b'\n_START_ARTICLE_\nRillankivi\n_START_PARAGRAPH_\nRillankivi on siirtolohkare ja rajakivi Pielaveden, Pihtiputaan ja Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kuntien rajalla. Samassa kohdassa on my\xc3\xb6s Pohjois-Pohjanmaan, Pohjois-Savon ja Keski-Suomen raja. Rillankivi on alueen tunnetuimpia n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4. _NEWLINE_On katsottu, ett\xc3\xa4 Rillankivi on yksi vuonna 1323 solmitun P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan rajakivi. Se on kolmen historiallisen maakunnan, H\xc3\xa4meen, Savon ja Pohjanmaan, rajapyykki. Siihen kaiverretut kuviot pohjautuvat P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan j\xc3\xa4lkeisist\xc3\xa4 rajalinjoista, jotka muuttuivat jonkin verran suomalaisten edetess\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n 1400-luvulla. Siin\xc3\xa4 on useita erilaisia hakkauksia, joista tunnistettavissa ovat vuosiluku 1814, Ruotsin valtion rajasymboli niin sanottu valtiolaiva ja useita nimikirjaimiksi tai puumerkeiksi tulkittuja merkint\xc3\xb6j\xc3\xa4. _NEWLINE_Kivi on suojeltu vuonna 1964 muinaistieteellisen toimikunnan lausunnon perusteella todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isen\xc3\xa4 P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan rajakiven\xc3\xa4. Rillankivi on Museoviraston rauhoittama muinaismuisto. Nimi tulee joko Haakon Frillest\xc3\xa4 (1415) tai Maunu Frillest\xc3\xa4 (1452), jotka kumpikin selvitteliv\xc3\xa4t raja-asioita valtiovallan toimeksiannosta. Perim\xc3\xa4tiedon mukaan Rilla (Frille) oli aatelinen sotaherra, maanmittari ja insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri, jolla oli perin ilke\xc3\xa4 luonne. H\xc3\xa4nen apulaisensa l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t h\xc3\xa4net lopulta hengilt\xc3\xa4 ja piilottivat ison kiven Rillankiven alle._NEWLINE_Rillankiven l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s edustava Varisvuoren harjumuodostuma. Karjalaisten ikivanha kauppareitti Laatokalta Pohjanlahdelle on kulkenut harjun kautta Maasel\xc3\xa4n kannaksen yli._NEWLINE_Dokumentoituja todisteita siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Rillankivi olisi ollut P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan 1323 rajakivi, ei kuitenkaan l\xc3\xb6ydy. N\xc3\xa4kyviss\xc3\xa4 ovat edelleen todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti 1500-luvulla lis\xc3\xa4tyt Ruotsin kruunu ja ortodoksiristi. Rillankivi on maakuntien ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nien rajojen kohtauspaikka.\n_START_SECTION_\nEri teorioita P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan 1323 rajasta\n_START_PARAGRAPH_\nRajan kulusta on kaksi Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 koskettavaa teoriaa. Jalmari Jaakkolan mukaan raja kulki jostain Koivuj\xc3\xa4rven tienoilta, l\xc3\xa4hemmin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4st\xc3\xa4 Kalliovuoresta pohjoiseen Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolitse Pyh\xc3\xa4nn\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Pulkkilan kautta harjulinjoja Pattijoen kautta mereen._NEWLINE_Vilkunan teorian mukaan, jota Julku on kehitellyt edelleen, raja kulki Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4- ja l\xc3\xa4nsipuolitse, Kolima- Muuras-, Alvaj\xc3\xa4rvien ja Rajahoikan kautta tai mahdollisesti Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven lounaiskulmaa leikaten, Pyh\xc3\xa4- ja Kalajoen v\xc3\xa4litse vedenjakajaa Pyh\xc3\xa4joen etel\xc3\xa4puolle Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4sojaan. Pyh\xc3\xa4joen venetie turvattiin karjalaisten k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Kiista Pohjanrannan omistuksesta k\xc3\xa4rjistyi, kun ruotsalaiset rakensivat Olavinlinnan vuonna 1475 salpaamaan karjalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4syn Pyh\xc3\xa4joen tielle, jolloin he joutuivat Laatokalta tullessaan hankalalle Pielisen\xe2\x80\x93Ouluj\xc3\xa4rven tielle. Kumpikaan teoria ei oleta Rillankive\xc3\xa4 P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan rajakiveksi. _NEWLINE_H\xc3\xa4meen ja Savon heimorajan p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste Rillankivi on vuonna 1415 Laatokan Hiitolasta Pyh\xc3\xa4joen Hiitolaan viev\xc3\xa4n 500-kilometrisen venetien varrella. Se on H\xc3\xa4meen ja Savon v\xc3\xa4lisen vuonna 1415 k\xc3\xa4ydyn heimorajan p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste, Pohjanmaan, Savon ja H\xc3\xa4meen maakuntien rajojen kohtauspaikka. Paikalla on mahdollisesti polttokentt\xc3\xa4kalmisto. Hakkaukset: Ruotsin kruunu, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n risti, nimikirjaimia, vanhin vuosiluku 1415. _NEWLINE_Vuonna 1500 Pyh\xc3\xa4joki oli Novgorodin rajalinjana. Rajavaatimuksiaan lujittaakseen novgorodilaiset merkitsiv\xc3\xa4t rajalinjakseen Pyh\xc3\xa4joen. Rillankiven ortodoksiristi on ehk\xc3\xa4 per\xc3\xa4isin t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta. Viel\xc3\xa4 vuonna 1560 Pohjanmaan ruotsalaiset katsoivat, ett\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4joki ja Siikajoki alkavat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajalta._NEWLINE_Rillankivi ei ollut vuonna 1415 H\xc3\xa4me-Savo heimorajan p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste, vaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste oli Lastukoski Nilsi\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Vasta kolmas H\xc3\xa4me-Savo heimorajank\xc3\xa4ynti vuonna 1452 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Suomensel\xc3\xa4lle Rillankiven alueella. Vuoden 1323 raja ei kulkenut Rillankiven kautta, vaan vasta noin vuoden 1400 seutuvilla k\xc3\xa4ydyt rajank\xc3\xa4ynnit eli ep\xc3\xa4viralliset rajank\xc3\xa4ynnit. "Jurin ja Maunun" raja oli t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in jo h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4n peitossa asumattomalla j\xc3\xa4rvialueella S\xc3\xa4rkilahden ja Suomensel\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Nuo Pohjois-Savon kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4t "rajat" yhtyiv\xc3\xa4t kuitenkin Suomensel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pihtiputaan pohjoisosassa vuonna 1323 raja-alueeseen. Siin\xc3\xa4 rajat kulkivat vuonna 1323 raja-aluetta "Pohjanrannalle", siell\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt rajamerkki silt\xc3\xa4 aikakaudelta Pahkalanjoen varressa (Pathajoki). Kyseinen kivi eli "Kruununkivi" on ainoa sellainen rajamerkki l\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 Suomessa, jossa on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t rajasymbolit eli ortodoksiristi, Pyh\xc3\xa4n Andreaan lippu ja tavallinen risti, jota ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset my\xc3\xb6s k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t, kivess\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s nelj\xc3\xa4 kruunua. Rajalla on my\xc3\xb6s paljon etsitty "P\xc3\xa4t\xc3\xa4joki" eli Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4oja. Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4oja laskee Sievin Vanhallakirkolla V\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4jokeen. Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4ojan latvaosalla on s\xc3\xa4ilynyt vuonna 1856 kartalla ruotsalaisen rajakirjurin vuonna 1323 tekem\xc3\xa4 virhe, jossa Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4joesta on tehty "P\xc3\xa4t\xc3\xa4joki". Nimi ilmenee kahden j\xc3\xa4rven nimess\xc3\xa4, eli "Iso P\xc3\xa4t\xc3\xa4ist\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi" ja "W\xc3\xa4h\xc3\xa4 P\xc3\xa4t\xc3\xa4ist\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi". Rillankivess\xc3\xa4 ei ole vuosilukua 1415._NEWLINE_Jorma Tulkku kirjoittaa 1560-luvun Pohjanmaan jokireittiselvityksen johdosta tehdyst\xc3\xa4 luettelosta, jossa mainitaan Pyh\xc3\xa4joen ja Siikajoen alkavan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajalta. Luettelossa mainitaan my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Oulujoki tulee Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Silloisen rajajoen sanotaan tulevan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajan suunnasta. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 soveltuvat eritt\xc3\xa4in hyvin yhteen S. Juholan tutkimuksen kanssa, jossa tuo rajajoki eli Pahkalanjoki ("Pachtajoki") on Lill-Kainusjoen eli Siiponjoen-V\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4joen yhdistelm\xc3\xa4n laaksossa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 jokilaakso oli 1560-luvulla viel\xc3\xa4 hallinollisesti rajajokilaakso. Se tuli maansel\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Raja kulki sielt\xc3\xa4 sitten Suomenselk\xc3\xa4\xc3\xa4 ja maanselk\xc3\xa4\xc3\xa4 Pohjois-Savon pohjoispuolitse, jolloin Pyh\xc3\xa4joen ja Siikajoen latvat olivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajalla. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle kuuluva alue oli edell\xc3\xa4 mainitusta Pahkalanjoesta Rajajoelle eli Kaakamajoelle, Kemijoen pohjoispuolelle. Siit\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n raja kulki Rovaniemen kiert\xc3\xa4en Kemij\xc3\xa4rvelle ja sielt\xc3\xa4 kaartaen etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Iijoen latvoille. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 tiedot t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4v\xc3\xa4t Tulkun aloittamaa ja osittain ihmettelem\xc3\xa4\xc3\xa4 rajaa. Kyseinen raja on hyvin looginen ja aikaansa sopiva. Siit\xc3\xa4 on tutkimuksissani kartta, joka havainnollistaa asiaa.'