b'\n_START_ARTICLE_\nPariisin metro\n_START_SECTION_\nHistoria lyhyesti\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen linja avattiin ilman sen kummempia seremonioita 19. hein\xc3\xa4kuuta 1900 Pariisin maailmann\xc3\xa4yttely\xc3\xa4 varten. Linjasto kasvoi nopeasti ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan menness\xc3\xa4. Laajennuksia esikaupunkeihin tehtiin 1930-luvulla. Verkosta tuli l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ysimittainen toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen. Metrossa otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n uusia junia kapasiteetin lis\xc3\xa4\xc3\xa4miseksi. Tulevaisuuden suunnitelmia rajoitti moni tekij\xc3\xa4 verkossa, kuten asemien lyhyt v\xc3\xa4li. Ratkaisuna perustettiin toinen verkko, RER, jota alettiin kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 1960-luvulla. 1990-luvulla  avattiin automaattilinja 14 helpottamaan RER-linja A:n ruuhkaa.\n_START_SECTION_\nNimen "metro" etymologia\n_START_PARAGRAPH_\nNimi "M\xc3\xa9tro" oli lyhennetty nimi verkon alkuper\xc3\xa4isen yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n Compagnie du chemin de fer m\xc3\xa9tropolitain de Paris nimest\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n R\xc3\xa9gie Autonome des Transports Parisiens yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 metroa. Nimest\xc3\xa4 m\xc3\xa9tro tuli niin suosittu, ett\xc3\xa4 se lainattiin useimpiin kieliin tarkoittamaan maanalaista rautatiet\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n metro on k\xc3\xa4ytetyin nimi maanalaisesta rautatiest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJunien kulkuajat\n_START_PARAGRAPH_\nJunat kulkevat yleens\xc3\xa4 noin kello 05.00\xe2\x80\x9301.00 joka p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Viimeinen juna saapuu p\xc3\xa4\xc3\xa4teasemalle aina aikataulujen mukaisesti klo 01.15. Kuitenkin perjantain, lauantain ja pyh\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n vastaisina \xc3\xb6in\xc3\xa4 liikenne jatkuu viel\xc3\xa4 tunnin pidemp\xc3\xa4\xc3\xa4n, joten silloin viimeinen juna saapuu p\xc3\xa4\xc3\xa4teasemalle kello 02.15. Yleens\xc3\xa4 uudenvuodeny\xc3\xb6n\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 monien juhlien aikana metroliikenne jatkuu l\xc3\xa4pi y\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nLippujen osto\n_START_PARAGRAPH_\nLipun junaan voi ostaa kioskista tai lipunmyyntiautomaateista. Laitureille p\xc3\xa4\xc3\xa4see automaattiporttien l\xc3\xa4pi antamalle laitteelle lippunsa. Tarkastettuaan lipun laite sylk\xc3\xa4isee sen takaisin matkustajalle. Metron normaali lippu on "T+". Se on voimassa 90 minuuttia ja se tarkoitettu vain yhdelle yhdensuuntaiselle matkalle. Lippua voi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 metron lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s raitiovaunuissa ja busseissa. Lippu maksaa kaksi euroa. Kymmenen lipun sarjalippu Carnet maksaa alle viisitoista euroa. Tarjolla on my\xc3\xb6s viikon tai kuukauden ajan voimassa oleva kausilippu, Carte Orange. Lis\xc3\xa4ksi on tarjolla vuoden ajan voimassa oleva Int\xc3\xa9grale (Imagine R opiskelijoille). Jos tarkoituksena on tehd\xc3\xa4 pikavisiitti Pariisiin, tarjolla on Paris Visite eli yhden, kahden, kolmen tai viiden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n turistilippu. Pariisin metrossa voi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Navigo Cardia, RFID:hen perustuvaa \xc3\xa4lykorttia. Se on korvaamassa Carte Orangen.\n_START_SECTION_\nYleiskatsaus\n_START_PARAGRAPH_\nPariisin metroj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on noin 215 kilometri\xc3\xa4 rataa sek\xc3\xa4 300 yksitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4 asemaa. Asemien keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen v\xc3\xa4limatka on noin 562 metri\xc3\xa4. Junat pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t kaikilla asemilla. Junien keskinopeus on 35 km/h ja suurin sallittu nopeus 70 km/h lukuun ottamatta automaattilinjaa 14, jossa se on 80 km/h. Junat kulkevat oikealla puolella. Raiteen leveys on sama kuin Ranskan rautateiden raiteiden leveys. Junien profiili on kuitenkin pienempi kuin SNCF:n tavallisten junien. Junissa on kolmesta kuuteen vaunua. Vaunum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on aina vakio samalla linjalla. Virta juniin saadaan kolmannesta raiteesta, josta tulee 750 voltin tasavirtaa (vrt. Helsingin metro). _NEWLINE_Pariisin alueella metrolinjat kulkevat suurimmaksi osaksi maan alla. Poikkeuksina ovat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 keskikaupunkia keh\xc3\xa4m\xc3\xa4isesti kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4t linjat 2 ja 6, jotka osittain kulkevat keh\xc3\xa4m\xc3\xa4isten ns. keskimm\xc3\xa4isten bulevardien yl\xc3\xa4puolella pitki\xc3\xa4 siltamaisia rakenteita pitkin. Linjojen jatkeet kaupungin ulkopuolella kulkevat my\xc3\xb6s osittain maan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vanhoja rautatielinjauksia noudattaen. _NEWLINE_Varhaisimpien linjojen suuntaukset kulkevat usein katujen alla niiden suuntaisesti. Esimerkiksi linja yksi noudattaa hyvin pitk\xc3\xa4lti Champs-\xc3\x89lys\xc3\xa9esin ja Rue de Rivolin linjausta, koska tunnelit oli helpompi rakentaa katujen kuin rakennusten alle. Uudempien linjojen tunnelit ovat syvemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maan alla ja ne kulkevat usein rakennuskorttelienkin ali._NEWLINE_Eri linjat eiv\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 kulje samoja raiteita pitkin. Paikoitellen kaksi linjaa kulkee muutaman kilometrinkin l\xc3\xa4hes vierekk\xc3\xa4in samansuuntaisesti, mutta sellaisissakin tapauksissa kummallakin on oma tunnelinsa. Vaihtoasemilla matkustajat voivat joutua kulkemaan pitki\xc3\xa4kin matkoja tunneleissa siirty\xc3\xa4kseen yhden linjan asemalaiturilta toiselle.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPariisin kaupunki ja olemassa olevat rautatieyhti\xc3\xb6t ajattelivat jo vuonna 1845 metron rakentamista kaupungin keskustaan. Rautatieyhti\xc3\xb6t halusivat laajentaa olemassa olevia linjojaan maan alle, mutta Pariisi tahtoi uuden ja itsen\xc3\xa4isen verkon. Erimielisyys jatkui vuodesta 1856 vuoteen 1890. Sin\xc3\xa4 aikana Pariisin v\xc3\xa4kiluku kasvoi voimakkaasti ja liikenne lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi massiivisesti. Hankala tilanne laittoi vauhtia rakentajiin ja antoi kaupungille tilaisuuden toteuttaa visionsa.\n_START_SECTION_\nFulgence Bienven\xc3\xbcen projekti\n_START_PARAGRAPH_\n20. huhtikuuta 1896 Pariisin kaupunki hyv\xc3\xa4ksyi Fulgence Bienven\xc3\xbcen projektin, mik\xc3\xa4 oli vain kaupungin palvelemiseksi. Monet pariisilaiset olivat huolestuneita siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 linjojen jatkaminen teollisuusesikaupunkeihin v\xc3\xa4hent\xc3\xa4isi kaupungin turvallisuutta. Niinp\xc3\xa4 Pariisi kielsi linjojen rakentamisen esikaupunkeihin ja antoi viel\xc3\xa4 takuuksi sen, ett\xc3\xa4 metrojunat kulkivat oikealla, toisin kuin esikaupunkiratojen junat, jotka kulkivat vasemmalla. Ensimm\xc3\xa4inen linja Maillot-Vincennes avattiin 19. hein\xc3\xa4kuuta 1900 Pariisin maailmann\xc3\xa4yttelyn aikana. Hector Guimard suunnitteli asemien sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynnit art nouveau- tyylisiksi. Kuuluisia art nouveau- tyylisi\xc3\xa4 sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4yntej\xc3\xa4 on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 86. Fulgence Bienven\xc3\xbcen projektin tuloksena syntyi yhdeks\xc3\xa4n linjaa, nykyiset linjat 1-9. Vuonna 1920 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaikki projektin linjat olivat valmiita. Linja 1 suunniteltiin it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntaiseksi ja linja 4 pohjois-etel\xc3\xa4suuntaiseksi. Suunniteltiin my\xc3\xb6s kaksi keh\xc3\xa4linjaa, 2 Nord (2 pohjoinen) ja 2 Sud (2 etel\xc3\xa4inen), mutta linja 2 Sud yhdistettiin linjaan viisi vuonna 1905. Linja 3 oli it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntainen linja sek\xc3\xa4 linja viisi oli pohjois-etel\xc3\xa4suuntainen. Bienven\xc3\xbce suunnitteli my\xc3\xb6s keh\xc3\xa4linjan, joka yhdist\xc3\xa4isi kolme p\xc3\xa4\xc3\xa4asemaa. V\xc3\xa4li Invalides\xe2\x80\x93Boulevard Saint-Germain ehdittiin avata, mutta sen j\xc3\xa4lkeen suunnitelma hyl\xc3\xa4ttiin.\n_START_SECTION_\nHistoria 1930\xe2\x80\x931960\n_START_PARAGRAPH_\nFulgence Bienven\xc3\xbcen projekti valmistui 1920-luvulla. Pariisin kaupunki suunnitteli kolme uutta linjaa ja laajennuksia olemassa oleviin linjoihin l\xc3\xa4hi\xc3\xb6it\xc3\xa4 varten huolimatta kaupunkilaisten voimakkaasta vastuksesta. Suunniteltu linja C rakennettaisiin linjaksi 14, joka alkujaan kulki reitti\xc3\xa4 Invalides - Porte de Vanves. Se ei siis ollut sama kuin nykyinen linja 14. Linjaa oli tarkoitus jatkaa my\xc3\xb6s pohjoiseen ja yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 se linjaan Invalides\xe2\x80\x93Duroc. Ruuhkautunut funikulaari Bellevilleen olisi suunnitelmien mukaan korvattu linjalla 11. Suunnitelman mukaan olisi siis tehty uudet linjat 10, 11 ja 14. _NEWLINE_Viel\xc3\xa4 1930-luvulla metrolinjat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 Pariisin rajalle. Vasta my\xc3\xb6hemmin niit\xc3\xa4 on jatkettu esikaupunkeihin. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 n\xc3\xa4in pidennettiin linjaa 9, jota vuonna 1934 jatkettiin Boulogne-Billancourtiin. Toinen maailmansota pakotti viranomaiset lopettamaan laajennukset. Vuoteen 1949 menness\xc3\xa4 oli jatkettu kahdeksan linjaa. Linja 1 oli jatkettu  l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Neuillyyn ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Vincennesiin,  linja 3 oli jatkettu Levallois-Perretiin, linja 5 Pantiniin, linja 7 Ivryyn, linja 8 Charentoniin, linja 9 Boulogne-Billancourtiin ja linja 11 Les Lilasiin sek\xc3\xa4  linja 12 Issy-les-Moulineauxiin. 23. maaliskuuta 1948 CMP eli Pariisin metroyhti\xc3\xb6 ja STCRP eli Pariisin busseja ja raitiovaunuja liikenn\xc3\xb6inyt yhti\xc3\xb6 yhdistyiv\xc3\xa4t. Fuusioituneen yhti\xc3\xb6n nimeksi tuli R\xc3\xa9gie Autonome des Transports Parisiens (RATP).\n_START_SECTION_\nHistoria 1960\xe2\x80\x931990\n_START_PARAGRAPH_\nMetroverkko oli kasvanut paljon 1960-luvulle tultaessa. Kuitenkin junien teknologia oli vanhentunutta. Se johti siihen, ett\xc3\xa4 RATP p\xc3\xa4\xc3\xa4tti laajentamisen sijaan uudistaa metroa. MP51-junan kumirenkainen prototyyppi rakennettiin. Vanhojen Sprague-junien korvaaminen aloitettiin malleilla MP55 ja MP59, joista MP59 on viel\xc3\xa4kin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 linjoilla 4 ja 11.  Uusien junien ja opastimien johdosta junat pystyiv\xc3\xa4t kulkemaan tihe\xc3\xa4mmin ja luotettavammin. Pariisin v\xc3\xa4est\xc3\xb6 kasvoi voimakkaasti 1950-, 1960- ja 1970-luvuilla. Autoistuminen alkoi ja asuinalueita rakennettiin yh\xc3\xa4 kauemmaksi keskustasta. Autoistumisesta huolimatta Pariisin metro oli raskaasti kuormittunut erityisesti ruuhka-aikaan. Lis\xc3\xa4ksi asemien lyhyet v\xc3\xa4limatkat tekiv\xc3\xa4t metrolla liikkumisesta hidasta. _NEWLINE_Samassa yhteydess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin my\xc3\xb6s yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 linjat 13 ja silloinen linja 14, jotta Gare Saint-Lazaren ja Montparnassen v\xc3\xa4lille saataisiin nopea yhteys. Uusi yhdistetty linja 13 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 9. marraskuuta 1976. Nykyisin se kulkee kaupungin l\xc3\xa4pi Ch\xc3\xa2tillonista Saint Denisiin saakka.\n_START_SECTION_\nHistoria 1990-luvulta l\xc3\xa4htien\n_START_PARAGRAPH_\nLokakuussa 1998 vihittiin linja 14 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Linja 14 on edelleen ainoa kuljettajaton linja Pariisin metrossa. Nykyisin linja 14 kulkee  Saint Lazaren ja Olympiadesin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.  Se oli ensimm\xc3\xa4inen uusi metrolinja - RER-linjoja lukuun ottamatta - 63 vuoteen. Hanke oli tunnettu suunnittelun aikana nimell\xc3\xa4 M\xc3\xa9t\xc3\xa9or (M\xc3\xa9tro Est-Ouest Rapide). Se oli ensimm\xc3\xa4inen linja, jolle asennettiin laiturin reunoille lasisein\xc3\xa4t lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n laiturilla olevien turvallisuutta tai vaikeuttamaan itsemurhia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin metrolinjan asemat ovat yli kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toisistaan ja useilla asemilla on vaihtoyhteys muuhun linjaan.'