b'\n_START_ARTICLE_\nOlympian kisat\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nOlympian kisojen alkuper\xc3\xa4 on h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4n peitossa. Antiikin kreikkalaisen k\xc3\xa4sityksen mukaan kisoja oli j\xc3\xa4rjestetty muinaisuudesta saakka. Kisojen alkusyyn\xc3\xa4 on usein pidetty myytti\xc3\xa4 heeros eli tarusankari Pelopsista sek\xc3\xa4 Olympian l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainneen Pisan kuninkaasta Oinomaoksesta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tytt\xc3\xa4rest\xc3\xa4 Hippodameiasta. Tantaloksen sukua ollut Pelops saapui Peloponnesokselle Lyydiasta. Oinomaos oli luvannut tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 puolisoksi sille, joka voittaisi h\xc3\xa4net hevoskilpa-ajoissa. Aiemmat kosijat h\xc3\xa4n oli n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 ajoissa surmannut, koska h\xc3\xa4nelle oli ennustettu, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen v\xc3\xa4vyns\xc3\xa4 tulisi surmaamaan h\xc3\xa4net itsens\xc3\xa4. Pelops oli ensimm\xc3\xa4inen, joka \xe2\x80\x94 Hippodameian avustuksella \xe2\x80\x94 onnistui voittamaan Oinomaoksen, joka sai kisoissa surmansa. My\xc3\xb6hemmin Pelopsin kuoltua Herakles j\xc3\xa4rjesti h\xc3\xa4nen kunniakseen hautajaiskisat Olympiassa. Olympian kisojen alkuper\xc3\xa4 olisi n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 hautajaiskisoissa ja kenties osittain my\xc3\xb6s Pelopsin ja Oinomaoksen kilpa-ajossa._NEWLINE_Yleisesti Olympian kisat voidaan lukuisten muiden kreikkalaisten kisojen ohella n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 ilmentym\xc3\xa4n\xc3\xa4 kreikkalaisille tyypillisest\xc3\xa4 kilpailu- ja kisahengest\xc3\xa4, jolla oli my\xc3\xb6s pitk\xc3\xa4 historiallinen tausta alueen varhaisemmissa pronssikautisissa kulttuureissa. On mahdollista, ett\xc3\xa4 Olympiassa tai l\xc3\xa4hiseudulla on j\xc3\xa4rjestetty jonkinlaisia kisoja jo mykenel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kaudella 1000-luvulla eaa. Kisaperinne on mahdollisesti katkennut niin kutsuttujen Kreikan pimeiden vuosisatojen aikana.\n_START_SECTION_\nArkaainen aika\n_START_PARAGRAPH_\nArkaaisella kaudella kisat perustettiin tai j\xc3\xa4rjesteltiin uudelleen. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n antiikin ajalta s\xc3\xa4ilyneen myytin mukaan kisojen uudelleenj\xc3\xa4rjestelyn suorittivat Eliin kuningas Ifitos sek\xc3\xa4 Kleisthenes Pisalainen ja Lykurgos Spartalainen. Kerrotaan, ett\xc3\xa4 Delfoin oraakkeli olisi tuolloin neuvonut elisl\xc3\xa4isi\xc3\xa4 palauttamaan aikaisemmat kisat kulkutaudin lopettamiseksi, sek\xc3\xa4 julistamaan kisojen ajaksi yleisen aselevon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtuma ajoitetaan joskus vuoteen 884 eaa., joskus taas vuoteen 776 eaa. Viimeksi mainittuna vuonna j\xc3\xa4rjestettiin ainakin ensimm\xc3\xa4iset historialliset tunnetut kisat, joista on s\xc3\xa4ilynyt kirjallisia dokumentteja ja joiden voittaja on tiedossa. Samalla kisoista tuli yhdet panhelleenisist\xc3\xa4 kisoista eli kaikille kreikkalaisille yhteisist\xc3\xa4 kisoista, ja niit\xc3\xa4 alettiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti olympiadeittain joka nelj\xc3\xa4s vuosi._NEWLINE_Perinteisesti vuoden 776 eaa. kisat mainitaan ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 Olympian kisoina, ja koko l\xc3\xa4nsimaisen historiallisen ajan katsotaan alkaneen t\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kisojen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misvuosi tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n laskemalla taaksep\xc3\xa4in tunnetuista olympiadeista. Esimerkiksi Diodoroksen mukaan 117. olympiadin kolmantena vuotena oli auringonpimennys, mik\xc3\xa4 viittaa selv\xc3\xa4sti vuoden 310 eaa. pimennykseen. N\xc3\xa4in ensimm\xc3\xa4isen olympiadin kisat ajoittuvat kes\xc3\xa4lle 776 eaa. Kisoihin kuului oleellisena osana heti alusta l\xc3\xa4htien niiden ajaksi julistettu aselepo. Aluksi kisoissa oli vain yksi urheilulaji, stadionjuoksu eli yhden stadionin (192,27 metri\xc3\xa4) mittaisen matkan juokseminen. Ensimm\xc3\xa4inen tunnettu olympiavoittaja oli Koroibos, joka voitti juoksun ensimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 kisoissa._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin urheilulajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ttiin vaiheittain. 14. olympiadin kisoissa vuonna 724 eaa. kisaohjelmaan lis\xc3\xa4ttiin diaulos eli kahden stadionin juoksu, 15. olympiadin kisoissa vuonna 720 eaa. dolikhos eli 24 stadionin (noin 4,6 kilometri\xc3\xa4) juoksu, ja 18. olympiadin kisoissa vuonna 708 eaa. kreikkalainen paini eli pale sek\xc3\xa4 viisiottelu. 600-luvulla eaa. lis\xc3\xa4ttiin nyrkkeily ja pankration, erilaisia hevosurheilukilpailuja, kuten vaunukilpa-ajot neli- ja parivaljakolla, sek\xc3\xa4 poikien kisat._NEWLINE_Kaikki panhelleeniset kisat olivat osa kreikkalaista uskontoa ja ne kaikki kunnioittivat jotain jumalaa. Olympiassa kunnioitettiin Zeusta, jonka kultti oli tullut jo aiemmin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olleelle Olympian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueelle doorilaisvalloitusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 noin 900 eaa. Aluksi Olympian kisojen ohella panhelleenisin\xc3\xa4 kisoina j\xc3\xa4rjestettiin Python kisoja Delfoissa Apollonin kunniaksi._NEWLINE_Olympian kisat toimeenpani Eliin kaupunkivaltio. V\xc3\xa4lill\xc3\xa4 alue oli Pisan hallinnassa, ja tuolloin pisalaiset j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t ne. Ajan kuluessa kisoista tuli suurimmat ja tunnetuimmat panheellenisist\xc3\xa4 kisoista, ja niiden voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 ohittaneen Python kisat merkitt\xc3\xa4vyydess\xc3\xa4 600-luvulla eaa. Kisat my\xc3\xb6s muuttuivat v\xc3\xa4hitellen yh\xc3\xa4 maallisemmiksi urheilukilpailuiksi. 500-luvulla eaa. ryhdyttiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n lis\xc3\xa4\xc3\xa4 panhelleenisi\xc3\xa4 kisoja, joihin kuului my\xc3\xb6s runo- ja musiikkikilpailuja. Korintin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Isthmiassa pidettiin kisat Poseidonin kunniaksi (Isthmian kisat, noin vuodesta 582 eaa.) ja Nemeassa Zeuksen kunniaksi (Nemean kisat, noin 573 eaa.).\n_START_SECTION_\nKlassinen ja hellenistinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nOlympian ja Olympian kisojen huippukautta oli klassinen kausi ja erityisesti 400-luku eaa. Kisojen kasvaessa laajeni my\xc3\xb6s Olympian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alue, ja sinne rakennettiin yh\xc3\xa4 uusia rakennuksia sek\xc3\xa4 pystytettiin suuri joukko kisavoittajille omistettuja patsaita. Samalla stadionia siirrettiin vaiheittain yh\xc3\xa4 idemm\xc3\xa4ksi, niin ett\xc3\xa4 se sijaitsi lopulta varsinaisen pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueen ulkopuolella. Stadionia my\xc3\xb6s laajennettiin aina 300-luvulle eaa. saakka niin, ett\xc3\xa4 sinne mahtui lopulta arviolta 40\xc2\xa0000\xe2\x80\x9345\xc2\xa0000 katsojaa._NEWLINE_Hippias ja muut antiikin ajan urheilutilastoijat alkoivat 400-luvulla eaa. ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 olympiavoittajien nimi\xc3\xa4 yl\xc3\xb6s, mink\xc3\xa4 ansiosta ne ovat s\xc3\xa4ilyneet n\xc3\xa4ihin p\xc3\xa4iviin saakka. My\xc3\xb6s muun muassa Aristoteles kokosi voittajien luettelon Olympian kisojen voitot, joka k\xc3\xa4sitti voittajat vuosilta 776\xe2\x80\x93328 eaa. Ensimm\xc3\xa4inen nimelt\xc3\xa4 tunnettu naispuolinen kisavoittaja oli spartalainen Kyniska, jonka nimiin kirjattiin nelivaljakon voitto 97. ja 98. olympiadin kisoissa (396 ja 392 eaa.). T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 valjakkoajoissa voittajaksi luettiin valjakon omistaja, joka saattoi olla my\xc3\xb6s nainen; ei ohjastaja, jonka tuli olla mies._NEWLINE_Klassisella kaudella kisojen aselepoa alettiin rikkoa aiempaa enemm\xc3\xa4n. Peloponnesolaissodan aikana 400-luvun eaa. j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 puoliskolla aselepo piti Eliksen alueella, mutta muutoin sotatoimet eiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4ysin lakanneet kisojen ajaksi. Lis\xc3\xa4ksi politiikka tunkeutui kisoihin muulla tavoin. Esimerkiksi vuoden 428 eaa. kisoista tuli spartalaisten johdolla Ateenaa vastustanut mielenosoitus. Vuonna 420 eaa. Spartaa kiellettiin osallistumasta kisoihin, koska se oli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt Lepreoniin. My\xc3\xb6hemmin vuonna 362 eaa. elisl\xc3\xa4iset itse sotivat pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueella pisalaisia vastaan._NEWLINE_Vaikuttaa silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 samaan aikaan kisoissa jouduttiin my\xc3\xb6s antamaan enemm\xc3\xa4n rangaistuksia vilpist\xc3\xa4 kuin aiemmin, mink\xc3\xa4 osoittavat ensimm\xc3\xa4iset 300-luvulla eaa. pystytetyt Zanes-patsaat, joita k\xc3\xa4ytettiin h\xc3\xa4pe\xc3\xa4rangaistuksena vilppi\xc3\xa4 tehneille. Ensimm\xc3\xa4inen t\xc3\xa4llainen patsas pystytettiin vuonna 388 eaa. Vilpin lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen on mahdollisesti er\xc3\xa4s osoitus siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kisat olivat menett\xc3\xa4neet uskonnollisen luonteensa ja niist\xc3\xa4 oli tullut tavallinen maallinen urheilukisa. Joskus vilppitapaukset paisuivat suuremmiksikin kiistoiksi. N\xc3\xa4in k\xc3\xa4vi esimerkiksi ateenalaisen Kallippoksen lahjottua vastustajansa 112. olympiadin kisojen (332 eaa.) viisiottelussa. Ateenalaiset kiistiv\xc3\xa4t tapauksen ja palkkasivat Hypereideen puolustusasianajajaksi, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen heit\xc3\xa4 kiellettiin osallistumasta kisoihin jatkossa. Vasta Delfoin oraakkelin puuttuminen asiaan sai ateenalaiset taipumaan._NEWLINE_Makedonian vallan kasvaessa kiisteltiin siit\xc3\xa4, sallitaanko makedonialaisten osallistua kisoihin. Kysymys koski l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, ovat makedonialaiset aitoja kreikkalaisia vai enemm\xc3\xa4n barbaareja. Aluksi sallittiin kuningassuvun j\xc3\xa4senten osallistuminen, sill\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 pystyiv\xc3\xa4t todistamaan olevansa argoslaista sukua. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 makedonialaisena kilpaili Aleksanteri I. Filippos II voitti nelivaljakkoajot vuosina 356, 352 ja 348 eaa. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n vuodesta 328 eaa. alkaen sallittiin kaikkien makedonialaisten osallistuminen._NEWLINE_Historioitsija Timaios yhdisti noin 300 eaa. tunnetut historialliset tapahtumat olympiadeihin, mist\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien ne toimivat historiankirjoituksessa tapahtumien ajoittamisen pohjana. 200-luvulla eaa. Eratosthenes jakoi olympiadit tarkemmin nelj\xc3\xa4ksi vuoden mittaiseksi jaksoksi.\n_START_SECTION_\nRoomalainen aika ja kisojen loppu\n_START_PARAGRAPH_\nRoomalaisella ajalla kisojen merkitys v\xc3\xa4heni, koska niill\xc3\xa4 ei ollut samanlaista symboliarvoa juuri kreikkalaisten yhdist\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kisat eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n aina jatkuneet s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti, eik\xc3\xa4 aselepo pit\xc3\xa4nyt edes siin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin kuin ennen._NEWLINE_Vuonna 85 eaa. Sulla ry\xc3\xb6sti Olympian ja vei t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaikki 175. olympiadin kisojen eli vuoden 80 eaa. kisojen osallistujat Roomaan, miss\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden tuli esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 olympialaiset er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena uusintana roomalaisille. Sulla suunnitteli my\xc3\xb6s kisojen pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 siirt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Roomaan, mutta suunnitelma peruuntui h\xc3\xa4nen kuoltuaan vuonna 78 eaa._NEWLINE_Kisojen maine ja arvostus palautui jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin Augustuksen aikana vuodesta 31 eaa. Roomalaisella ajalla jouduttiin kuitenkin sallimaan my\xc3\xb6s roomalaisten osallistuminen kisoihin kreikkalaisten lis\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Kisojen kenties h\xc3\xa4pe\xc3\xa4llisin hetki koettiin 211. olympiadin kisoissa. Tuolloin keisari Nero halusi osallistua kisoihin, jotka olisi normaalisti j\xc3\xa4rjestetty vuonna 65 jaa. Nerolle kuitenkin sopi tulla paikalle vasta vuonna 67, joten kisojen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4mist\xc3\xa4 jouduttiin lykk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdella vuodella. Nero my\xc3\xb6s lahjoi itsens\xc3\xa4 vaunukilpa-ajojen voittajaksi, vaikkei edes p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt maaliin. Lis\xc3\xa4ksi vain h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 varten j\xc3\xa4rjestettiin aiemmin ohjelmaan kuulumattomia musiikki- ja runouskilpailuja. Neron kuoleman j\xc3\xa4lkeen vuonna 68 kisat julistettiin mit\xc3\xa4tt\xc3\xb6miksi. Neron nimi poistettiin voittajien luettelosta ja tuomarit m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin palauttamaan saamansa 250\xc2\xa0000 drakhman lahjusrahat._NEWLINE_100-luvulla Olympian kisojen voittajaluettelon kokosi muun muassa Flegon Tralleislainen, jonka teos Olympian voittajat k\xc3\xa4sitti vuodet 776 eaa.\xe2\x80\x93137 jaa. Vuoden 165 kisoissa her\xc3\xa4tti huomiota Peregrinos Proteuksen tekem\xc3\xa4 polttoitsemurha._NEWLINE_Selvemmin kisat alkoivat taantua 200-luvulla. Tuolloin Olympian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alue k\xc3\xa4rsi my\xc3\xb6s muun muassa maanj\xc3\xa4ristyksist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 herulien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen tuomasta uhasta. Kisat j\xc3\xa4rjestettiin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti joka nelj\xc3\xa4s vuosi vuoteen 261 saakka, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misess\xc3\xa4 saattoi olla ajoittaisia katkoja. Kisoja j\xc3\xa4rjestettiin kuitenkin ainakin 300-luvun lopulle saakka. Lopulta niiden n\xc3\xa4htiin usein olevan ristiriidassa valtionuskonnoksi nousseen kristinuskon arvojen kanssa. Vuonna 393 keisari Theodosius I kielsi kaiken pakanallisen kreikkalaisen uskonnon julkisen harjoittamisen, ja samalla kiellettiin my\xc3\xb6s Olympian kisat. Usein kisojen on katsottu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneen t\xc3\xa4h\xc3\xa4n, ja siksi viimeisiksi kisoiksi mainitaan usein 293. olympiadin kisat eli vuoden 393 kisat._NEWLINE_Voittajien nimiluetteloiden perusteella kisat vaikuttaisivat kuitenkin jatkuneen ainakin 295. olympiadin kisoihin eli vuoteen 401 saakka. Toisten tietojen mukaan kisojen lopullinen lopettaminen olisi tapahtunut vasta Theodosius II:n kaudella vuonna 435. Arkeologisten l\xc3\xb6yd\xc3\xb6sten perusteella stadion olisi ollut jossakin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 500-luvun alussa. Lis\xc3\xa4ksi kisat tavallaan jatkuivat toisessa muodossa lukuisina \xe2\x80\x9dolympialaisina\xe2\x80\x9d eri puolilla kreikkalaista maailmaa, muun muassa Dafnessa Antiokian l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 aina vuoteen 521.\n_START_SECTION_\nKisat\n_START_PARAGRAPH_\nOlympian kisat olivat alun perin uskonnollinen juhla, jolla kunnioitettiin ylijumala Zeusta. Ihmisten teot kisakent\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vertautuivat jumalten ja heerosten tekoihin mytologiassa, ja jumalten apu n\xc3\xa4htiin oleellisena menestykselle. Ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kisat maallistuivat, mik\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy my\xc3\xb6s kilpailupaikkojen siirtymisess\xc3\xa4 Olympian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueen ulkopuolelle. Kisojen ajatus perustui yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n yhteiseen helleeniseen kauneusihanteeseen: henkisesti ja ruumiillisesti terveeseen vapaaseen mieheen._NEWLINE_Olympian kisat j\xc3\xa4rjestettiin kes\xc3\xa4aikaan joka nelj\xc3\xa4s vuosi. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4n vuoden jaksoa kutsuttiin olympiadiksi, ja se alkoi aina kisoista ja kesti seuraaviin kisoihin. Koska Kreikassa ei alkujaan ollut kaikille kaupunkivaltioille yhteist\xc3\xa4 ajanlaskua, olympiadeista tuli v\xc3\xa4hitellen kreikkalaisen ajanlaskun perusta, sill\xc3\xa4 ne olivat kaikille kreikkalaisille yhteisi\xc3\xa4. Esimerkiksi aika kes\xc3\xa4st\xc3\xa4 776 eaa., jolloin ensimm\xc3\xa4iset kisat oli pidetty, kes\xc3\xa4\xc3\xa4n 775 eaa. oli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n laskutavan mukaan ensimm\xc3\xa4isen olympiadin ensimm\xc3\xa4inen vuosi._NEWLINE_Tarkemmin kisojen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rittyi kuun kierron mukaan. Usein on ajateltu, ett\xc3\xa4 kisat olisi j\xc3\xa4rjestetty ensimm\xc3\xa4isen kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisausta seuranneen t\xc3\xa4ydenkuun aikaan eli suunnilleen nykyisen hein\xc3\xa4kuun puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, tai toisen t\xc3\xa4ydenkuun aikaan eli suunnilleen elokuussa. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n tulkinnan mukaan oikea ajoitus olisi kuitenkin ollut kahdeksas t\xc3\xa4ysikuu talvip\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksesta, jolloin kisat saattoivat osua joko hein\xc3\xa4- tai elokuulle.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4t ja osallistujat\n_START_PARAGRAPH_\nKisojen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misest\xc3\xa4 olivat vastuussa hellanodikai, erityiset teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 hoitaneet elisl\xc3\xa4iset virkamiehet. He tarkastivat ja hyv\xc3\xa4ksyiv\xc3\xa4t urheilijat, valvoivat n\xc3\xa4iden harjoituksia, toimivat tuomareina kilpailuissa, jakoivat palkinnot sek\xc3\xa4 pitiv\xc3\xa4t voittajien luetteloa._NEWLINE_Laajimmassa vaiheessa urheilijoita arvellaan osallistuneen yksiin kisoihin noin 300. Alun perin ainoastaan 18 vuotta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neill\xc3\xa4 vapailla kreikkalaisilla miehill\xc3\xa4 oli oikeus osallistua kilpailuihin. My\xc3\xb6hemmin kreikkalaisuuden vaatimuksesta tingittiin. Kun kisoihin liitettiin poikien kilpailut, n\xc3\xa4ihin saivat osallistua vain alle 18-vuotiaat pojat._NEWLINE_Ammattilaisurheilijoita ei kisoissa erotettu harrastelijoista. Koska urheilemalla saattoi ansaita hyvin ja eri kisoja oli lukuisia, monet olivat ainakin kisojen my\xc3\xb6hemmiss\xc3\xa4 vaiheissa varmasti ammattilaisia. Varsinkin kisojen alkuvaiheissa osallistujat olivat yleens\xc3\xa4 aristokraattista syntyper\xc3\xa4\xc3\xa4. Varsinkin valjakkoajojen, jota pidettiin suurinta kunniaa tuovana lajina ja jonka harjoittaminen oli kalleinta, ohjastajat olivat usein hallitsijoita ja muita varakkaita henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, kuten arkaaisella ajalla tyranneja. Kilpailijat edustivat paitsi itse\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kotikaupunkiaan. Parhaat urheilijat saattoivat myyd\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4 eniten tarjoavalle kaupungille, ja osallistua n\xc3\xa4in kisoihin eri kaupunkien nimiss\xc3\xa4. Ammattimaisten valmentajien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 tuli tavaksi 400-luvulla eaa., ja urheilijoilla tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen ammattiliitto noin 50 eaa._NEWLINE_Alussa urheilijat olivat pukeutuneet pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4n lannevaatteeseen. My\xc3\xb6hemmin kilpailijat urheilivat alastomina. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tuli tavaksi 400-luvulla eaa. mahdollisesti spartalaisesta vaikutuksesta. Naimisissa olleilta naisilta oli p\xc3\xa4\xc3\xa4sy kisoihin kielletty kuolemanrangaistuksen uhalla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtui mahdollisesti miesten asusta. Ainoan poikkeuksen muodosti Demeter Khamynen papitar, jolla oli stadionin katsomossa alttarimainen kunniapaikka. Toisaalta er\xc3\xa4\xc3\xa4n urheilijasukuun kuuluneen Kallipateira-nimisen \xc3\xa4idin kerrotaan livahtaneen kisoihin mieheksi pukeutuneena, koska h\xc3\xa4n halusi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 poikansa kilpailevan, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 rangaistu h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4\xc3\xa4n kiinni. Naisten lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s orjilta oli p\xc3\xa4\xc3\xa4sy kisoihin kielletty. Naimattomia tytt\xc3\xb6j\xc3\xa4 sen sijaan ei ollut kielletty katsomasta kisoja, mutta tiedossa ei ole, kuinka yleist\xc3\xa4 osallistuminen oli._NEWLINE_Kisat olivat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tapahtuma, joka kokosi urheiluv\xc3\xa4en lis\xc3\xa4ksi paikalle kymmeni\xc3\xa4 tuhansia muita ihmisi\xc3\xa4 helleenisest\xc3\xa4 maailmasta. Katsojia arvioidaan olleen laajimmassa vaiheessa ainakin 40\xc2\xa0000, sill\xc3\xa4 stadion on suunnilleen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kokoinen. Paikalle saapui muun muassa poliitikkoja ja filosofeja; reettoreita, jotka esittiv\xc3\xa4t puheita kreikkalaisen yhteishengen puolesta; kirjailijoita, jotka tekiv\xc3\xa4t teoksiaan tunnetuksi lukemalla niit\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4neen; sek\xc3\xa4 runoilijoita ja muita taiteilijoita. Luonnollisesti paikalla oli my\xc3\xb6s suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kaikenlaisia kauppiaita, viihdytt\xc3\xa4ji\xc3\xa4, oraakkeleita ja varkaita. Suurimmalle osalle tulijoista matka oli vaivalloinen, sill\xc3\xa4 Olympia sijaitsi suhteellisen syrj\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kisoihin saavuttiin usein laivalla Kyllenen sataman kautta.\n_START_SECTION_\nKisa- ja harjoittelupaikat\n_START_PARAGRAPH_\nItse kisatapahtumien n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimivat Olympian stadion eli urheilukentt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Olympian hippodromi eli kilpa-ajorata, jotka sijaitsivat aivan Olympian varsinaisen pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueen l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Klassisella kaudella stadion sijaitsi heti pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueen it\xc3\xa4puolella. Siell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin kaikki muut lajit paitsi hevosurheilu. Sen juoksuradan pituus oli 192,27 metri\xc3\xa4 ja sen katsomoon mahtui noin 40\xc2\xa0000 katsojaa. Stadion on kaivettu esiin alueen arkeologisissa kaivauksissa ja se on nykyisin Olympian alueen suosituimpia n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4. Hevosurheilulle omistettu hippodromi sijaitsi stadionin etel\xc3\xa4puolella, mutta se on tuhoutunut kokonaisuudessaan l\xc3\xa4heisen joen virtaaman seurauksena, eik\xc3\xa4 sen alueella ole juurikaan suoritettu kaivauksia._NEWLINE_Urheilijoiden harjoittelupaikkoina toimivat samoin pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueen yhteydess\xc3\xa4 sijainneet Gymnasion ja Palaistra. Gymnasionia k\xc3\xa4ytettiin tilaa vaativien lajien, kuten keih\xc3\xa4\xc3\xa4n- ja kiekonheiton sek\xc3\xa4 juoksulajien harjoittelupaikkana, ja siihen kuului muun muassa stadionin pituinen stoa eli pylv\xc3\xa4shalli, jonka sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olevilla juoksuradoilla voitiin harjoitella stadionjuoksua. Palaistra puolestaan toimi painin, nyrkkeilyn ja hyppylajien harjoittelupaikkana.\n_START_SECTION_\nKisojen kulku\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen kisoja sanansaattajat kierteliv\xc3\xa4t Kreikkaa kutsumassa kilpailijoiksi vapaita ja hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 syntyper\xc3\xa4\xc3\xa4 olevia kreikkalaisia miehi\xc3\xa4. Kisojen ajaksi julistettiin aselepo (ekekheiria), jonka mukaan Olympia oli pyh\xc3\xa4 paikka, eik\xc3\xa4 sinne eik\xc3\xa4 koko Elikseen saanut hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4. Aselepo mahdollisti sen, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s vihamielisiss\xc3\xa4 v\xc3\xa4leiss\xc3\xa4 olevien valtioiden kilpailijat saattoivat otella kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Aselepo my\xc3\xb6s suojasi kisoihin matkaavia ja sielt\xc3\xa4 palaavia. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n kisapaikalle ei saanut saapua aseistettuna._NEWLINE_Kisoihin osallistuvien piti ilmoittaa osallistumisestaan etuk\xc3\xa4teen. Urheilijoiden tuli harjoitella kotipaikkakunnillaan ennen kisoja v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kymmenen kuukautta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen he saapuivat Elikseen, jossa heid\xc3\xa4n tuli harjoitella viel\xc3\xa4 30 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 tuomarien (hellanodikai) valvonnan alla. Huonoimmat karsittiin pois, sill\xc3\xa4 vain parhaat saivat tulla kisailemaan Zeuksen eteen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen urheilijat marssivat joukkona Olympiaan ennen kisojen alkua._NEWLINE_Aina ennen miesten kisoja Olympiassa j\xc3\xa4rjestettiin naisille tarkoitetut Heraian kisat. Varsinaiset miesten kisat kestiv\xc3\xa4t alun perin vain yhden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n, mutta kun niihin lis\xc3\xa4ttiin uusia lajeja, ne piteniv\xc3\xa4t lopulta viisi\xc2\xadp\xc3\xa4iv\xc3\xa4isiksi. Kisaohjelmaa ei tunneta p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n tarkkudella t\xc3\xa4ydella varmuudella ja eri l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 esiintyy siit\xc3\xa4 erilaisia tietoja, osittain varmasti siksi, ett\xc3\xa4 ohjelma oli eri aikoina erilainen. Kisojen laajimmassa vaiheessa ja noin vuonna 450 eaa. ohjelma muodostui joka tapauksessa suurin piirtein seuraavalla tavalla:_NEWLINE_P\xc3\xa4iv\xc3\xa4 1_NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 urheilijat ja tuomarit vannoivat valan (horkos) Olympian Buleuterionissa. Urheilijat vannoivat kilpailevansa rehellisesti, ja tuomarit vannoivat tuomitsevansa oikeudenmukaisesti ja olevansa ottamatta lahjuksia. Lis\xc3\xa4ksi suoritettiin tarkastus (dokimasia), jossa kilpailemaan aikovat alle 18-vuotiaat pojat erotettiin miehist\xc3\xa4 ja varsat hevosista silm\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isesti. Ohjelmaan on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti kuulunut my\xc3\xb6s uhreja ja rukouksia. Urheilulajeista ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 suoritettiin airuiden ja torvensoittajien kilpailu._NEWLINE_P\xc3\xa4iv\xc3\xa4 2_NEWLINE_Toisena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin l\xc3\xa4hteest\xc3\xa4 riippuen joko hevosurheilulajit sek\xc3\xa4 viisiottelu; tai poikien kisat._NEWLINE_P\xc3\xa4iv\xc3\xa4 3_NEWLINE_Kolmantena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin joko poikien kisat; tai hevosurheilulajit. Lis\xc3\xa4ksi kolmannen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana suoritettiin uhri Pelopsin ja Akhilleuksen kunniaksi. Kolmas p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 saattoi sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Zeukselle omistetun suuren hekatombiuhrin eli sadan h\xc3\xa4r\xc3\xa4n teurasuhrin, jota olisi luonnollisesti seurannut pidot._NEWLINE_P\xc3\xa4iv\xc3\xa4 4_NEWLINE_Nelj\xc3\xa4s p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 oli se p\xc3\xa4iv\xc3\xa4, jolle t\xc3\xa4ysikuu osui. L\xc3\xa4hteest\xc3\xa4 riippuen tuolloin suoritettiin joko juoksulajit (pitk\xc3\xa4nmatkan juoksu, stadionjuoksu, kahden stadionin juoksu ja hopliittijuoksu) sek\xc3\xa4 paini, nyrkkeily ja pankration; tai sitten vasta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 oli varattu jo mainitulle hekatombiuhrille ja sit\xc3\xa4 seuranneille pidoille._NEWLINE_P\xc3\xa4iv\xc3\xa4 5_NEWLINE_Viides p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 oli joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan varattu voittajien palkitsemiselle sek\xc3\xa4 juhlistamiselle. Voittajat seppel\xc3\xb6itiin Zeuksen temppelin p\xc3\xa4\xc3\xa4sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynnin edess\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen heid\xc3\xa4n kunniakseen j\xc3\xa4rjestettiin suuret juhlapidot Prytaneionissa. Toisten l\xc3\xa4hteiden mukaan viimeinen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 olisi kuitenkin ollut t\xc3\xa4rkein kilpailup\xc3\xa4iv\xc3\xa4, koska vasta silloin olisi ennen juhlaseremonioita suoritettu l\xc3\xa4hes kaikki lajit hevosurheilulajeja ja poikien lajeja lukuun ottamatta, toisin sanoen juoksulajit, viisiottelu, paini, nyrkkeily ja pankration.\n_START_SECTION_\nVoitto ja sen merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nKreikkalaisessa ajatusmaailmassa kisoissa oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 vain voitto, ei osallistuminen. Kaikista kisoista juuri Olympian kisojen voitto oli kreikkalaisten mielest\xc3\xa4 suurin mahdollinen kunnia nuorelle miehelle. Voittajaa juhlistettiin monin tavoin. Olympiassa voittajat palkittiin villioliivipuun lehvist\xc3\xa4 tehdyll\xc3\xa4 seppeleell\xc3\xa4, punaisilla otsa- ja k\xc3\xa4sivarsinauhoilla sek\xc3\xa4 Prytaneionissa kisojen viimeisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestetyill\xc3\xa4 juhlapidoilla. Juhlissa olivat l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 my\xc3\xb6s voittajan sukulaiset. Kotikaupungissaan voittajille j\xc3\xa4rjestettiin kulkueita ja juhlia sek\xc3\xa4 annettiin rahaa ja muita lahjoja. Kotikaupunki antoi voittajille usein my\xc3\xb6s kestityksen koko i\xc3\xa4kseen valtion kustannuksella._NEWLINE_Voittajalle pystytettiin Olympiaan usein kuvapatsas. Voittajia my\xc3\xb6s ylistettiin puheissa ja runoudessa. Heid\xc3\xa4n kunniakseen kirjoitettiin epinikion-voittolauluja, joita esitettiin, kun kisoista palattiin kotiin triumfikulkueena, tai juhlissa kotiin palattua. Runoissa ylistettiin paitsi voittajaa my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n sukua ja kotipaikkaa. Voitto kytkettiin myyttisiin aiheisiin ja moraalisiin opetuksiin._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 epinikioneja kirjoitti Simonides Keoslainen. Parhaiten t\xc3\xa4llainen runous tunnetaan Pindarokselta, jolta on s\xc3\xa4ilynyt useita Olympian voittajia ylist\xc3\xa4vi\xc3\xa4 lauluja. Esimerkiksi seuraavan h\xc3\xa4n osoitti Hieron Syrakusalaiselle:_NEWLINE_\xc2\xbbParasta on vesi, ja kulta kuin palava tuli_NEWLINE__NEWLINE_loistaa y\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kirkkaammin kuin kopea rikkaus_NEWLINE__NEWLINE_ja jos tahdot voitoista _NEWLINE__NEWLINE_kertoa, syd\xc3\xa4meni,_NEWLINE__NEWLINE_\xc3\xa4l\xc3\xa4 etsi p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n tyhj\xc3\xa4lt\xc3\xa4 taivaalta_NEWLINE__NEWLINE_t\xc3\xa4hte\xc3\xa4 joka paistaisi aurinkoa kuumemmin:_NEWLINE__NEWLINE_ei meill\xc3\xa4 ole suurempia kisoja runon aiheeksi kuin Olympian [...]\xc2\xbb _NEWLINE_(Pindaros: Olympia 1; suom. Pentti Saarikoski)_NEWLINE_Voitto toi n\xc3\xa4kyvyytt\xc3\xa4, mainetta ja kunniaa paitsi voittajalle my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kotikaupungille. Siksi kaupungit kilpailivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n siit\xc3\xa4, kuka sai eniten voittoja, ja palkkasivat t\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten urheilijoita nimiins\xc3\xa4. Vastaavasti kuvataan, kuinka tappion j\xc3\xa4lkeen kotipaikkakunnalle saatettiin luikkia syrj\xc3\xa4kujia pitkin. Pojan kisavoitto oli my\xc3\xb6s suurimpia onnia, mink\xc3\xa4 is\xc3\xa4 tai \xc3\xa4iti saattoi kohdata; kun vanhan miehen haluttiin anekdooteissa kuvata kuolleen onnellisimmillaan, h\xc3\xa4nen kerrottiin kuolleen liikutuksesta Olympiassa voittanutta poikaansa onnitellessaan.\n_START_SECTION_\nPerint\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nOlympian kisat ovat el\xc3\xa4neet l\xc3\xa4nsimaisessa romanttisessa ajattelussa ja kokeneet my\xc3\xb6s lukuisia uusia tulemisia. Varhaisin lienev\xc3\xa4t Robert Doverin noin vuonna 1622 perustamat Cotswold Olimpick Games -kisat Chipping Campdeniss\xc3\xa4 Englannissa. Toinen esimerkki ovat William Penny Brookesin vuonna 1849 perustamat Wenlockin olympialaiset kisat Englannin Much Wenlockissa._NEWLINE_Varsinaisesti olympia-aate syntyi uudelleen 1800-luvulla. Kun Kreikka oli saanut itsen\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 takaisin, maassa alettiin j\xc3\xa4lleen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 olympiakisoja, jotka tunnettiin nimell\xc3\xa4 Zappaan olympialaiset. Vuonna 1859 kisat pidettiin Ateenassa torilla ja vuonna 1870 Panathina\xc3\xafk\xc3\xb3-stadionilla. Tuolloin kisoihin osallistui vain kreikkalaisia, ja lajit olivat erilaisia kuin nykyisin; niihin kuului muun muassa pituushyppy\xc3\xa4 seip\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Olympian j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4lliset arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1875 saksalaisen arkeologi Ernst Curtiuksen johdolla. Seurauksena tiet\xc3\xa4mys Olympian kulttipaikasta ja kisoista lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi, ja ne saivat suurta huomiota. Nykyisin arkeologinen alue on suosittu turistikohde. Sen yhteydess\xc3\xa4 toimii useita museoita, joista Olympian kisojen historian museo esittelee kisojen historiaa ja t\xc3\xa4h\xc3\xa4n liittyvi\xc3\xa4 alueelta tehtyj\xc3\xa4 esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4.'