b'\n_START_ARTICLE_\nMiekkavalas\n_START_SECTION_\nTuntomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nMiekkavalasuros painaa  7\xe2\x80\x9310 tonnia ja on 7\xe2\x80\x939,8 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Naaras painaa 4\xe2\x80\x936 tonnia ja on noin 6,4 metrin pituinen._NEWLINE_Miekkavalaan selk\xc3\xa4 ja sivut ovat mustat, silm\xc3\xa4n yl\xc3\xa4puolella on soikea valkea laikku, kyljet sek\xc3\xa4 vatsa ovat valkeat. V\xc3\xa4ritys on hyv\xc3\xa4 suojav\xc3\xa4ri: ylh\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 p\xc3\xa4in katsottaessa musta selk\xc3\xa4 ei erotu vedest\xc3\xa4, ja alhaalta p\xc3\xa4in katsottaessa valkoinen vatsa sulautuu auringon valaisemaan vedenpintaan. Selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4n takana on valkea satulalaikku._NEWLINE_Miekkavalaan vartalo on torpedomainen ja tukeva. Sill\xc3\xa4 on pysty, hain selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4\xc3\xa4 muistuttava  selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4, joka uroksella voi olla 1,8 metri\xc3\xa4 korkea. Naarailla t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ev\xc3\xa4 on matalampi ja kaarevampi, mutta silti suurempi kuin mill\xc3\xa4\xc3\xa4n muulla valaslajilla.  Miekkavalaan kylkiev\xc3\xa4t ovat melamaiset, p\xc3\xa4ist\xc3\xa4\xc3\xa4n py\xc3\xb6ristyneet. Valaan suussa on 10\xe2\x80\x9313 paria hampaita, jotka ovat pitki\xc3\xa4 ja ter\xc3\xa4vi\xc3\xa4, muodoltaan kartiomaisia. Hampaiden pituus on 7,6 cm.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nMiekkavalaita esiintyy l\xc3\xa4hes kaikissa maailman meriss\xc3\xa4. Ne ovatkin levinneet laajemmalle alueelle kuin mik\xc3\xa4\xc3\xa4n muu petoel\xc3\xa4inlaji ja ovat ihmisen lis\xc3\xa4ksi laajimmalle levinnyt nis\xc3\xa4k\xc3\xa4slaji.  Parhaiten miekkavalaat viihtyv\xc3\xa4t napa-alueiden viileiss\xc3\xa4 rannikkovesiss\xc3\xa4, usein lahdissa ja vuonoissa. Eniten havaintoja on Japanin, Pohjois-Amerikan rannikon, Islannin, Norjan, Skotlannin ja Etel\xc3\xa4mantereen vesilt\xc3\xa4. Miekkavalaiden tarkka m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on tuntematon, mutta niit\xc3\xa4 arvioidaan olevan 100\xc2\xa0000. Vankeudessa erilaisissa el\xc3\xa4inpuistoissa ymp\xc3\xa4ri maailmaa el\xc3\xa4\xc3\xa4 45 miekkavalasta (2002), joista 33 oli luonnosta pyydystettyj\xc3\xa4 ja loput vankeudessa syntyneit\xc3\xa4. Norjassa on mahdollista k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 katsomassa luonnossa miekkavalaita valassafareilla, joita j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n loka-tammikuussa. _NEWLINE_Ruotsin Gotlannista on l\xc3\xb6ydetty esihistoriallisia miekkavalaan j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4, jotka osoittavat lajin el\xc3\xa4neen tuolloin nykyist\xc3\xa4 suolaisemmassa It\xc3\xa4meress\xc3\xa4. Nykyisess\xc3\xa4 It\xc3\xa4meress\xc3\xa4 miekkavalas on kuitenkin hyvin harvinainen vierailija, eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 ole koskaan havaittu Suomen aluevesill\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Petsamossa, joka kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nMiekkavalaiden ruokavalio on monipuolinen, ja ne sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t kaloja, kalmareita,  mustekaloja, lintuja, merik\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4, kilpikonnia ja haita, jopa valkohaita. Miekkavalaat ovat ainoita valaita, jotka saalistavat my\xc3\xb6s muita nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4, kuten esimerkiksi hylkeit\xc3\xa4, mursuja ja toisia delfiinej\xc3\xa4 ja valaita, jopa suuria hetulavalaita. Miekkavalaiden ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n tarvitse juuri pel\xc3\xa4t\xc3\xa4 muiden petoel\xc3\xa4inten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4. _NEWLINE_Miekkavalaat saalistavat sek\xc3\xa4 yksin ett\xc3\xa4 parvessa. Ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ne pystyv\xc3\xa4t tappamaan my\xc3\xb6s itse\xc3\xa4\xc3\xa4n suurempia valaita. Pienet valaat, kuten py\xc3\xb6ri\xc3\xa4iset ja maitovalaat ovat kuitenkin yleisempi\xc3\xa4 saaliita. Vaikka kaskelotti on kooltaan suurimpia petoel\xc3\xa4imi\xc3\xa4, sekin voi joutua n\xc3\xa4lk\xc3\xa4isten miekkavalaiden saaliiksi. Suurien valaiden kimppuun miekkavalaat eiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4y kuin harvoin, ja silloinkin kyseess\xc3\xa4 on useimmiten poikanen tai huonokuntoinen yksil\xc3\xb6. Miekkavalaiden herkkua ovat hetulavalaiden kielet, mutta niit\xc3\xa4 miekkavalaat hakevat usein pyyntialusten mereen heitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksist\xc3\xa4. Yhteens\xc3\xa4 ruokaa kuluu p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 227 kiloa. Ravintonsa miekkavalaat paikallistavat ultra\xc3\xa4\xc3\xa4nill\xc3\xa4, jotka heijastuvat takaisin kohteesta. _NEWLINE_Yleens\xc3\xa4 miekkavalasparvet erikoistuvat jonkin tietyn saalisel\xc3\xa4imen pyydyst\xc3\xa4miseen. Toisille kelpaavat hylkeet ja muut merinis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t, toiset taas keskittyv\xc3\xa4t kaloihin. Miekkavalaat saalistavat kalaparvia s\xc3\xa4ik\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en ne piiritt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai iskem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pyrst\xc3\xb6ll\xc3\xa4 kaloja tainnoksiin. Piiritetty kalaparvi pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n tiukasti koossa, kunnes jokainen miekkavalaslauman j\xc3\xa4sen on vuorollaan k\xc3\xa4ynyt sy\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Hylkeit\xc3\xa4 saatetaan saalistaa kallistamalla j\xc3\xa4\xc3\xa4lauttaa siten, ett\xc3\xa4 hylje valuu jonkun miekkavalaan suuhun. Suurempia nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4, kuten kaskelotteja ja merileijonia miekkavalaat saalistavat t\xc3\xb6nim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n saalista ja aiheuttamalla sille sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 verenvuotoja. Argentiinassa Patagoniassa miekkavalaat pyydyst\xc3\xa4v\xc3\xa4t rannalle lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneiden merileijonien ja muiden hylkeiden poikasia loikkaamalla puoliksi rantaan niiden per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja raahaavat sitten saaliinsa hampaillaan mereen \xe2\x80\x93 miss\xc3\xa4\xc3\xa4n muualla maailmassa miekkavalaat eiv\xc3\xa4t tee n\xc3\xa4in. Lis\xc3\xa4ksi er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vesipuistossa el\xc3\xa4neet miekkavalaat keksiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kalaa sy\xc3\xb6ttin\xc3\xa4 lokkien pyydyst\xc3\xa4miseen.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nNaaraat kantavat poikasta 14\xe2\x80\x9315 kuukautta. Norjan rannikolla synnytysaika on loka-joulukuussa ja paritumisaika pian tuon j\xc3\xa4lkeen. Synnytyksess\xc3\xa4 on mukana ainakin yksi toinen miekkavalas. Poikasia imetet\xc3\xa4\xc3\xa4n yli vuosi. Poikaset imev\xc3\xa4t useita kertoja tunnissa, pari sekuntia kerrallaan. Vastasyntynyt poikanen on pari metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja painaa 180 kiloa. Vankeudessa el\xc3\xa4vien valaiden perim\xc3\xa4\xc3\xa4 on yritetty monipuolistaa keinohedelm\xc3\xb6ityksell\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kalifornialaisessa el\xc3\xa4inpuistossa kokeiltiin menetelm\xc3\xa4\xc3\xa4 miekkavalaisiin ja tuloksena oli 17 kuukauden kantoajan j\xc3\xa4lkeen poikanen, ensimm\xc3\xa4inen keinohedelm\xc3\xb6itetty valas.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84\xc3\xa4ntely\n_START_PARAGRAPH_\nMiekkavalaat p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t erilaisia \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4: vihellyksi\xc3\xa4, naukaisuja, narinaa, n\xc3\xa4pp\xc3\xa4ilyj\xc3\xa4 ja naputtelua. Valaat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi silloin, kun lauma aikoo saartaa kalaparven yhdess\xc3\xa4. Napsahduksia k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikuluotaukseen: saaliin paikallistamiseen ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n havainnointiin. \xc3\x84\xc3\xa4nipulssit ovat kutsu\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. Poikaset oppivat \xc3\xa4\xc3\xa4ntelyn emoltaan, ja l\xc3\xa4hisukulaisten \xc3\xa4\xc3\xa4ntely onkin eri tyyppist\xc3\xa4 kuin kaukaisten sukulaisten \xe2\x80\x93 sukupolvien aikana \xc3\xa4\xc3\xa4ntely muuttuu niin paljon, ett\xc3\xa4 tarpeeksi et\xc3\xa4iset sukulaiset eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rr\xc3\xa4 toisiaan. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n eri heimoihin kuuluvat miekkavalaat eiv\xc3\xa4t ymm\xc3\xa4rr\xc3\xa4 toisiaan. Miekkavalailla on siis useita eri \xe2\x80\x9dkieli\xc3\xa4\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nSuhde ihmiseen\n_START_PARAGRAPH_\nIhmisten kimppuun vapaana el\xc3\xa4v\xc3\xa4t miekkavalaat eiv\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 ole k\xc3\xa4yneet. Ne ovat kuitenkin joskus aiheuttaneet vaaratilanteita pyydyst\xc3\xa4jilleen silloin, kun niit\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 mets\xc3\xa4stettiin soutuveneist\xc3\xa4 harppuunoilla, erityisesti jos niiden lauman j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 on vahingoitettu. Vankeudessa olleet miekkavalaat ovat aiheuttaneet vaaraa hoitajilleen ja jopa tappaneet ihmisi\xc3\xa4._NEWLINE_Miekkavalaat ovat my\xc3\xb6s avustaneet valaanpyyt\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Yhten\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4 voi olla se, ett\xc3\xa4 niiden on hankala p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 ilman tehokkaampien saalistajien apua k\xc3\xa4siksi herkkuruokaansa, suurten valaiden kieliin ja muihin pehmeisiin osiin. Australiassa pyydystettiin viel\xc3\xa4 1900-luvulla valaita harppuunoin, ja siin\xc3\xa4 miekkavalaat olivat avuksi. Ensin ne paljastivat hyppim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ryh\xc3\xa4valaiden saapumisen, sitten jouduttivat saaliiden kuolemaa harppuunan iskemisen j\xc3\xa4lkeen ja saivat lopulta vied\xc3\xa4 niist\xc3\xa4 mukanaan haluamansa osat, jonka j\xc3\xa4lkeen ihmiset ottivat loput talteen._NEWLINE_Miekkavalaita on pyydystetty esimerkiksi Norjassa ja Islannissa, kun kalastajat ovat syytt\xc3\xa4neet niit\xc3\xa4 kalakantojen pienent\xc3\xa4misest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUhat\n_START_PARAGRAPH_\nYmp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n saastuminen lis\xc3\xa4\xc3\xa4 miekkavalaiden sairastumisriski\xc3\xa4 ja aiheuttaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisongelmia. Miekkavalaiden elimist\xc3\xb6st\xc3\xa4 mitatut torjunta- ja palonestoainepitoisuudet ovat suuremmat kuin yhdell\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n muulla arktisen alueen el\xc3\xa4inlajilla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 heijastaa niiden asemaa ravintoketjun huipulla. Miekkavalaiden rasvakudoksessa olevat kemikaalit ovat haitallisimmillaan imetysten aikana, jolloin kemikaalit siirtyv\xc3\xa4t nopeasti my\xc3\xb6s poikasten elimist\xc3\xb6\xc3\xb6n.'