b'\n_START_ARTICLE_\nKangaskorte\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nMonivuotisen kangaskorteen maavarsisto levitt\xc3\xa4ytyy laajalle. Siit\xc3\xa4 nousevat pystyt, kovat ja tumman harmaanvihre\xc3\xa4t varret ovat 40\xe2\x80\x9370 cm korkeita ja 4\xe2\x80\x936 mm paksuja, ja kasvavat tavallisesti muutamien ryhmin\xc3\xa4. Varret ovat nivelikk\xc3\xa4it\xc3\xa4, uurteisia, karheapintaisia, j\xc3\xa4ykki\xc3\xa4, l\xc3\xa4hes liereit\xc3\xa4 ja matalaharjuisia. Lis\xc3\xa4ksi ne ovat haarattomia tai niiden latvoissa on lyhyit\xc3\xa4 haaroja. Kangaskortteen varsi on ontto: keskiontelo on noin 2/3 varren l\xc3\xa4pimitasta ja sen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on selv\xc3\xa4sti n\xc3\xa4kyvi\xc3\xa4 sivuonteloita. Lehdet ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4, yhdiskasvuisia kiehkuroita, jotka muodostavat hammasreunaisia tuppia varren nivelkohtiin. Tupet ovat ahtaita, kapeita, yleisv\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n harmaanvalkoisia ja tyvest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 usein my\xc3\xb6s yl\xc3\xa4osista mustia. Tupissa on varhain varisevia, kapeita hampaita tavallisesti 10\xe2\x80\x9330 kappaletta. Iti\xc3\xb6t\xc3\xa4hk\xc3\xa4t ovat varren ja joskus my\xc3\xb6s haarojen latvassa. Iti\xc3\xb6t\xc3\xa4hk\xc3\xa4 on k\xc3\xa4pym\xc3\xa4inen, suipohko ja tumma. Iti\xc3\xb6pes\xc3\xa4kkeet ovat per\xc3\xa4llisten kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Suomessa kangaskortteen iti\xc3\xb6t kehittyv\xc3\xa4t elo-lokakuussa. Alkeisvarsikko on kaksikotinen, liuskainen, maanp\xc3\xa4\xc3\xa4llinen ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n vihre\xc3\xa4. Kangaskorte on muutamien muiden kortelajien tapaan ainavihre\xc3\xa4._NEWLINE_Kangaskorte voi risteyty\xc3\xa4 muutamien muiden kortelajien kanssa. Kangaskortteen ja kirjokortteen (E. variegatum) risteym\xc3\xa4 tunnetaan nimell\xc3\xa4 kuusamonkorte (E. hyemale x variegatum), ja kangaskortteen ja keskieurooppalaisen E. ramosissimum -lajin risteym\xc3\xa4\xc3\xa4 gotlanninkortteeksi (E. hyemala x moorei).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKangaskortetta tavataan Euroopassa Espanjasta, Ranskasta ja Britteinsaarilta it\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi Keski- ja Pohjois-Euroopan. Sit\xc3\xa4 kasvaa my\xc3\xb6s kaikissa Pohjoismaissa Islanti mukaan lukien. Euroopan etel\xc3\xa4isimmist\xc3\xa4 ja pohjoisimmista osista laji kuitenkin puuttuu. Levinneisyysalue jatkuu Euroopasta it\xc3\xa4\xc3\xa4n Keski- ja Etel\xc3\xa4-Siperiassa aina Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Pohjois-Japaniin saakka. Kangaskortetta kasvaa paikoitellen my\xc3\xb6s Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Suomessa kangaskorte on paikoitellen yleinen laji koko maassa Pohjanlahden rannikkoseutuja lukuun ottamatta, josta se p\xc3\xa4\xc3\xa4osin puuttuu. Lajin risteymist\xc3\xa4 maassa tavataan kuusamonkortetta.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKangaskorteelle tyypillisi\xc3\xa4 kasvupaikkoja ovat harjut, hiekkakankaat, jyrk\xc3\xa4t puron- ja joent\xc3\xb6rm\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 hiekkaiset rata- ja maantiepenkereet. Sit\xc3\xa4 saattaa tavata my\xc3\xb6s moreenimailla, lehtometsiss\xc3\xa4 ja varsinkin pohjoisessa my\xc3\xb6s reheviss\xc3\xa4 korvissa, lettor\xc3\xa4meill\xc3\xa4, l\xc3\xa4hteikk\xc3\xb6isill\xc3\xa4 suonreunoilla ja rannoilla.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKangaskortetta on k\xc3\xa4ytetty aikaisemmin patasutina sek\xc3\xa4 hionta- ja kiillotusv\xc3\xa4linein\xc3\xa4 sen karkeuden ja kovuuden takia. Kasvin osat sopivat erinomaisesti my\xc3\xb6s kynsien viilaamiseen. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kangaskortetta kasvatetaan koristekasvina esimerkiksi japanilaisissa puutarhoissa lammikoiden rannoilla.'