b'\n_START_ARTICLE_\nOiva Paloheimo\n_START_PARAGRAPH_\nOiva Aukusti Paloheimo, vuoteen 1911 Pietil\xc3\xa4, (2. syyskuuta 1910 Tampere \xe2\x80\x93 13. kes\xc3\xa4kuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka kirjoitti romaaneja, runoja, novelleja ja aforismeja. Paloheimon tunnetuimpia teoksia on lastenkirja Tirlittan (1953).\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nOiva Paloheimon vanhemmat olivat liikemies Aukusti Pietil\xc3\xa4 (my\xc3\xb6hemmin Paloheimo) ja 16-vuotias kauppiaantyt\xc3\xa4r Katri Salonen. Paloheimo erotettiin \xc3\xa4idist\xc3\xa4\xc3\xa4n heti syntym\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen, ja koska h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kiersi liiketoimissaan ymp\xc3\xa4ri Suomea, Oiva Paloheimo joutuikin lapsena usein asumaan t\xc3\xa4tiens\xc3\xa4 luona. Is\xc3\xa4n kuoltua espanjantautiin Oivan ollessa kahdeksanvuotias muutti h\xc3\xa4n is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 nuoremman veljen Heikki Pietil\xc3\xa4n kasvattilapseksi Kangasalle._NEWLINE_Paloheimo kirjoitti ensimm\xc3\xa4isen n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Kauppakirja jo yhdeks\xc3\xa4nvuotiaana ja alkoi kirjoittaa my\xc3\xb6s runoja ja novelleja. Ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 novellejaan h\xc3\xa4n julkaisi salanimell\xc3\xa4 Oiva Kaisla eri lehdiss\xc3\xa4, ja ensimm\xc3\xa4inen omalla nimell\xc3\xa4 julkaistu novelli ilmestyi Aamulehden sunnuntailiitteess\xc3\xa4 1926._NEWLINE_Vuosina 1930\xe2\x80\x931933 Paloheimo opiskeli jonkin aikaa Yhteiskunnallisen korkeakoulun sanomalehtimieslinjalla. Heikko menestys etenkin kieliss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 taloudelliset ongelmat keskeyttiv\xc3\xa4t kuitenkin opinnot.  Ensimm\xc3\xa4isen kirjansa, runokokoelman Vaeltava laulaja, Paloheimo julkaisi 1935.  Seuraavat vuodet h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti omael\xc3\xa4m\xc3\xa4kerrallisen romaaninsa tekemiseen; teos ilmestyi 1942 nimell\xc3\xa4 Levoton lapsuus._NEWLINE_Paloheimo oli toimittajana Mikkelin Sanomissa ja L\xc3\xa4nsi-Savo-lehdess\xc3\xa4. Sotien aikana h\xc3\xa4n toimi rintamakirjeenvaihtajana._NEWLINE_Vuosina 1946\xe2\x80\x931952 Paloheimo asui perheineen Vesilahden pappilan piharakennuksessa. h\xc3\xa4nen toisen vaimonsa is\xc3\xa4 Kalle Kahiluoto oli t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Vesilahden kirkkoherrana. Astuttuaan seurakunnan kirkkoherran virkaan Harri Hentinen oli tehnyt siit\xc3\xa4 museon. Rakennus tuhoutui tulipalossa 29. marraskuuta 2018._NEWLINE_Vuodesta 1953 Paloheimo asui Helsingiss\xc3\xa4 Oulunkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ensin Larin-Ky\xc3\xb6stin Suomen Kirjailijaliitolle testamenttaamassa puutalossa Ver\xc3\xa4j\xc3\xa4m\xc3\xa4ess\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemmin M\xc3\xa4kitorpantie 40:ss\xc3\xa4._NEWLINE_Oiva Paloheimo oli naimisissa kolme kertaa: 1938\xe2\x80\x931945 Maila Ahvenaisen kanssa, 1945\xe2\x80\x931953 Sirkka-Liisa Kahiluodon kanssa ja 1956\xe2\x80\x931969 Anna Sinikka R\xc3\xa4dyn kanssa. Ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 liitosta Paloheimolla oli kaksi ja toisesta kolme lasta.  Ensimm\xc3\xa4iset kaksi liittoa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t eroon Paloheimon uskottomuuden ja alkoholin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n takia. Paloheimolla oli my\xc3\xb6s taloudellisia vaikeuksia, koska suuri osa h\xc3\xa4nen tuloistaan meni lasten elatusmaksuihin.  Viime elinvuosina my\xc3\xb6s sairaudet alkoivat haitata Paloheimon el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen viimeiseksi teoksekseen j\xc3\xa4i vuonna 1962 ilmestynyt runokokoelma Palaa ne linnut viel\xc3\xa4._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Paloheimo muistetaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Tirlittan-lastenkirjastaan, muu h\xc3\xa4nen tuotantonsa on painunut paljolti unohduksiin.  Paloheimon runoista ovat tunnetuimpia laulusovitusten kautta Ontuva Eriksson ja L\xc3\xa4htevien laivojen satama.'