b'\n_START_ARTICLE_\nJylh\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJylh\xc3\xa4m\xc3\xa4 on kyl\xc3\xa4 Vaalan kunnassa, samoin kuin ensimm\xc3\xa4inen voimalaitos Oulujoessa Ouluj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 eli Vaalankurkusta alasp\xc3\xa4in. Vuonna 1954 S\xc3\xa4r\xc3\xa4isniemest\xc3\xa4, joka oli entinen alueellinen kuntakeskus, muodostettiin uusi Vaalan kunta, johon liitettiin alueita Utaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 mukaan luettuna Niskan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n kuulunut Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4. Myllylampi Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on sik\xc3\xa4li historiallinen paikka, ett\xc3\xa4 Suomen ensimm\xc3\xa4inen naisrunoilija Isa Asp asui siell\xc3\xa4 lapsuudessaan.\n_START_SECTION_\nVoimalaitosty\xc3\xb6maasta kyl\xc3\xa4yhteis\xc3\xb6ksi\n_START_PARAGRAPH_\n1946 alkanut voimalaitosty\xc3\xb6maa toi Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon v\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja toimeliaisuutta \xe2\x80\x93 rakentajia oli parhaimmillaan pari tuhatta. Voimalan valmistuttua 1951 alueelle j\xc3\xa4i yh\xc3\xa4 asumaan suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 perheit\xc3\xa4._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli oma koulu, jonka rakennuksen voimalaitosyhti\xc3\xb6 Oulujoki Oy omisti. Suurimmillaan koulu oli viisiopettajainen. Vuonna 1955 Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4n koulussa oli yli sata oppilasta, Vaalan koulussa vain 80. Opettajina Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimivat ainakin Aleksi V\xc3\xa4is\xc3\xa4nen, Vilho Karjalainen, Maria Peltola, Kyllikki Kaukio, Henry Wikman, Outi Harju ja Terttu Ukkola. Keitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 toimi Hilja Moilanen. Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4n koulu loppui 1957, oppilaat siirtyiv\xc3\xa4t Vaalan kouluun._NEWLINE_Syyskuun 3. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1956 Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4, yhti\xc3\xb6n ruokalan tiloissa, aloitti toimintansa Vaalan kunnallinen keskikoulu. Koulun johtajana toimi maisteri Melo. Seuraavana vuonna koulu sai tilat Vaalan keskuskansakoululta.\n_START_SECTION_\nAsutus ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nJylh\xc3\xa4m\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n asustusta oli Poukamonkankaalla, voimalaitosyhti\xc3\xb6n omistamien Raappanan ja Kolehmaisen maatilojen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4, Kiljusuolla, Lintukyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Ketunsaaressa. Voimalaitoksen ty\xc3\xb6njohtoa asui Uutelassa ja Nuojuankankaalla. Alueelle rakennettiin my\xc3\xb6s rivitaloja kaikilla mukavuuksilla: juokseva vesi, sis\xc3\xa4vessa, kylpyhuone, alakerran askartelutilat. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 oli kaikille yhti\xc3\xb6n ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6ille ilmaista._NEWLINE_Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli kaupparakennus, jossa olivat Laitisen kirja- ja sekatavarakaupat, parturi ja posti. Siell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s laajasti tunnettu elokuvateatteri \xe2\x80\x9dKino Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4\xe2\x80\x9d ja oma paloasema. Palomiehin\xc3\xa4 toimivat yhti\xc3\xb6n ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset, palop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 oli ainakin Aarne Kurola. Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4n tanssipaikan nimi oli Riemuliiteri, lis\xc3\xa4ksi oli J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6pirtti eli Lankku.\n_START_SECTION_\nUutelan alue\n_START_PARAGRAPH_\nYhti\xc3\xb6n vieraita varten olivat k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Uutelan vierasmaja ja lohitupa. Jotkut vieraista tulivat paikalle helikopterilla, toisia kuljetettiin vesille yhti\xc3\xb6n Aleksi-nimisell\xc3\xa4 laivalla. Koko Uutelan alue on arkkitehti Ervin suunnittelema. Siell\xc3\xa4 oli tuulimylly, sinne tuotiin Puolangalta vesimylly, rakennettiin p\xc3\xa4reh\xc3\xb6yl\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 koottiin ja luetteloitiin aittoihin vanhaa esineist\xc3\xb6\xc3\xa4. Oulujoki Oy:n toimitusjohtaja Niilo Saarivirta halusi Uutelasta asuinalueen, jossa uusi ja vanha Oulujoki yhdistyisiv\xc3\xa4t. Uutelan vierasmajassa oli Alvar Aallon suunnittelemat kalusteet ja Paavo Tynellin valaisimet. Uutelassa toimi my\xc3\xb6s Jylh\xc3\xa4m\xc3\xa4n Koskenpoikien partiokolo.\n_START_SECTION_\nJylh\xc3\xa4m\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nJylh\xc3\xa4m\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4 on hiljennyt, p\xc3\xa4\xc3\xa4osan voimalaitoksen alueella olleista entisist\xc3\xa4 Oulujoki Oy:n omistamista rakennuksista osti 2000-luvun alussa yksityishenkil\xc3\xb6. Vuodesta 2003 Uutelan museoalue on ollut yksityisess\xc3\xa4 omistuksessa. Lohituvassa ovat y\xc3\xb6pyneet muun muassa presidentit Mannerheim, Kekkonen ja Koivisto.'