b'\n_START_ARTICLE_\nVuoden 1961 kirjastolaki\n_START_SECTION_\nLain taustaa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kunnallisilla kirjastoilla on ollut vuodesta 1928 l\xc3\xa4htien oma kirjastolaki. Tuon ensimm\xc3\xa4isen lain nimi oli Kansankirjasto-laki. Suomen eduskunta hyv\xc3\xa4ksyi istunnossaan 13. marraskuuta 1945 hallitukselle suunnatun toivomuksen, joka johti vanhentuneen kansankirjastolain perusteelliseen uudistamiseen ja lopulta monien vaiheiden j\xc3\xa4lkeen vuoden 1961 kirjastolakiin. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4lin eduskunnan asettamat toimikunnat ja komiteat tekiv\xc3\xa4t ehdotuksia ja lausuntoja kirjastoista. Ne ehdottivat ylh\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 johdettua yleisten (kunnallisten) kirjastojen tiukkaa j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4, jossa kouluhallituksella olisi keskeinen asema. N\xc3\xa4in ollen kirjastontarkastajat toimisivat kouluhallituksen alaisuudessa. Lakiehdotukseen sis\xc3\xa4ltyi my\xc3\xb6s velvoitus kunnille yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yleist\xc3\xa4 kirjastoa, eli kirjastopakko. Lis\xc3\xa4ksi esimerkiksi kirjastohuoneiden minimipinta-alaa ehdotettiin. Osa ehdotuksista toteutui vuoden 1961 kirjastolaissa. Kuntia opetettiin 1950-luvulla hakemaan valtion apua oikein. Kirjastojen lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi nopeasti ja ongelmaksi muodostuivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 tilakysymykset.\n_START_SECTION_\nLain voimaantulo ja sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nEduskunta hyv\xc3\xa4ksyi 14. maaliskuuta 1961 hallituksen esityksen kirjastolaiksi [AsK 235/3.5.1961]. Eduskunnan sivistysvaliokunnalla oli ratkaiseva osa lain k\xc3\xa4sittelyss\xc3\xa4, ja eduskunta teki hallituksen esitykseen muutamia muutoksia. Samalla hyv\xc3\xa4ksyttiin laki [AsK 236/3.5.1961], jonka mukaan kirjailijoille ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4jille tuli maksaa avustusta ja apurahoja, koska heid\xc3\xa4n t\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n pidettiin maksuttomasti k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 yleisiss\xc3\xa4 kirjastoissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 laki harkinnanvaraisista \xe2\x80\x9dkirjastoapurahoista\xe2\x80\x9d on viel\xc3\xa4 muutettuna voimassa, mutta uusia kirjastolakeja on s\xc3\xa4\xc3\xa4detty vuosina 1986 ja 1998._NEWLINE_Vuoden 1961 kirjastolaissa valtionavut nostettiin samalle tasolle kuin kansakoulutoimelle annettavat: maalaiskunnat saisivat kaksi kolmasosaa ja kauppalat ja kaupungit yhden kolmasosan kirjastojensa todellisista ja hyv\xc3\xa4ksytyist\xc3\xa4 lain kuudennessa pyk\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4 luetelluista menoista. Eduskunta nosti my\xc3\xb6s maakuntakirjastoa yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4vien kaupunkien lis\xc3\xa4avustuksen kahdesta kolmeen miljoonaan markkaan ja siihen liittyv\xc3\xa4n asukaskohtaisen valtionavun nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 kymmeneen markkaan._NEWLINE_Laitoskirjastot alkoivat saada erityist\xc3\xa4 valtionapua, joka kattoi 90 prosenttia niiden menoista. My\xc3\xb6s kirjastoautot ja -veneet mainittiin lopullisessa laissa, vaikka ne eiv\xc3\xa4t olleet mukana hallituksen esityksess\xc3\xa4. Laki osoitti valtionapuja my\xc3\xb6s kirjastohuoneistojen rakentamiseen ja kunnostamiseen. Kirjastopakkoa ei kuitenkaan lakiin sis\xc3\xa4llytetty. Lain s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4misen aikoihin jokaisessa Suomen kunnassa oli jo kirjasto._NEWLINE_Vuonna 1962 voimaan tulleen kirjastolain mukaan kirjastojen tuli tyydytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjastolaitokselle ominaisin toimintamuodoin yleist\xc3\xa4 sivistystarvetta ja lukuharrastusta (t\xc3\xa4m\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dtarkoituspyk\xc3\xa4l\xc3\xa4\xe2\x80\x9d tosin ei ollut laissa vaan sen soveltamiseksi vuonna 1962 annetussa kirjastoasetuksessa AsK 268/30.3.1962). Kirjastojen piti toimia tarkoituksenmukaisissa huoneistoissa ja kirjastojen tuli vastata m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja laadultaan kunnan suuruuden ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6aineksen sek\xc3\xa4 kielisuhteiden edellytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjaston tarvetta. Kirjavarastoja tuli my\xc3\xb6s kartuttaa. Kunnan j\xc3\xa4senilt\xc3\xa4 ei saanut peri\xc3\xa4 maksuja kirjaston k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 ja kirjastojen tuli olla auki kouluhallituksen antamien ohjeiden mukaan. Kirjastoilla tuli olla tarvittava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kirjastoammatillisia virkoja, joiden kelpoisuudesta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin kirjastoasetuksessa. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 kuntien tuli noudattaa, jotta se sai valtionosuutta._NEWLINE_Kouluhallituksen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oleva \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4inen sanktio oli valtionavun menetys kirjastolta. Kirjastotoimen hallinto siirtyi nyt entist\xc3\xa4 suorempaan kouluhallituksen alaisuuteen, ja kirjastotoimisto tuli suoraan kouluhallituksen alaiseksi toimistoksi vapaan kansansivistysty\xc3\xb6n osastoon. Valtion kirjastotoimikunnan tilalle tuli eri tahoja edustava Kirjastoasiain neuvottelukunta, jolla ei kuitenkaan ollut muuta kuin aloitevaltaa._NEWLINE_Kirjastontarkastajilla oli keskeinen asema lain soveltamisessa. Vuonna 1961 kirjastotarkastajien kokouksessa hyv\xc3\xa4ksyttiin kirjastotoiminnalle joukko normeja minimitavoitteiksi: nidem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 asukasta kohti (3), minimi aukioloaika viikossa (6 tuntia), lainaajien osuus v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 maaseudulla (20\xc2\xa0%), lainojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 asukasta kohti (3) ja kirjahankintam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4raha asukasta kohti (300 mk). Normeihin kuului my\xc3\xb6s suositus, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4toiminen viranhaltija olisi oltava aina 15\xc2\xa0000 vuosilainaa kohti, kun olosuhteet sen sallivat. Vuosilainojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 jouduttiin kuitenkin jo vuonna 1963 tarkistamaan yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in, koska kirjastojen lainausm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t kasvoivat nopeasti. My\xc3\xb6s p\xc3\xa4\xc3\xa4toimisten virkojen perustamista oli tasaannutettava._NEWLINE_Kirjastotoimiston ja -tarkastajien neuvottelut normeista olivat merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 ne olivat pohjustusty\xc3\xb6t\xc3\xa4 valtioneuvoston, opetusministeri\xc3\xb6n ja kouluhallituksen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksille monista kirjastoille ratkaisevan t\xc3\xa4rkeist\xc3\xa4 asioista, kuten aukioloajoista, AV-v\xc3\xa4lineiden hankinnasta, henkil\xc3\xb6kunnan palkkauksesta ja kirjastotilojen suuruudesta.\n_START_SECTION_\nLain vaikutukset ja kritiikki\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1961 kirjastolaki lis\xc3\xa4si valtion menoja. Valtion kirjastomenot nousivat vuodesta 1961 vuoteen 1962 yli seitsenkertaisesti. Laki oli puhtaasti valtionapulaki, p\xc3\xa4\xc3\xa4osin rahaa ja sen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n valvontaa koskeva. Puhkaisemalla vuoden 1928 lain asettaman valtionapukaton se oli kuitenkin suuri edistysaskel aiempaan verrattuna. Se loi pohjan kunnallisten kirjastojen kehittymiselle ja v\xc3\xa4hensi alueellisia eroja. Vanha kirjastolaki oli kohdellut kaltoin nimenomaan k\xc3\xb6yhi\xc3\xa4 suuria kuntia. Uusi laki synnytti erityisesti maaseudulle nykyisenlaisen kunnankirjastojen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n._NEWLINE_Kirjastojen tarjonta ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kasvoivat varsinkin maaseudun kirjastoissa. Keskikokoisissa ja suurissa maaseudun kunnissa oli 1980-luvun alkaessa l\xc3\xa4hes poikkeuksetta kirjastoauto ja p\xc3\xa4\xc3\xa4toiminen kirjastonhoitaja, joskin usein ep\xc3\xa4p\xc3\xa4tev\xc3\xa4. Kirjastohuoneistoista suuri osa uusittiin ja kirjaston k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 muuttui my\xc3\xb6s laadullisesti. \xc3\x84\xc3\xa4nite- ja lehtikokoelmat tulivat kirjojen rinnalle. Mit\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n oli rahaa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 suuremmat olivat my\xc3\xb6s lainausm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t. Yleisten kirjastojen kotilainojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kaksinkertaistui 1970-luvun aikana. Kaupunkien ja muiden kuntien v\xc3\xa4linen ero asukasta kohti lainattujen kirjojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tasoittui 1980-luvun alkuun menness\xc3\xa4._NEWLINE_Kunnat ryhtyiv\xc3\xa4t 1960-luvulla hankkimaan autoja ja perustamaan kirjastoja esimerkiksi sairaaloihin, kun kirjastoautot ja laitoskirjastot alkoivat saamaan valtionosuutta. Kirjastoautot merkitsiv\xc3\xa4t monien sivukirjastojen lakkauttamista ja sit\xc3\xa4 kautta lukuisten ep\xc3\xa4p\xc3\xa4tevien sivutoimisten kirjastonhoitajien poistumista ty\xc3\xb6markkinoilta. Vuonna 1963 kirjastoautoja oli koko maassa vain 2, mutta vuosikymmenen loppuun menness\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 oli jo l\xc3\xa4hes 90. Kirjastoautojen ansiosta palvelupisteiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kuitenkin moninkertaistui._NEWLINE_Maanlaajuisen kirjastoverkon kehitys ei l\xc3\xa4htenyt k\xc3\xa4yntiin niin nopeasti kuin oli odotettu. Ensimm\xc3\xa4isten maakuntakirjasto-oikeuksien antamista vuonna 1962 Joensuun kaupunginkirjastolle seurasi nelj\xc3\xa4n vuoden tauko, ennen kuin valtion tulo- ja menoarvioon saatiin varat seuraavaa varten. Vuosikymmenen loppuun menness\xc3\xa4 oli saatu toimintaan vasta viisi alueellista keskuskirjastoa._NEWLINE_Vuoden 1961 laki ei kyennyt tasoittamaan aivan kaikkia kuntien v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 eroja, ja jotkin kunnat eiv\xc3\xa4t edes p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet kehityksen alkuun. Maaseudun kirjastojen keskin\xc3\xa4inen eriarvoisuus lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi, ja yleisest\xc3\xa4 tasosta j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lkeen pienet alle 3\xc2\xa0000 asukkaan kunnat, joissa oli sivutoiminen kirjastonhoitaja. Valtionapujen saamista s\xc3\xa4\xc3\xa4telev\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli liian yksityiskohtainen ja teetti paljon ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kunnissa ett\xc3\xa4 valtion kirjastohallinnon piiriss\xc3\xa4. Valtion viranomaiset saattoivat my\xc3\xb6s yksipuolisella p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 valtionavun tietyilt\xc3\xa4 kirjoilta ja kirjailijoilta._NEWLINE_Suomessa kunnalliset kirjastot saivat vuosien 1962\xe2\x80\x931992 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana jatkuvaa, poikkeuksellisen suurta valtionosuutta sek\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kustannuksiin ett\xc3\xa4 rakentamiseen suoraan kirjastoille osoitettuna. Valtion tuki kohdistui etenkin pieniin ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4varaisiin kuntiin. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n vaikutuksiltaan merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t muutokset kunnallisten kirjastojen toimintaan olivat vuonna 1962 voimaan tulleet kirjastolaki ja -asetus, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen kunnalliset kirjastot kehittyiv\xc3\xa4t tasaisesti aina 1990-luvun alun lamaan asti. Vuoden 1961 lain korvasi vuoden 1986 kirjastolaki.\n_START_SECTION_\nKirjastolait my\xc3\xb6hemmin\n_START_PARAGRAPH_\nMy\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 yleisi\xc3\xa4 kirjastoja koskevia lakeja ovat olleet muun muassa valtionosuuslaki 1978, vuoden 1986 kirjastolaki, vuoden 1992 valtionosuusuudistus ja vuoden 1998 kirjastolaki. Vuoden 2010 alussa tuli voimaan muun muassa henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6n kelpoisuutta koskeva asetus. My\xc3\xb6s Euroopan unionin kirjastomietint\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6slauselmia voidaan soveltaa Suomessa. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6slauselmat sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 suosituksia j\xc3\xa4senmaille ett\xc3\xa4 pyynt\xc3\xb6j\xc3\xa4 komissiolle. Tarkempia ohjeita on annettu kirjastoasetuksilla ja opetusministeri\xc3\xb6n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksill\xc3\xa4. Valtionosuudesta on s\xc3\xa4\xc3\xa4detty vuodesta 1979 alkaen erillisell\xc3\xa4 valtionosuuslailla. Suomen yleisten kirjastojen maksuttomuuden pitk\xc3\xa4 perinne alkoi vuoden 1928 kansankirjastolaista. Tieteellisill\xc3\xa4 kirjastoilla sen sijaan ei ole kaikkia kirjastoja koskevaa yhteist\xc3\xa4 lakia.'