b'\n_START_ARTICLE_\nPyh\xc3\xa4 Dominicus\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPyh\xc3\xa4 Dominicus syntyi vuonna 1170 Caleruegassa, Espanjassa, ilmeisesti aateliss\xc3\xa4\xc3\xa4tyiseen Felix de Guzm\xc3\xa1nin ja my\xc3\xb6hemmin vuonna 1828 paavi Leo XII:n autuaaksijulistaman Azan Joannan perheeseen, jolla oli huomattavia yhteyksi\xc3\xa4. H\xc3\xa4n aloitti vuonna 1184 opinnot yliopistossa Palenciassa ja viel\xc3\xa4 kesken opintojen Osman piispa Martin de Bazan asetti h\xc3\xa4net katedraalin kanoniksi. H\xc3\xa4nen saamansa stipendi auttoi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 opintojen jatkamisessa.  25-vuotiaana mies vihittiin papiksi ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tehtiin pian subpriori, sek\xc3\xa4 kun priori Diego d\'Azevadosta tuli Osman piispa, noin vuonna 1201, pyh\xc3\xa4 Dominicus tuli prioriksi h\xc3\xa4nen sijaansa. Silloin h\xc3\xa4n oli viett\xc3\xa4nyt kontemplatiivista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kuusi tai seitsem\xc3\xa4n vuotta._NEWLINE_Vuosina 1203 ja 1205 Dominicus seurasi Osman piispa Diegoa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n diplomaattisella matkalla Tanskaan neuvottelemaan avioliittoa kuningas Alfonso IX:n Ferdinand-pojalle. 1206 Dominicus sai teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen toimia Languedocin kerettil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 albigensseja vastaan. 1207 piispa Diego palasi takaisin Osmaan. Dominicus jatkoi kuitenkin toimintaansa alueella. 1210-1211 Dominicus saarnasi Toulousessa harhaoppisia vastaan. Dominicus perusti saarnaajayhteis\xc3\xb6ns\xc3\xa4 1215 Toulousessa. Yhteis\xc3\xb6 noudatti Pyh\xc3\xa4n Augustinuksen nimiss\xc3\xa4 kulkevaa ns. augustiinolaiss\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4. 22. joulukuuta 1216 paavi Honorius III vahvisti Dominicuksen toiminnan ja 3. joulukuuta 1218 h\xc3\xa4n my\xc3\xb6nsi s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kunnalle pyh\xc3\xa4n Sixtuksen kirkon Roomassa.  _NEWLINE_Bolognaan pyh\xc3\xa4 Dominicus oli saapunut 21. joulukuuta vuonna 1218 ja vuonna 1220 paavi Honorius III vahvisti h\xc3\xa4nen asemansa s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kunnan johdossa. Samana vuonna paavi l\xc3\xa4hetti heid\xc3\xa4t muiden yhteis\xc3\xb6jen munkkien kanssa saarnaamaan Lombardiassa. Pyhimyksen johdolla sadantuhannen harhaoppisen kerrotaan palanneen kirkkoon. Vuoden 1221 lopulla pyh\xc3\xa4 Dominicus palasi Roomaan kuudennen ja viimeisen kerran, jossa h\xc3\xa4n sai arvokkaita my\xc3\xb6nnytyksi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6lleen. Saman vuoden tammikuussa, helmikuussa ja maaliskuussa julkaistiin bullia, jotka suosittelivat s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kuntaa kirkossa. Vuoden 1221 toukokuussa h\xc3\xa4n palasi Bolognaan, mutta siell\xc3\xa4 vakava sairastuminen iski h\xc3\xa4neen ja h\xc3\xa4n kuoli kolmen viikon sairastamisen j\xc3\xa4lkeen. Paavi Gregorius IX kanonisoi pyh\xc3\xa4n Dominicuksen 13. hein\xc3\xa4kuuta vuonna 1234 julistaen, ettei ep\xc3\xa4illyt miehen pyhyytt\xc3\xa4 sen enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin pyh\xc3\xa4n Pietarin ja pyh\xc3\xa4n Paavalinkaan.\n_START_SECTION_\nDominikaanit\n_START_PARAGRAPH_\nSaarnaajaveljest\xc3\xb6n (lat. Ordo Praedicatorum, O.P.) toiminnan keskipisteen\xc3\xa4 tuli olemaan toiminta harhaoppeja vastaan. Veljeskunta toimi suoraan paavin alaisuudessa. Jo pian s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kunnasta muodostui my\xc3\xb6s yksi t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 keskiaikaisista oppineiden yhteis\xc3\xb6ist\xc3\xa4. T\xc3\xa4rkein 1200-luvun dominikaanioppineista oli ep\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 pyhimys ja kirkonopettaja (latinaksi niin sanottu Doctor Angelicus, enkelim\xc3\xa4inen opettaja) Tuomas Akvinolainen (1225\xe2\x80\x931274). Muita tunnettuja dominikaaneja ovat pyh\xc3\xa4 Raymundus Pe\xc3\xb1afortelainen (n. 1175 \xe2\x80\x93 1275), pyh\xc3\xa4 Albert Suuri (n. 1200 \xe2\x80\x93 1280), pyh\xc3\xa4 Pius V (1504\xe2\x80\x931572), pyh\xc3\xa4 Katariina Sienalainen (1347\xe2\x80\x931380) ja pyh\xc3\xa4 Vincent Ferrer (1350\xe2\x80\x931419). S\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kunnan motto on latinaksi Laudare, Benedicere, Praedicare eli suomeksi "ylist\xc3\xa4\xc3\xa4, siunata, saarnata".  _NEWLINE_It\xc3\xa4meren alueelle dominikaanit saapuivat jo varhain. S\xc3\xa4ilyneet l\xc3\xa4hteet osoittavat dominikaanien yhteyksist\xc3\xa4 Turun hiippakuntaan jo 1200-luvun alkupuolelta alkaen. Turkuun rakennettiinkin Suomen ensimm\xc3\xa4inen dominikaaniluostari, vaikka dominikaaniveljet tulivat eri puolilta Ruotsia. Luostarin vaikutus jatkui Kustaa Vaasan ja Mikael Agricolan aikoihin saakka. Luostari paloi 1537. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n dominikaanit vaikuttavat Suomessa Studium Catholicum -s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Helsingin Ritarikadulla, joka vihittiin 15. marraskuuta 1950 ja maassa toimii my\xc3\xb6s dominikaanien maallikkoryhm\xc3\xa4. _NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n dominikaanit vaikuttavat yli 100 maassa ja heill\xc3\xa4 on suunnilleen 6\xc2\xa0500 velje\xc3\xa4, 4\xc2\xa0000 nunnaa, 35\xc2\xa0000 aktiivista sisarta ja yli 100\xc2\xa0000 maallikkoa. Vuonna 2016 dominikaaneilla oli 560 seurakuntaa. Vuonna 1901 s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kunnalla oli 14 kanonisoitua pyhimyst\xc3\xa4 ja 215 autuasta. Kirkolla on ollut nelj\xc3\xa4 dominikaanista paavia, nimitt\xc3\xa4in autuas paavi Innocentius V (n. 1225\xe2\x80\x931276), autuas paavi Benedictus XI (1240\xe2\x80\x931304), pyh\xc3\xa4 paavi Pius V (1504\xe2\x80\x931572) ja Jumalan palvelija paavi Benedictus XIII (1650\xe2\x80\x931730). Dominikaaneilla on my\xc3\xb6s oma riituksensa, dominikaaninen riitus, joka on yksi katolisen kirkon l\xc3\xa4ntisist\xc3\xa4 riituksista ja jonka pyh\xc3\xa4 Dominicus perusti vuonna 1215.'