b'\n_START_ARTICLE_\nEtel\xc3\xa4-Somero\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Somero voi tarkoittaa seuraavia:\n_START_SECTION_\nSuhteessa hallintopit\xc3\xa4jin ja l\xc3\xa4\xc3\xa4neihin\n_START_PARAGRAPH_\nHallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4jaossa Someron kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n pohjoisosa kuului ensin Loimon, my\xc3\xb6hemmin Portaan hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kun muodollisesti vuonna 1694 mutta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vasta 1777 Portaan hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4 jakautui Someron ja Tammelan nimismiespit\xc3\xa4jiin, vastasi Someron kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n pohjoisosa Someron nimismiespit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Someron kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n etel\xc3\xa4osa kuului ensin Muurlan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n ja my\xc3\xb6hemmin vuodesta 1675 Kiskon ja Kiikalan nimismiespit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuodesta 1700 alkaen silloin Pertteliin kuuluneeseen Kuusjokeen rajautuvat H\xc3\xa4nt\xc3\xa4l\xc3\xa4 ja sen l\xc3\xa4hikyl\xc3\xa4t (nykyinen Lounais-Somero) kuuluivat Uskelan nimismiespiiriin ja Salon ja Halikon k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4kuntaan ja Kiikalaan rajautuneet Terttil\xc3\xa4 ja Kaskisto l\xc3\xa4hikylineen Kiskon - Kiikalan nimimismiespiiriin ja k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4kuntaan. Ylemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hallinnollisella tasolla Etel\xc3\xa4-Someron kyl\xc3\xa4t j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t maallisen hallinnon osalta vastaavasti kuulumaan ensin Turun linnal\xc3\xa4\xc3\xa4niin ja my\xc3\xb6hemmin Turun ja Porin l\xc3\xa4\xc3\xa4niin._NEWLINE_Vasta vuonna 1870 toisaalta maallista hallintoa edustavien l\xc3\xa4\xc3\xa4nien, nimismiespit\xc3\xa4jien ja k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4kuntien ja toisaalta kirkollista hallintoa edustavien seurakuntien rajat koko Suomessa yhten\xc3\xa4istettiin, ja Etel\xc3\xa4-Someron kyl\xc3\xa4t siirrettiin my\xc3\xb6s maallisessa hallinnossa osaksi H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, johon ensin H\xc3\xa4meen linnal\xc3\xa4\xc3\xa4niiin ja sitten Uudenmaan ja H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin kuulunut muu osa Somerosta oli kuulunut jo aiemmin.\n_START_SECTION_\nSuhteessa nykyisiin aluem\xc3\xa4\xc3\xa4rittelyihin\n_START_PARAGRAPH_\nNykyaikaisissa yhteyksiss\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Somero on k\xc3\xa4ytetty Someron Terttil\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4keskuksen vaikutusalueesta tai sittemmin postinumeroalueesta. Se kattaa karkeasti ainakin Someron Terttil\xc3\xa4n ja Lautelan kyl\xc3\xa4t ja ehk\xc3\xa4 Someron Uuden-Kaskiston kulmakunnan. L\xc3\xa4ntisint\xc3\xa4 osaa paikallishistoriallisesti m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyst\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Somerosta nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n usein Lounais-Someroksi. Alueen it\xc3\xa4isin osa, Kaskiston, Suojoen ja M\xc3\xa4yr\xc3\xa4m\xc3\xa4en kylist\xc3\xa4 muodostunut Kaskiston kyl\xc3\xa4keskuksen vaikutusalue taas on vuosina 1927-1977 ollut osa Somerniemen kuntaa.\n_START_SECTION_\nMuita historiallisia jaotuksia\n_START_PARAGRAPH_\nMuita aluejakoja Someron kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ovat olleet jako em\xc3\xa4pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n (Someron em\xc3\xa4seurakunta) ja kappeliin (Somerniemen kappeliseurakunta). 1600-luvun lopulla muodostuneeseen kappeliseurakuntaan luettiin vain H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin puoleisia kyli\xc3\xa4, vaikka my\xc3\xb6s kappelia l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 olleista Kaskistosta, Suojoelta ja M\xc3\xa4yr\xc3\xa4m\xc3\xa4est\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytiin kirkossa Somerniemell\xc3\xa4. Kun Somerniemen seurakunta itsen\xc3\xa4istyi 1900-luvun alussa, liitettiin my\xc3\xb6s n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4t Somerniemeen, mutta papiston palkkaukseen liittyvien j\xc3\xa4rjestelyjen takia viiveell\xc3\xa4, M\xc3\xa4yr\xc3\xa4m\xc3\xa4ki vuonna 1924 ja Kaskisto ja Suojoki 1927 lukuun ottamatta Someron yhteyteen j\xc3\xa4\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 Uuden-Kaskiston kulmakuntaa._NEWLINE_Kun Somerniemi vuonna 1977 liittyi Someroon, lakkasi Somerniemen kunta olemasta. Seurakunnat muodostivat aluksi seurakuntayhtym\xc3\xa4n, ja vuodesta 2007 Somerniemi on uudelleen ollut Someron kappeliseurakunta. Lis\xc3\xa4ksi on muita nime\xc3\xa4 Somerniemi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4, yrityksi\xc3\xa4 ja yhteis\xc3\xb6j\xc3\xa4, kuten kotiseutuyhdistys Somerniemi-seura, Somerniemen VPK, urheiluseura Somerniemen veikot ja muita yhdistyksi\xc3\xa4. N\xc3\xa4in Somerniemi nimen\xc3\xa4 on edelleen jatkuvasti k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_Somerniemen vanhempi rinnakkaisnimi oli Ylistaro sen sijaitessa Someron halki kulkevan Paimionjoen eli Someronjoen j\xc3\xa4rvireitin latvoilla. Vastaavasti Someron kirkon alapuolisen jokiosuuden varren kylist\xc3\xa4 muodostuvaa aluetta sanottiin Alastaroksi. Vastaavat nimitykset olivat k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s esimerkiksi Loimaalla, miss\xc3\xa4 Alastaro sittemmin tuli my\xc3\xb6s itsen\xc3\xa4istyneen kunnan nimeksi. Somerolla n\xc3\xa4it\xc3\xa4 aikalaisten aikoinaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 nimi\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4.'