b'\n_START_ARTICLE_\nRaahe\n_START_SECTION_\nAika ennen kaupungin perustamista\n_START_PARAGRAPH_\nRaahen huomattavin muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s on Pattijoen Kastelli, joka on suurin Pohjois-Pohjanmaalla tavattavista luonnonkivist\xc3\xa4 ladotuista kivilatomuksista. J\xc3\xa4tinkirkon yhten\xc3\xa4iset vallit ovat noin 7\xe2\x80\x9311 metrin vahvuiset ja l\xc3\xa4hes 2 metri\xc3\xa4 korkeat ja ne muodostavat 36 \xc3\x97 62 m suuruisen suorakaiteen. Linnan tarkoitusta ei ole pystytty selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Se on saattanut olla hylkeenpyyt\xc3\xa4jien tukikohta._NEWLINE_Raahen seutu oli keskiajalla satakuntalaisten ja karjalaisten er\xc3\xa4omistusten kiista-aluetta. Keskiajalla satakuntalaisten er\xc3\xa4omistukset vahvistuivat alueella ja jotkut tutkijat arvelevat 1323 solmitun P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan rajan kulkeneen Pattijokea pitkin._NEWLINE_Varhaisin tieto Raahen seudun asutuksesta on vuodelta 1413, jolloin Rannan, my\xc3\xb6hemmin Salon hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 40 taloa. Asutus lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi nopeasti 1500-luvulla._NEWLINE_Saloisten Satamalahti on varhaisista ajoista ollut kuuluisa kauppapaikka. Kustaa II Aadolfin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 1616 l\xc3\xa4heisell\xc3\xa4 Markkinanimell\xc3\xa4 pidettiin vuotuiset vapaamarkkinat, jotka alkoivat Olavin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja kestiv\xc3\xa4t kaksi viikkoa. Kuningatar Kristiinan hallituskaudella ja kreivi Pietari Brahen tukemana perustettiin kauppala eli pieni kaupunki. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tuki kreivi Brahen suunnitelmaa parantaa rannikon ja sis\xc3\xa4maan yhteyksi\xc3\xa4. Saloisten satamaan oli lyhyt matka Kainuusta, Pohjois-Savosta ja Pohjois-Karjalasta.\n_START_SECTION_\nKaupungin perustaminen ja 1600-luku\n_START_PARAGRAPH_\nRaahen kaupungin perusti Suomen kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Pietari Brahe 5. joulukuuta 1649. Kaupunki aiottiin aluksi perustaa sataman l\xc3\xa4heisyyteen, koska vanha Saloisten satama oli jo liiaksi madaltunut. Uusi kaupunki sijoitettiin Fantinlahden perukassa olevalle saarten suojaamalle niemelle. Kaupunki nimettiin ensin Salon kaupungiksi. Vuonna 1652 kreivi Brahe osti rahapulaa potevalta kruunulta koko Saloisten pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kaupunkeineen. Silloin h\xc3\xa4n nimesi kaupungin itsens\xc3\xa4 mukaan Brahestadiksi. My\xc3\xb6hemmin nimi muuttui kansan suussa nykyiseen muotoonsa Raahe. Vuonna 1666 Brahe liitti kaupunkiin viel\xc3\xa4 30 taloa Pattijoen ja Olkijoen kylist\xc3\xa4. Raahen seurakunta yhdistettin 1690 Raahe-Salon em\xc3\xa4seurakunnaksi, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkoksi tuli Raahen kirkko. Nuoren kaupungin kauppayhteydet ulottuivat syv\xc3\xa4lle sis\xc3\xa4maahan aina Varkauteen ja Liperiin saakka. Uuden kaupungin hyv\xc3\xa4 menestys her\xc3\xa4tti kateutta Oulussa ja Kokkolassa. Niiden vaatimuksesta Raahen kaupunki m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin 1680 lakkautettavaksi kahden vuoden kuluessa. Raahelaisten hartaat pyynn\xc3\xb6t estiv\xc3\xa4t kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen toimeenpanon.\n_START_SECTION_\n1700-luku\n_START_PARAGRAPH_\n1700-luvun kahdella ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosikymmenell\xc3\xa4 k\xc3\xa4yty suuri Pohjan sota sek\xc3\xa4 isoviha h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t kaupungin l\xc3\xa4hes kokonaan. Vuonna 1705 kaupungissa oli ollut asukkaita 641, kun rauhan solmimisen j\xc3\xa4lkeen raahelaisia oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 134. Suurin osa kaupungin porvaristosta oli paennut sotaa Ruotsiin. Kaupunki elpyi v\xc3\xa4hitellen ja kaupank\xc3\xa4ynti aloitettiin uudelleen. Vuonna 1791 Raahen saamat tapulikaupunkioikeudet vilkastuttivat entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupungin liikennett\xc3\xa4 ja kauppaa. Raahelaisten laivat liikkuivat jo Pohjanmerell\xc3\xa4 ja V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4. Raahen kautta v\xc3\xa4litettiin mm. tervaa, lautoja, talia, voita ja turkiksia. Tieyhteyksien parantuminen edisti vientisataman kilpailukyky\xc3\xa4. Kaupungin tuon ajan merkitt\xc3\xa4vin henkil\xc3\xb6 oli kauppias ja laivanvarustaja Johan Lang (1745\xe2\x80\x931823).\n_START_SECTION_\n1800-luku\n_START_PARAGRAPH_\nKaupungin talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4 l\xc3\xa4hti 1800-luvulla nousuun merenkulun Suomessa elpyess\xc3\xa4. Nousua hidasti kuitenkin ensimm\xc3\xa4iseksi Suomen sodan rasitukset. 6. lokakuuta 1810 sattunut suuri tulipalo, joka tuhosi kolmasosan kaikista kaupungin rakennuksista. Palon j\xc3\xa4lkeisen j\xc3\xa4lleenrakentamisen yhteydess\xc3\xa4 kaupunki sai uuden torin, Isotorin (nykyinen Pekkatori), jossa sijaitsee nykyisin my\xc3\xb6s Pietari Brahen patsas. Seuraavaksi Raahea koetteli vuosina 1854\xe2\x80\x931856 k\xc3\xa4yty Krimin sota._NEWLINE_Krimin sodassa eli Oolannin sodassa englantilaiset nousivat maihin Raahessa toukokuun lopussa 1854 ja polttivat laivaveist\xc3\xa4m\xc3\xb6t, tervahovin, pikipolttimon yksitoista laivaa, 25\xc2\xa0000 tynnyri\xc3\xa4 tervaa ja muuta omaisuutta. J\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4i kaupungin 32 laivasta ainoastaan kuusi. Onneksi tuuli k\xc3\xa4vi mantereelta merelle, mink\xc3\xa4 vuoksi itse kaupunki s\xc3\xa4\xc3\xa4styi tuholta. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 huolimatta 1800-luvun loppupuoli oli kaupungille kukoistuksen aikaa. Raahessa oli vuosisadan lopulla suuri kauppalaivasto, johon kuului parhaimmillaan 58 kaupungin omaa purjealusta. Vuosina 1867\xe2\x80\x931875 Raahe oli Suomen suurin laivanvarustajakaupunki ja suurin osa sen asukkaista sai elantonsa merenkulusta. Muita t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 elinkeinoja tuolloin olivat tervan, puutavaran ja voin vienti. H\xc3\xb6yrylaivakauteen siirtyminen ja Ouluun ulottuvan rautatien valmistuminen 1886 v\xc3\xa4hensiv\xc3\xa4t Raahen merkityst\xc3\xa4 vientisatamana.\n_START_SECTION_\n1900-luku ja 2000-luku\n_START_PARAGRAPH_\nKaupank\xc3\xa4ynti Raahessa lamaantui 1900-luvulla ja kaupunki vaipui hiljaiseloon. Viimeiset raahelaiset purjelaivat, Merilokki, L\xc3\xa4nnet\xc3\xa4r ja Tiira, rakennettiin vuosina 1919\xe2\x80\x931920. Ainoaksi keinoksi saada kauppaa Raaheen j\xc3\xa4i rautatieyhteyden hankkiminen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 toteutui 1900. jolloin valmistui Raahe-Tuomiojan sivurata. Lapaluodon sataman valmistuminen samoihin aikoihin k\xc3\xa4ynnisti puutavaran kuljetukset ja kaupungin teollistumisen. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi teollisuuslaitokseksi kehittyi Ruona Oy, joka parhaimmillaan ty\xc3\xb6llisti n. 700 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Tehtaan konkurssi 1952 ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4n puutavaran viennin hiljentyminen lamaannuttivat uudelleen laivaliikenteen. Vuosisadan puoleen v\xc3\xa4liin saakka kaupungin p\xc3\xa4\xc3\xa4asialliset elinkeinot olivat kuitenkin pienimuotoinen saha- ja konepajateollisuus sek\xc3\xa4 satama. Ajalta on s\xc3\xa4ilynyt sanonta, jonka mukaan Raahen kaduilla kulkivat tuolloin ainoastaan lehm\xc3\xa4t ja semiskat. Raahe tuli toisaalta t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in tunnetuksi koulukaupunkina opettajaseminaarin, Raahen Porvari- ja Kauppakoulun sek\xc3\xa4 Lybeckerin k\xc3\xa4sity\xc3\xb6koulun ansiosta. Sis\xc3\xa4llissodan aikana kaupungissa toimi pahamaineinen Raahen vankileiri._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen raahelaisia l\xc3\xa4hti muiden suomalaisten tapaan suurin joukoin Etel\xc3\xa4-Suomeen sek\xc3\xa4 Ruotsiin. Uuteen nousuun Raahe l\xc3\xa4hti Rautaruukin ter\xc3\xa4stehtaan perustamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 1960-luvulla. Saloisten kunta liitettiin Raaheen vuonna 1973, Pattijoen kunta vuonna 2003 ja Vihannin kunta vuonna 2013.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nRaahen kokonaispinta-ala on 1\xc2\xa0888,97\xc2\xa0km\xc2\xb2, josta 12,83\xc2\xa0km\xc2\xb2 on vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4. V\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheys on 24,37 asukasta/km\xc2\xb2. Kaupungin edustalla sijaitseva suuri saaristo on biodiversiteetilt\xc3\xa4\xc3\xa4n rikas. Erityispiirteen Raahen alueen luonnolle antaa maankohoaminen, joka kohottaa merest\xc3\xa4 uutta maata.\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nRaahen ilmasto on merellinen. Merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6l\xc3\xa4hteet Raahessa ovat SSAB Europe Oy:n, Nordkalk Oy Ab, Raahen Voima Oyja Raahen Energia Oy.\n_START_SECTION_\nSaaristo ja vesist\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nRaahen edustalla sijaitsee suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 saaria. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat Akkunalauta, Iso-Kraaseli, Kalla, Kello, Konikari, Koninp\xc3\xa4\xc3\xa4, Kumpele, Louekari, Maapauha, Pikku-Kraaseli, Preiskari, Puluv\xc3\xa4rkki, R\xc3\xa4\xc3\xa4p\xc3\xa4kk\xc3\xa4, R\xc3\xa4\xc3\xa4p\xc3\xa4k\xc3\xa4nriutta, Smitinriutta, Smitti, Tasku, Ulkopauha, \xc3\x84mm\xc3\xa4, \xc3\x84ij\xc3\xa4. Aivan kaupungin edustalla ovat Ulko-Fantti, Maa-Fantti ja Musta. Suuri osa saaristoa kuuluu Natura 2000 -verkostoon. Natura 2000 -verkostoon kuuluvat Raahessa my\xc3\xb6s Pattijoen ja Olkijoen suistojen v\xc3\xa4linen lintuvesialue sek\xc3\xa4 kaukana sis\xc3\xa4maassa er\xc3\xa4maatyyppinen Pitk\xc3\xa4isnevan alue, jossa erikoisuutena on kirkasvetinen Pitk\xc3\xa4isl\xc3\xa4hde._NEWLINE_Luonnonsuojelulain teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 valtaosa kuuluu Raahessa Pohjois-Pohjanmaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6keskuksen toimivaltaan._NEWLINE_Pienen Kumpeleen etel\xc3\xa4puolella on maankohoamisen vuoksi niemeksi muuttunut Lapaluoto. Isoimpia lahtia ovat Kuljunlahti, l\xc3\xa4hes j\xc3\xa4rveksi kuroutunut Siniluodonlahti ja Tammilahti sek\xc3\xa4 avara Kultalanlahti. Maankohoaminen muuttaa jatkuvasti rannikon muotoa ja saaristoa. Useita saaria kohoaa, vanhat v\xc3\xa4yl\xc3\xa4t madaltuvat ja saaret muuttuvat niemiksi. Raahe perustettiin aikanaan Kaupunginlahteen pist\xc3\xa4v\xc3\xa4lle niemelle. Noihin aikoihin meri oli rantaan saakka niin syv\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 suuretkin laivat saattoi esteett\xc3\xa4 purjehtia Kauppatorin rantaan. Merenpohjan kohoaminen ja pohjan liettyminen ovat muuttaneet kulkureittej\xc3\xa4. Viel\xc3\xa4 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 voitiin soutaa Pitk\xc3\xa4karin ja mannermaan v\xc3\xa4litse H\xc3\xa4rk\xc3\xa4salmea my\xc3\xb6ten Pattijoen suulle. Samoin raskailla proomuilla kuljettiin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n umpeen kasvaneen Mustan ja Maa-Fantin v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 salmesta. Kaupunginlahtikin on matala, liettynyt ja maatumaisillaan._NEWLINE_Seutu on v\xc3\xa4h\xc3\xa4vesist\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Pohjanlahteen virtaa pieni\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4p\xc3\xa4t\xc3\xb6isi\xc3\xa4 jokia ja ojia, joista mainittakoon Pattijoki, Piehinkijoki, Piipsanjoki, Luohuanjoki ja Haapajoki. Huomattavimmat j\xc3\xa4rvet ovat Viitaj\xc3\xa4rvi, Kirkkoj\xc3\xa4rvi sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4rveen verrattava Haapaj\xc3\xa4rven tekoallas, jonka pinta-ala on 1,5\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tilavuus 11,5\xc2\xa0milj.\xc2\xa0m\xc2\xb3.\n_START_SECTION_\nKallio- ja maaper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAlueen kallioper\xc3\xa4 on vaihteleva. Pitk\xc3\xa4ss\xc3\xa4karissa ja l\xc3\xa4heisill\xc3\xa4 saarilla kallioper\xc3\xa4 on plagioklaasiporfyriitti\xc3\xa4. Kaupungin ydinalueen tuntumassa kallioper\xc3\xa4 on graniittia. Lapaluodossa ja Antinkankaalla kiilleliuskeita ja fylliittej\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4osissa on amfiboliittia. Saaristossa on tyrskyjen paljastamia silokallioita. Pattijoen rajalla on runsaasti suuria siirtolohkareita ja paljaita kallioita mm. Nahkakallio ja Jylh\xc3\xa4nkalliot. Pattijoen kohdilla kallioper\xc3\xa4 rannikolla on kiillegneissi\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4maahan p\xc3\xa4in kivilaji vaihettuu graniittigneissiksi ja graniitiksi. Entisen Vihannin kunnan alueella on my\xc3\xb6s pieni\xc3\xa4 gabro- ja dioriittialueita. Lampinsaaressa on sinkkipitoinen malmio, jossa on my\xc3\xb6s kuparia, rikki\xc3\xa4 ja lyijy\xc3\xa4._NEWLINE_Hiekka on Raahen seudun yleisin irtain maalaji. Sit\xc3\xa4 on laajoilla alueilla mm. Piehinkijoen etel\xc3\xa4puolella. Rannikolla on my\xc3\xb6s lentohiekkakentti\xc3\xa4. Laajat moreenikumpareita k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ja paikoin soiden rikkomat hiekkakankaat jatkuvat rannikolta syv\xc3\xa4lle sis\xc3\xa4maahan, Pattijoen kohdilla esiintyy my\xc3\xb6s turvetta, savikoita alueella esiintyy v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Vihantiin p\xc3\xa4in ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 maalaji muuttuu hyvin moreenipitoiseksi. Huomattavimmat harjut ovat Vihanninharju ja Lumij\xc3\xa4rvenkangas. Lumij\xc3\xa4rvenkangas kuuluu valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan._NEWLINE_Rannikko on alavaa tasankoa, mutta maasto nousee verkalleen sis\xc3\xa4maahan p\xc3\xa4in. Korkeussuhteiltaan alue on vaihtelevaa, mutta korkeimmatkin kohdat ovat yleens\xc3\xa4 110 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. Piehinkijoen etel\xc3\xa4 puolella maisema muuttuu tyypilliseksi Pohjanmaan lakeudeksi.\n_START_SECTION_\nMets\xc3\xa4t ja suot\n_START_PARAGRAPH_\nAlueen mets\xc3\xa4t ovat osin soistuneita kuusi- ja m\xc3\xa4ntymetsi\xc3\xa4. Rannikoilla kasvaa sankkoja lepp\xc3\xa4pensastoja sek\xc3\xa4 tyrni\xc3\xa4. Merenrannoilla on laajahkoja rantaniittyj\xc3\xa4, joilla on muun muassa J\xc3\xa4\xc3\xa4meren rannikon kasviharvinaisuuksia, kuten ruijanesikko ja vihnesara. Seudun suot, Juttisuo, Peuraneva ja Ispin\xc3\xa4neva, M\xc3\xa4rsyneva, Kuuhkamonneva, Ahmaneva sek\xc3\xa4 osittain Raahen alueelle tuleva Hirvineva. Raahen nevat ovat vaatimattomia verrattuna Pohjanmaan suuriin nevoihin.\n_START_SECTION_\nKaupunkikuva ja arkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKaupungin asemakaavan on piirt\xc3\xa4nyt maanmittari Claes Claesson 1600-luvulla. Asemakaava noudatti alun perin suurvalta-ajan ihanteita ja oli s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6nmukainen renessanssiruutukaava, joka oli jaettu kuuteen kortteliin. Alkuper\xc3\xa4inen ruutukaava on n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vill\xc3\xa4 hyvin s\xc3\xa4ilyneess\xc3\xa4 Vanhan Raahen kaupunginosassa, jonka alue on suojeltua puukaupunkimilj\xc3\xb6\xc3\xb6t\xc3\xa4. Keskustan vanhat rakennukset ovat suurelta osin puisia, lukuun ottamatta muutamia poikkeuksia kuten Raahen Yhdyspankin entist\xc3\xa4 toimitaloa ja Raahen keskuskoulua._NEWLINE_Raahen kirkko on Raahen symboli ja olennainen osa kaupungin ilmett\xc3\xa4. Kirkko rakennettiin vuosina 1909\xe2\x80\x931912, kun entinen puusta rakennettu kirkko oli palanut vuonna 1908. Kirkko edustaa kansallisromantiikkaa ja jugendia. Kirkon torni kohoaa 56 metriin ja kirkon sis\xc3\xa4\xc3\xa4n mahtuu istumaan 580 henke\xc3\xa4. Kirkkoon on tehty valmistumisen j\xc3\xa4lkeen useita peruskorjauksia, viimeisin niist\xc3\xa4 tehtiin v. 2010-2011, jolloin kirkon sis\xc3\xa4tiloja pyrittiin palauttamaan alkuper\xc3\xa4iseen suuntaan mm. v\xc3\xa4rien suhteen._NEWLINE_Toinen kaupungissa hyvin n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 rakennus on Raahen tornitalo. 44 metri\xc3\xa4 korkea tornitalo on rakennettu vuonna 1958 vesitorniksi, miss\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 se on edelleen. Lis\xc3\xa4ksi tornissa on 11 asuinkerrosta. Asuntojen yl\xc3\xa4puolella on vesis\xc3\xa4ili\xc3\xb6, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on ravintola ja n\xc3\xa4k\xc3\xb6alaterassi sek\xc3\xa4 kahvila. Rakennuksessa on n\xc3\xa4k\xc3\xb6alahissi ja ylimmist\xc3\xa4 kerroksista avautuu n\xc3\xa4kym\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lle Raahen saaristoon. Rakennus peruskorjattiin vuonna 1994.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nRaahe sai tapulikaupunkioikeudet vuonna 1791. Vuonna 2007 kaupungin veroprosentti oli 19,75\xc2\xa0%. Nykyisin Raahen seutukunta tunnetaan erityisesti ter\xc3\xa4ksen teon, raskaan metallin, merenkulun, konepajojen, tietotekniikka-alojen ja koulutuksen sek\xc3\xa4 maaseutuelinkeinojen alueena. Raahessa sijaitsee SSAB:n ter\xc3\xa4stehdas, joka viel\xc3\xa4 1980-luvulla tunnettiin pohjoismaiden suurimpana yhten\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tehdaskokonaisuutena. Ter\xc3\xa4stehtaan tuotteita ovat erilaiset ter\xc3\xa4slevyt, kelat ja rainat sek\xc3\xa4 konepajateollisuuden puolivalmisteet. Noin 35\xc2\xa0000 asukkaan seutukunnan muodostavat Raahen kaupungin lis\xc3\xa4ksi Pyh\xc3\xa4joen ja Siikajoen kunnat._NEWLINE_Raahe on vanhastaan merikaupunki. Purjelaivakaudella, 1800-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen, raahelaisilla laivanvarustajilla oli Suomen suurin purjelaivasto, joka k\xc3\xa4sitti parhaimmillaan l\xc3\xa4hes 60 alusta. Nykyisin Raahen satama on Suomen kuudenneksi vilkkain satama ja siell\xc3\xa4 k\xc3\xa4y vuosittain noin 700 laivaa. Sataman kautta kuljetetaan erilaisia raaka-aineita ja irtolasteja, ter\xc3\xa4st\xc3\xa4, sahatavaraa, kontteja sek\xc3\xa4 projektiluontoisia laivauksia._NEWLINE_Raahe on kasvanut metallitalouden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 siirtolaisuuden nuivettamasta kaupungista Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kolmanneksi suurimmaksi kaupungiksi Oulun ja Kajaanin j\xc3\xa4lkeen. Oulun tapaan kaupunki pyrkii nykyisin kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tietotekniikkaosaamista yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 metallialojen (Steelpolis) ja ICT-alojen (Softpolis) verkostoon sek\xc3\xa4 ProMetal-osaamiskeskusohjelmaan kuuluvien yritysten voimin._NEWLINE_Raahen ty\xc3\xb6paikkaomavaraisuus oli vuonna 2007 114,4 prosenttia. Maa- ja mets\xc3\xa4talouden osuus ty\xc3\xb6paikoista on noin yksi prosentti, teollisuuden 43 prosenttia, rakennustoiminnan kuusi prosenttia ja kaupan ja muiden palvelujen sek\xc3\xa4 yhteiskunnallisten palvelujen osuus 50 prosenttia.\n_START_SECTION_\nHallinto ja politiikka\n_START_PARAGRAPH_\nRaahen kaupunginjohtajana toimii Ari Nurkkala. Raahen kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Jarmo Myllym\xc3\xa4ki ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana Hanna-Leena Mattila. Raahen kaupunginvaltuusto koostuu 43 j\xc3\xa4senest\xc3\xa4 ja kaupunginhallitus 11 j\xc3\xa4senest\xc3\xa4. Valtuuston suurin puolue kaudella 2017\xe2\x80\x932021 on Keskusta 19 edustajallaan. Lis\xc3\xa4ksi valtuustossa ovat Vasemmistoliitto (10), SDP (7), Kokoomus (3), Perussuomalaiset (2), Kristillisdemokraatit (1) ja Vihre\xc3\xa4t (1)._NEWLINE_Raahen kaupungissa toimii my\xc3\xb6s nuorisovaltuusto, joka perustettiin vuonna 1998.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nRaahe on ollut perustamisestaan saakka merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 satamakaupunki. Nykyisin Raahen satama on Suomen kuudenneksi vilkkain satama ja siell\xc3\xa4 k\xc3\xa4y vuosittain noin 700 laivaa. Sataman kautta kuljetetaan erilaisia raaka-aineita ja irtolasteja, ter\xc3\xa4st\xc3\xa4, sahatavaraa, kontteja sek\xc3\xa4 projektiluontoisia laivauksia._NEWLINE_Raahen seudun kunnat Pyh\xc3\xa4joki, Raahe ja Siikajoki hoitavat yhteisesti koko seudun joukkoliikenteen. Joukkoliikenne suunnittelussa on otettu huomioon seudun asuinalueiden nuorten ja vanhusten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 alueen oppilaitosten ja julkisen puolen rakennusten sijaintipaikat. Paikallisliikennett\xc3\xa4 ajetaan Raahessa ja seutuliikennett\xc3\xa4 muissa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iviss\xc3\xa4 kunnissa. Talvisin Raahen seudulla ajetaan noin 110 bussivuoroa ja kes\xc3\xa4isin 85. Talvisin l\xc3\xa4\xc3\xa4ninhallituksen ostoliikenteen osuus runkoliikenteest\xc3\xa4 on noin 36 prosenttia ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 noin 53 prosenttia. Joukkoliikenteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten on mahdollisuus ostaa ladattava kortti. Paikallisliikennett\xc3\xa4 liikenn\xc3\xb6i K\xc3\xa4kel\xc3\xa4n Liikenne._NEWLINE_Raahen kautta kulkee valtatie 8 ja kaupunki on Iisalmesta tulevan kantatie 88:n toinen p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste._NEWLINE_Raahen rautatieasema poistettiin henkil\xc3\xb6liikenteen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 1980-luvulla ja lipunmyynti lopetettiin 2000-luvun alussa. Nykyisin aseman kautta kulkee ainoastaan tavaraliikennett\xc3\xa4. Raahen ratapihalla on kolme junaliikenteen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevaa raidetta ja viisi kuormaus- ja purkausraidetta. Raahea l\xc3\xa4hin henkil\xc3\xb6liikenteen rautatieasema on Vihannin kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseva Vihannin rautatieasema, joka on nykyisin vuoden 2013 kuntaliitoksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Raahen kaupungin alueella.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nRaahen kaupungin kulttuuritoimi pyrkii j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n monipuolista kulttuuritarjontaa ja tukee rahallisesti kaupungissa toimivia yhdistyksi\xc3\xa4, jotka j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t omaa kulttuuritoimintaa. Kulttuuritoimi yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Galleria sek\xc3\xa4 vastaa yhdess\xc3\xa4 Raahe-opiston kanssa lasten taiteen perusopetuksen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misest\xc3\xa4 kuvataiteen ja k\xc3\xa4sity\xc3\xb6n osalta. Lis\xc3\xa4ksi se antaa tietoa Raahen kulttuuritilaisuuksista sek\xc3\xa4 jakaa esitteit\xc3\xa4 tapahtumista, vuokraa kokoustiloja sek\xc3\xa4 lainaa penkkej\xc3\xa4 ja tanssilavaa._NEWLINE_Raahen museo on vuonna 1862 Carl Robert Ehrstr\xc3\xb6min perustama meriaiheinen museo, joka sijaitsee Raahen keskustan tuntumassa Pikkulahden rannalla. Se on my\xc3\xb6s suomen vanhin yliopistojen ulkopuolinen museo. Museo siirtyi 1900-luvun alussa toimimaan nykyiselle paikalleen Raahen vuonna 1848 valmistuneeseen tulli- ja pakkahuoneen rakennukseen. Museon esineist\xc3\xb6n pohjan muodostavat lahjoitukset 1800-luvulta. Esineet liittyv\xc3\xa4t suurelta osin Raahen kukoistuskauteen purjelaivojen aikakaudella ja ne ovat enimm\xc3\xa4kseen kaukomailta alusten miehist\xc3\xb6jen tuomia matkamuistoja ja tarve-esineit\xc3\xa4. Tunnetuin ja arvokkain museon esineist\xc3\xa4 on \xe2\x80\x9dWanha herra\xe2\x80\x9d, maailman vanhin sukelluspuku 1700-luvulta, joka on valmistettu vasikannahasta._NEWLINE_Tapahtumia Raahessa ovat muun muassa Raahen musiikkiviikot, Pekanp\xc3\xa4iv\xc3\xa4t, Taiteiden y\xc3\xb6, Pooki Flakkaa - Raahen Merip\xc3\xa4iv\xc3\xa4t, Raahen Pimi\xc3\xa4t, Lasten kulttuuriviikko ja Annanp\xc3\xa4iv\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 Sulatto nuortentapahtuma ja Raahen Rantajatsit kes\xc3\xa4isin. Raahessa toimii my\xc3\xb6s elokuvateatteri Bio Huvimylly._NEWLINE_Raahen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla tuppipotut eli keitetyt kuoriperunat, halstisilakat, alatoopi, huituvelli ja Raahen krivat eli ruokasoodalla kohotetusta taikinasta uppopaistetut ja sokerilla kuorrutetut rinkelit.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nParhaiten Raahe tunnetaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n pes\xc3\xa4pallokaupunkina. Pattijoen liitytty\xc3\xa4 Raaheen my\xc3\xb6s sen urheiluseurat liittyiv\xc3\xa4t kaupunkiin. Niinp\xc3\xa4 Raahessa toimii pes\xc3\xa4palloseura Pattijoen Urheilijat, jonka edustusjoukkue pelaa miesten Superpesist\xc3\xa4. Kaudella 2008 joukkue voitti Suomen mestaruuden. Raahen j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoseura Raahe-Kiekko pelaa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla eli Suomi-sarjassa. Futsalissa raahelainen AS Moon pelaa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Futsal Ykk\xc3\xb6sess\xc3\xa4. Raahen urheilupaikat keskittyv\xc3\xa4t Koivuluodon urheilupuistoon, jossa j\xc3\xa4\xc3\xa4halliin mahtuu 1\xc2\xa0500 katsojaa ja urheilukent\xc3\xa4lle 2\xc2\xa0500 katsojaa.'