b'\n_START_ARTICLE_\nPunainen Valpo\n_START_PARAGRAPH_\nPunainen Valpo on nimitys, jolla viitataan Suomen Valtiolliseen poliisiin vuosina 1945\xe2\x80\x931948. Suomen turvallisuuspoliisiorganisaatio oli tuolloin suurelta osin kommunistien hallussa, sill\xc3\xa4 Suomen sis\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 toimi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen kuulunut Yrj\xc3\xb6 Leino. Punaista Valpoa on pidetty niin sanottujen vaaran vuosien er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 keskeisen\xc3\xa4 elementtin\xc3\xa4. Itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n Valpo k\xc3\xa4ytti noina vuosina nimityksi\xc3\xa4 Uusi Valpo ja Valpo II. Valtiollinen poliisi lakkautettiin kokonaan vuoden 1949 alusta ja sen seuraajaksi perustettiin suojelupoliisi.\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt Moskovan v\xc3\xa4lirauha solmittiin syyskuussa 1944. Marraskuussa valtaan nousi uusi hallitus, Paasikiven II hallitus. Rauhanehtojen mukaisesti maassa toimi Liittoutuneiden valvontakomissio, joka valvoi sopimusehtojen noudattamista. Komissiota on suuren valtansa vuoksi luonnehdittu varjohallitukseksi. _NEWLINE_\xc3\x84\xc3\xa4rivasemmiston nousun vaikutukset n\xc3\xa4kyiv\xc3\xa4t seuraavan hallituksen valinnassa. 17. huhtikuuta 1945 muodostettiin Paasikiven III hallitus, jossa toimi sis\xc3\xa4asiainministerin\xc3\xa4 SKDL:n Yrj\xc3\xb6 Leino.\n_START_SECTION_\nUusi punainen Valpo\n_START_PARAGRAPH_\nValvontakomission johtaja Andrei \xc5\xbddanov yhdess\xc3\xa4 kommunistisen sis\xc3\xa4ministeri Yrj\xc3\xb6 Leinon kanssa sopi muutoksista Valtiollisen poliisin organisaatiossa 26. tammikuuta 1945. Uudeksi p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi tuli Otto Brusiin, l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kommunisteja ollut entinen sosialidemokraatti. Jo t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen henkil\xc3\xb6kuntaa oli poistunut omasta aloitteestaan noin 15 prosenttia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdosta edellinen sis\xc3\xa4ministeri Kaarlo Hillil\xc3\xa4 ilmoitti hallituksen iltakoulussa 3. tammikuuta, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dvaltiollinen poliisi on nyt puhdistettu\xe2\x80\x9d. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 toimet eiv\xc3\xa4t kuitenkaan vakuuttaneet \xc5\xbddanovia. _NEWLINE_Brusiinin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6aikana 26. huhtikuuta 1945 \xe2\x80\x93 10. tammikuuta 1946 erotettiin Valposta paljon aiempaa henkil\xc3\xb6kuntaa, joka korvattiin kommunisteilla ja muilla neuvostomielisill\xc3\xa4. Kaikki osastop\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t vaihdettiin. Vakansseista 40 prosenttia t\xc3\xa4ytettiin kommunisteilla tai kansandemokraateilla. Joka kymmenes henkil\xc3\xb6kuntaan kuuluva oli saanut aiemmin tuomion joko maan- tai valtiopetoksesta, ylimm\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6st\xc3\xa4 heit\xc3\xa4 oli joka kolmas. Brusiinin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6aikana palvelukseen otettiin my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hes 80 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4, joilla oli takanaan rikoksista saatu vankeustuomio. Henkil\xc3\xb6kunnan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvatettiin rajusti._NEWLINE_Henkil\xc3\xb6kunnan kokemattomuuden vuoksi Valpo II:n toiminta oli  ep\xc3\xa4varmaa ja se korostui tutkittavien juttujen laajuuden vuoksi, esimerkiksi asek\xc3\xa4tkent\xc3\xa4jutussa oli tuhansia osallisia. Viel\xc3\xa4 ep\xc3\xa4p\xc3\xa4tevyytt\xc3\xa4kin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi tekij\xc3\xa4 oli, ett\xc3\xa4 Valpo j\xc3\xa4i omaksi saarekkeekseen eik\xc3\xa4 sille toisin kuin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4lle l\xc3\xb6ytynyt tukea oikeuslaitoksesta tai virkakoneistosta._NEWLINE_Brusiinin j\xc3\xa4lkeen Valpossa toimi useita lyhytaikaisia p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6j\xc3\xa4. Organisaation tosiasiallisena johtajana maaliskuuhun 1947 asti toimi ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseksi osastop\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi nimitetty SKP:n puheenjohtaja Aimo Aaltonen, joka puolueen sis\xc3\xa4isist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 joutui eroamaan 1947. Lyhyen aikaa Valpon johtajana toiminut Hanno J. Kunnas vahvisti Aaltosen vahvan aseman Valpon toimintaa tutkineen Ahlb\xc3\xa4ckin komitean kuulustelussa. Tutkinta johti sittemmin Brusiinin ja er\xc3\xa4iden muiden Valpon henkil\xc3\xb6iden asettamiseen syytteeseen virkavelvollisuuden laiminly\xc3\xb6nnist\xc3\xa4. _NEWLINE_Tilanne Valpossa alkoi rauhoittua vasta 1. tammikuuta 1948 Erkki Tuomisen tultua Valpon p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi ja Risto H\xc3\xb6lt\xc3\xa4n apulaisp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi.\n_START_SECTION_\nLakkauttaminen\n_START_PARAGRAPH_\nValpon toiminta jatkui 26. maaliskuuta 1946 muodostetun Pekkalan hallituksen aikana. Liittoutuneiden valvontakomissio poistui maasta syyskuun lopulla 1947. Hein\xc3\xa4kuun eduskuntavaaleissa SKDL k\xc3\xa4rsi vaalitappion muun muassa Valpon ylily\xc3\xb6ntien johdosta, ja sosialidemokraatit muodostivat 29. hein\xc3\xa4kuuta 1948 Fagerholmin v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6hallituksen ilman kommunisteja. Presidentti Paasikiven tuella hallitus aloitti \xc3\xa4\xc3\xa4rivasemmiston puhdistamisen yhteiskunnan avainpaikoilta, ja valmisteli Valpon lakkauttamisen ja sen korvaamisen huomattavasti kevyemm\xc3\xa4n organisaation suojelupoliisilla. Pid\xc3\xa4tys- ja kuulusteluvaltuudet siirrettiin rikospoliisille._NEWLINE_Valpon lakkauttaminen merkitsi \xc3\xa4\xc3\xa4rivasemmiston vaikutusvallan kaventumista. Kommunistit hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t rajusti lakkauttamista pohjustaneen niin sanotun Ahlb\xc3\xa4ckin komitean esityst\xc3\xa4 vastaan. Punaisen Valpon vaikutusvaltaisena apulaisp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toiminut Aimo Aaltonen syytti komitean ty\xc3\xb6n rikkovan rauhansopimuksen henke\xc3\xa4 ja Hertta Kuusinen puolestaan tulkitsi uudistuksen sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynnin tulosten vesitt\xc3\xa4miseksi. Kommunistien mukaan suhteet Neuvostoliittoon vaarantuisivat valtiollisen poliisin muutoksista. Asiasta \xc3\xa4\xc3\xa4nestettiin eduskunnassa 24. lokakuuta 1948 lakkauttamisen voittaessa \xc3\xa4\xc3\xa4nin 134-33. Ratkaisu astui voimaan vuoden 1949 alusta.'