, ja syvien lahtien pohjukoissa on hiekka- tai kivikkorantoja._NEWLINE_Ennen Veiksel-j\xc3\xa4\xc3\xa4kautta 130 000 \xe2\x80\x93 115 000 vuotta sitten Suomenlahti oli osa Eemmerta ja ulottui Vienanmerelle asti. J\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n reunan per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4 Suomenlahti oli aluksi osa makeavetist\xc3\xa4 Baltian j\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rve\xc3\xa4, my\xc3\xb6hemmin Yoldiameren lahti. Maankohoaminen erotti sen uudelleen j\xc3\xa4rveksi, osaksi Ancylusj\xc3\xa4rve\xc3\xa4. Noin yhdeks\xc3\xa4ntuhatta vuotta sitten valtameren pinnan noustessa suolaista vett\xc3\xa4 alkoi virrata Tanskan salmien kautta It\xc3\xa4mereen ja alkoi Litorinameren aika.\n_START_SECTION_\nHydrologia\n_START_PARAGRAPH_\nNoin viisi prosenttia It\xc3\xa4meren vesimassoista sijaitsee Suomenlahdella._NEWLINE_Coriolis-ilmi\xc3\xb6st\xc3\xa4 johtuen merivirrat virtaavat Suomenlahden etel\xc3\xa4rannikolla l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n ja pohjoisrannikolla id\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen p\xc3\xa4in. Pohjukassa Suomenlahteen laskee Nevajoki. Muita suuria jokia ovat Kymijoki, Narvanjoki ja Luga, jotka kaikki laskevat lahden it\xc3\xa4osaan. Lahden vesi on makeampaa sen it\xc3\xa4- kuin l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Pintaveden suolaisuus on lahden l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 viidest\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n promillea, it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 nollasta kolmeen promillea. Pohjaveden suolaisuus voi olla kahdeksasta yhdeks\xc3\xa4\xc3\xa4n promillea, It\xc3\xa4meren p\xc3\xa4\xc3\xa4altaasta tulevan suolapulssin yhteydess\xc3\xa4 korkeampikin._NEWLINE_Veden l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan vaihtelu on erilaista eri syvyyksill\xc3\xa4: mit\xc3\xa4 syvemm\xc3\xa4lle menn\xc3\xa4\xc3\xa4n, sit\xc3\xa4 pienemp\xc3\xa4\xc3\xa4 on vaihtelu ja sit\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin saavutetaan maksimil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila. Pintavesi on l\xc3\xa4mpimimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n elokuun alussa, keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin +15 astetta, kun 30 metrin syvyydess\xc3\xa4 l\xc3\xa4mpimint\xc3\xa4 on vasta lokakuun alussa, alle +10 astetta. Kumpuamista eli kylm\xc3\xa4n veden nousemista pintaan tapahtuu, kun tuuli puhaltaa pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n suunnilleen rantaviivan suuntaisesti. Se saa pintaveden l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan laskemaan useita asteita. Suomenlahti j\xc3\xa4\xc3\xa4tyy paljon useammin kuin It\xc3\xa4meren p\xc3\xa4\xc3\xa4allas. Lahden it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4 on j\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes joka vuosi. Suomenlahden suu on j\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 40 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 talvessa, kun pohjoisrannan it\xc3\xa4osan lahdissa j\xc3\xa4\xc3\xa4peite pysyy keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 130 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Meriveden korkeus muuttuu tuuliolojen, ilmanpaineen vaihteluiden sek\xc3\xa4 veden tiheyden muutosten mukaan. Suurin tekij\xc3\xa4 on It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 liikkuviin voimakkaisiin matalapaineisiin liittyv\xc3\xa4 myrskyvuoksi. Meriveden korkeuden vaihtelu on pienimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n hein\xc3\xa4kuussa (Helsingiss\xc3\xa4 \xe2\x80\x9336 ja +79 cm v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 keskiarvoon verrattuna) ja suurimmillaan tammikuussa (Helsingiss\xc3\xa4 \xe2\x80\x9392 ja +136 cm v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 keskiarvoon verrattuna)._NEWLINE_Suomenlahdella korkeimmat aallokot mitataan kovien lounais- ja it\xc3\xa4tuulien aikana, kun aallokko p\xc3\xa4\xc3\xa4see kasvamaan lahden suuntaisesti. Suomenlahden kapeus kuitenkin rajoittaa aallokon kasvua ja aallokko j\xc3\xa4\xc3\xa4 pienemm\xc3\xa4ksi kuin samalla pyyhk\xc3\xa4isymatkalla leve\xc3\xa4mm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 merialtaassa. Suurin Suomenlahdella mitattu merkitsev\xc3\xa4 aallonkorkeus on ollut 5,2 metri\xc3\xa4, vuonna 2001 ja 2012. T\xc3\xa4llaisessa aallokossa yksitt\xc3\xa4iset aallot voivat olla noin yhdeks\xc3\xa4nmetrisi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonto ja luonnonsuojelu\n_START_PARAGRAPH_\nSuomenlahdelta kalastetaan seuraavia kalalajeja: ahven, hauki, kilohaili, kuha, lahna, lohi, made, meritaimen, s\xc3\xa4rki, s\xc3\xa4yne, siika, silakka ja sorva. Meritaimenen alamitta on 65 senttimetri\xc3\xa4, kun se muualla Suomessa on 60 sentti\xc3\xa4. Istutetut kalat on merkitty poistamalla niilt\xc3\xa4 rasvaev\xc3\xa4, ja kaikki rasvaev\xc3\xa4lliset meritaimenet pit\xc3\xa4\xc3\xa4 vapauttaa. Ammattikalastajat pyyt\xc3\xa4v\xc3\xa4t lohta, meritaimenta, siikaa, silakkaa ja kilohailia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en troolia, rys\xc3\xa4\xc3\xa4 ja ajosiimaa._NEWLINE_Vuonna 2005 arvioitiin Suomenlahdella el\xc3\xa4v\xc3\xa4n noin 900 harmaahyljett\xc3\xa4 ja joitakin satoja it\xc3\xa4merennorppia. Norpista suurin osa el\xc3\xa4\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n merialueella._NEWLINE_Suomessa lintujen muutto keskittyy erityisesti Suomen- ja Pohjanlahden rannikkolinjoille. Suomenlahdelle sijoittuva arktisten vesilintujen ja hanhien muuttoreitti on kansainv\xc3\xa4lisestikin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Siperiaan muuttaa satoja tuhansia lintuja pitkin Suomenlahtea. Suomenlahdella pesiv\xc3\xa4t monet saaristolinnut, kuten kalatiirat, meriharakat, karikukot, punajalkaviklot, luotokirviset, kivitaskut ja v\xc3\xa4st\xc3\xa4r\xc3\xa4kit. It\xc3\xa4isen Suomenlahden ulkosaariston lajeja ovat ruokki, riskil\xc3\xa4 ja lapintiira. Harmaalokin ja merimetson kannat ovat kasvamassa. L\xc3\xa4ntisen Suomenlahden saaristossa pesii my\xc3\xb6s paljon haahkoja._NEWLINE_Suomenlahdella esiintyy monia uhanalaisia kasveja. Niiden elinvoimaisuutta uhkaavat rehev\xc3\xb6ityminen, siit\xc3\xa4 johtuva hiekkarantojen, rantaniittyjen ja muiden avoimien ranta-alueiden umpeenkasvu ja perinnemaisemien h\xc3\xa4vi\xc3\xa4minen._NEWLINE_Suomenlahdella on kolme kansallispuistoa, It\xc3\xa4isen Suomenlahden kansallispuisto ja Tammisaaren saariston kansallispuisto Suomessa sek\xc3\xa4 Lahemaan kansallispuisto Viron rannikolla.\n_START_SECTION_\nYmp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ongelmat\n_START_PARAGRAPH_\nSuomenlahti on It\xc3\xa4meren rehev\xc3\xb6itynein alue. Rehev\xc3\xb6ityminen n\xc3\xa4kyy kes\xc3\xa4isin runsaina lauttamaisina lev\xc3\xa4kukintoina. Suomenlahden valuma-alueella asuu yli 10 miljoonaa ihmist\xc3\xa4, ja rantavaltioiden maatalous, asutus ja teollisuus kuormittavat merialuetta noin 6\xc2\xa0000 tonnilla fosforia ja 120\xc2\xa0000 tonnilla typpe\xc3\xa4 joka vuosi. Suomenlahden typpikuormituksesta yli puolet ja fosforista kolme nelj\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 on per\xc3\xa4isin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Suomen ja Viron osuus kuormituksesta on molemmilla kymmenisen prosenttia, ja ilman kautta kulkeutuvan typen osuus on l\xc3\xa4hes viidennes._NEWLINE_Suurin osa ihmisen aiheuttamasta fosforikuormasta kulkeutuu It\xc3\xa4mereen jokiveden mukana. Ravinnekuormitus vaihtelee s\xc3\xa4\xc3\xa4olojen, etenkin sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n mukaan. Suurin osa It\xc3\xa4meren fosforikuormasta on per\xc3\xa4isin maataloudesta. Koska Suomenlahden rannikolla v\xc3\xa4est\xc3\xb6ntiheys on suurin, on asutuksesta aiheutuva kuormitus siell\xc3\xa4 suurempaa kuin muualla It\xc3\xa4meress\xc3\xa4. Vuonna 2012 havaittiin suuri p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6 Fosforit-tehtaan alueella Lugajoella. Silloin arvioitiin, ett\xc3\xa4 tehtaan alueelta valuisi Suomenlahteen noin tuhat tonnia fosforia vuodessa._NEWLINE_Suomenlahden rannalla on useita \xc3\xb6ljynjalostamoita, joihin on paljon tankkeriliikennett\xc3\xa4. Suomenlahdella kuljetetaan vuosittain \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 165 miljoonaa tonnia. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on seitsem\xc3\xa4n kertaa niin suuri kuin 1990-luvulla. Kolmannes Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n \xc3\xb6ljyst\xc3\xa4 kulkee Suomenlahden satamien kautta. Yksirunkoisen aluksen s\xc3\xa4ili\xc3\xb6n puhkeaminen aiheuttaisi vakavan \xc3\xb6ljyvahingon. Kylm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vedess\xc3\xa4 \xc3\xb6ljy haihtuu hitaasti, ja j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja luodot haittaisivat \xc3\xb6ljyn ker\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSatamat\n_START_PARAGRAPH_\nUst-Lugan satama oli vuonna 2014 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n toiseksi suurin rahtisatama, ja sen liikenne kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna yli 20 prosenttia. My\xc3\xb6s Pietarin suursatama, Vysotskin satama ja Viipurin satama kasvattivat rahtim\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sen sijaan Primorskin \xc3\xb6ljysataman liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 pieneni._NEWLINE_Tallinna Sadaman satamissa k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 90 prosenttia Viron tavaraliikenteest\xc3\xa4._NEWLINE_Hamina-Kotkan satama on Suomen suurin yleissatama, kun taas Helsingin Satama on vilkkain matkustajasatama ja lis\xc3\xa4ksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t rahtisatama. Sk\xc3\xb6ldvikin satamassa kulkee \xc3\xb6ljytuotteita, Loviisassa hiilt\xc3\xa4, puuta ja raakamalmeja. Hangossa laivataan autoja ja paperia. Kantvikin kautta kulkee hiilt\xc3\xa4, sementti\xc3\xa4 ja raakasokeria. Tonnim\xc3\xa4\xc3\xa4rill\xc3\xa4 mitaten Hamina-Kotka, Helsinki ja Sk\xc3\xb6ldvik olivat Suomen nelj\xc3\xa4n suurimman sataman joukossa toukokuussa 2015 (niiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kolmantena oli Rauma)._NEWLINE_Nord Stream -yhti\xc3\xb6 on suunnitellut kahden nykyisen kaasuputken lis\xc3\xa4ksi kahden uuden putken vet\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Suomenlahdelle.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristossa on hautar\xc3\xb6ykki\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka ajoitetaan pronssi- ja rautakaudelle. Rantakallioille on rakennettu jatulintarhoiksi kutsuttuja kivilabyrinttej\xc3\xa4, joiden rakentamisaikaa ei tiedet\xc3\xa4. Saarten kallioihin on kaiverrettu laivojen nimi\xc3\xa4 ja muuta kirjoitusta._NEWLINE_Suomenlinnan ja Svartholman merilinnoitukset rakennettiin alkujaan Ruotsin laivaston tukikohdiksi sek\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vastaisen rajan turvaksi. Suomen autonomian aikana Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 linnoitti saaristoa ja rannikkoa lis\xc3\xa4\xc3\xa4. Pietari Suuren merilinnoitus suunniteltiin suojaamaan Pietaria._NEWLINE_Suomenlahti on yksi maailman suurimmista laivojen hautausmaista. Sinne on uponnut monia aluksia, jotka s\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4t hyvin alhaisen suolapitoisuuden (joka johtaa laivamatojen poissaoloon) sek\xc3\xa4 hapettomien syv\xc3\xa4nteiden ansiosta ja siksi, ett\xc3\xa4 alueella ei ole voimakkaita merivirtoja tai vuorovett\xc3\xa4._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 ei ollut taisteluita, mutta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4, Iso-Britannia ja Saksa upottivat sinne kymmeni\xc3\xa4tuhansia miinoja. Itsen\xc3\xa4iset Suomi ja Viro sopivat Suomenlahden tykist\xc3\xb6sulun rakentamisesta 1930-luvulla. Talvisodan merisotatoimet keskittyiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Suomenlahdelle. Toisessa maailmansodassa Suomenlahdella k\xc3\xa4ytiin monia meritaisteluita. Elokuussa 1941 kun Neuvostoliitto evakuoi laivastoaan Tallinnasta Kronstadtiin, saksalaiset upottivat 15 sotalaivaa ja 43 kuljetusalusta. Toisessa maailmansodassa Suomi, Saksa ja Neuvostoliitto laskivat Suomenlahteen yhteens\xc3\xa4 noin 70\xc2\xa0000 miinaa._NEWLINE_Vuonna 1978 Pietarin edustalle alettiin rakentaa j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4ism\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Pietarin tulvapatoa, jonka piti suojata kaupunkia tulvilta. Se valmistui 2011._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2015 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 kiinnostui j\xc3\xa4lleen Suomenlahden saarista ja alkoi raivata miinoja Suomenlahden ulkosaarista.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nSuomenlahti on niin kapea, ett\xc3\xa4 jos Viro ja Suomi soveltaisivat siell\xc3\xa4kin 12 meripeninkulman aluevesirajaa, keskelle ei j\xc3\xa4isi lainkaan kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 merialuetta. Siksi Suomi on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt aluevesiens\xc3\xa4 ulkorajan siten ett\xc3\xa4 se kulkee v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmen meripeninkulman et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 keskiviivasta ja j\xc3\xa4\xc3\xa4 kaikissa kohdin kansainv\xc3\xa4liseen merenkulkuun vakiintuneesti k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4n reittijakoalueen pohjoispuolelle. Kansainv\xc3\xa4linen merialue on silti hyvin kapea, pienimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 10 kilometrin levyinen.'