b'\n_START_ARTICLE_\nKyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nYleisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi on 36 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, noin viisi kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on 9\xc2\xa0607 hehtaaria eli 96\xc2\xa0km\xc2\xb2. Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi on Suomen 48. suurin j\xc3\xa4rvi. Suurimmat tulojoet ovat Jyllinjoki, Mylly-Kartun joki, Kovesjoki, Kokemusjoki, V\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4joki ja Poltinjoki ja Myllylammin kautta laskevat vedet. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 joista V\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4joki on t\xc3\xa4rkein. J\xc3\xa4rvi on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelty ja sen vedenpinnan korkeus on 83,2 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely palvelee ainakin Kyr\xc3\xb6skosken voimalan toimintaa, koska sit\xc3\xa4 hoitaa Satapirkan S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 OY, mutta my\xc3\xb6s tulvienehk\xc3\xa4isy\xc3\xa4. Esimerkiksi kev\xc3\xa4ttalvella lumen sulamisvesille on tehty j\xc3\xa4rvialtaassa tilaa juoksuttamalla ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vett\xc3\xa4 ennakolta pois. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in j\xc3\xa4\xc3\xa4kansi laskeutuu 1\xe2\x80\x931,5 metri\xc3\xa4 alemmaksi ja kivet ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4t j\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi. J\xc3\xa4rven keskisyvyys on 10 metri\xc3\xa4, mutta sill\xc3\xa4 on lukuisia yli 20 ja 30 metrin syv\xc3\xa4nteit\xc3\xa4, joista syvin on 47 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on vett\xc3\xa4 1,00\xc2\xa0km\xc2\xb3. Valuma-alue on j\xc3\xa4rven tilavuuteen n\xc3\xa4hden pieni, joten vesi vaihtuu j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 hitaasti. Veden laskennallinen viipym\xc3\xa4 on 569 vuorokautta eli 1,6 vuotta. Vesi purkautuu Pappilanjoessa Kyr\xc3\xb6skosken kautta, miss\xc3\xa4 rakennusvirtauma on 67 m\xc2\xb3/s.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rvialueet ja lahdet\n_START_PARAGRAPH_\nKyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on monia lahtia sek\xc3\xa4 salmien ja saarien erottamia j\xc3\xa4rven osia, joissa on erilaiset olosuhteet kuin muualla. L\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty yksinomaan Kansalaisen Karttapaikkaa._NEWLINE_Viljakkalanselk\xc3\xa4 on selv\xc3\xa4rajainen ja l\xc3\xa4hes itsen\xc3\xa4inen j\xc3\xa4rviallas, jonka lahdensuu sijaitsee Inkulansalmessa Inkulassa. Salmesta on tullut penkereiden vuoksi vain 10\xe2\x80\x9320 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, mutta aiemmin se on ollut 40\xe2\x80\x9350 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Salmen ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 penkereiden kohdalla sek\xc3\xa4 seututie 276 ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4nyt vanhempi kyl\xc3\xa4tie. J\xc3\xa4rviallas on itsen\xc3\xa4inen osa j\xc3\xa4rve\xc3\xa4, jonka syvyys on jopa yht\xc3\xa4 syv\xc3\xa4 kuin p\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rviallas. Vaikka Inkulansillalla on matalaa, on molemmilla puolilla jo l\xc3\xa4hes 10 metri\xc3\xa4. Vedenalainen uoma syvenee nopeasti putoaa avoveden alueella 20 metriin. Syvimm\xc3\xa4t kohdat sijaitsevat etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja ovat yli 30 metri\xc3\xa4. Syv\xc3\xa4nteen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 on pari karia, joten veden alla on my\xc3\xb6s jyrk\xc3\xa4nteit\xc3\xa4._NEWLINE_Penijoenlahti aukeaa Tyrj\xc3\xa4l\xc3\xa4nlahteen Lato- ja Syv\xc3\xa4saarien kohdalla, miss\xc3\xa4 lahdensuu on noin 30 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Lahti on 1,8 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 600 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Siihen laskevat R\xc3\xb6yhi\xc3\xb6nj\xc3\xa4rven ja Iso Karppaj\xc3\xa4rven valuma-alueiden laskuoja. Lahti on melko matala, mutta keskikohdissa se ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 10 metri\xc3\xa4. Lahden suu on vain noin metrin syv\xc3\xa4\xc3\xa4. Peninjoenlahti aukeaa Roikansel\xc3\xa4lle, joka rajautuu Taivalsaariin, Markansaareen, Marjakassaariin ja Tuppiluhtaan. Se on yli 10 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja sel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on monia yli 20 metrin syv\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Roikansel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on veneilij\xc3\xb6ille v\xc3\xa4yl\xc3\xa4, joka johtaa Tyrj\xc3\xa4l\xc3\xa4nlahteen asti._NEWLINE_Aureenloppi on pitk\xc3\xa4 lahti, jonka suu on 600 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja joka sijaitsee Kiialan ja Miettisen kylien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Aureenloppi on yli kuusi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja mutkitteleva lahti, jolla on eri osissa muitakin nimi\xc3\xa4. Kohdassa, mihin V\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4joki purkautuu, sen nimi on Heittolanlahti. Lahden per\xc3\xa4 haarautuu viel\xc3\xa4 pienempiin lahtiin, joita ovat Koirilampi, Nurmilahti ja Jouttulahti. Aureenloppi on Tevaniemen taajaman kohdalla 15 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4, mutta lahden pohjukassa ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ole 10 metri\xc3\xa4 syvemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kohtaa. Lahden l\xc3\xa4pi on merkitty venev\xc3\xa4yl\xc3\xa4, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy Heittolanlahden pohjukkaan._NEWLINE_Uuraslahti aukeaa Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rveen Aureenlopin kohdalla ja sit\xc3\xa4 vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 noin 30 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4n Soukonsalmen kautta. Itse lahti on nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 400 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Mylly-Kartun joki laskee siell\xc3\xa4 500 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n sivulahteen. Uuraslahden suun edustalla on yli 20 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta Uuraslahti itse on korkeintaan 10 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4._NEWLINE_Kovelahti voidaan katsoa alkavan Uuraslahden kohdalta, miss\xc3\xa4 sen suu on kilometrin leve\xc3\xa4. Lahti ty\xc3\xb6ntyy l\xc3\xa4hes suorana 12 kilometri\xc3\xa4 luoteeseen. Lahden per\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ovat Ruskanselk\xc3\xa4 ja Rautaper\xc3\xa4, jonne laskevat Kovesjoki, Pihnarinoja ja Kokemusjoki. Tuhkurinoja laskee lahden keskivaiheeseen, jossa on my\xc3\xb6s kaksi yli 25 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4 syv\xc3\xa4nnett\xc3\xa4. Mansonniemen kohalla on 50 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 salmi, jossa valtatie 3 ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven. Isonsel\xc3\xa4n venev\xc3\xa4yl\xc3\xa4n jatke ulottuu Kovelahden suussa Simalissaaren ohi, jonka j\xc3\xa4lkeen merkinn\xc3\xa4t katoavat._NEWLINE_Isoselk\xc3\xa4 muodostuu Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rven luoteispuoliskosta ja kaakkoispuoliskosta, jotka j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t Ikaalisten keskustan molemmin puolin. Luoteispuolen ja kaakkoispuolen sel\xc3\xa4t ovat kummatkin 8 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4t ja 3 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4t. Isoselk\xc3\xa4 on Mustaniemen edustalla keskiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n alla jopa 40 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4. Siell\xc3\xa4 sijaitsee j\xc3\xa4rven suuntainen pitk\xc3\xa4 syv\xc3\xa4nne, joka on kalliossa oleva j\xc3\xa4rven suuntainen ruhje. Se p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy Markansaaren ja Tavalsaarien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven syvin kohta 47 metri\xc3\xa4 sijaitsee Karttun edustalla. Isonsel\xc3\xa4n pitkitt\xc3\xa4issuuntaan on merkitty yksi venev\xc3\xa4yl\xc3\xa4. Siit\xc3\xa4 erkanee Ikaalisten keskustan edustalla kaksi lounaaseen viev\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4yl\xc3\xa4\xc3\xa4. Toinen johtaa Kalman laiturille ja toinen johtaa Kurinrantaan, Ikaalisten kylpyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 Toivolansaaren leirint\xc3\xa4alueen L\xc3\xa4ykk\xc3\xa4l\xc3\xa4nlahden pohjukkaan._NEWLINE_Isoonselk\xc3\xa4\xc3\xa4n aukeaa L\xc3\xa4ykk\xc3\xa4l\xc3\xa4nlahti, joka sivuaa Ikaalisten keskustaa l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 p\xc3\xa4in. Lahden suu on 600 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, lahti on nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja se on matala. Lahden pohjukassa on 30 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 kapeikko, josta Kelminsel\xc3\xa4n vedet purkautuvat j\xc3\xa4rven p\xc3\xa4\xc3\xa4altaaseen. Siin\xc3\xa4 ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 valtatie 3 salmen ja pian sen j\xc3\xa4lkeen haarautuu seututie 261 l\xc3\xa4nteen. Kelminselk\xc3\xa4 on yli 20 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4. Se on yli kolme kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja se aukeaa Kunhon kohdalla viisi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n poikittaiseen lahteen. Lahti on noin 10 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4, mutta siin\xc3\xa4 on joitakin noin 20 metrisi\xc3\xa4 kohtia. Lahti reunustaa lounaassa kulkevaa Ulvaan- ja Vatulanharjuja. Lahden l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee Emonpohja, johon laskee Jyllinjoen vedet ja joka itse purkautuu Uittamossa olevien penkereiden v\xc3\xa4list\xc3\xa4 10 metrisest\xc3\xa4 aukosta. Emonpohjakin on yli 10 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4._NEWLINE_Majoosselk\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 Isosel\xc3\xa4n kaakkoispuolen koillispuolelle sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4n saariketjun sis\xc3\xa4lle. Rannanmaan ranta on jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4 rinnett\xc3\xa4, joka jatkuu vedess\xc3\xa4 melkein 20 metriin asti. Sen kaakkoispuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 3,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Luhalahti. Siihen laskee Sipsi\xc3\xb6j\xc3\xa4rven valuma-alueen laskujoki. Lahden pohjukassa on 20 metrinen syv\xc3\xa4nne ja Rahkonsaaren lounaispuolella on laaja l\xc3\xa4hes 30 metrinen syv\xc3\xa4nne. Majoossel\xc3\xa4n yli johtaa venev\xc3\xa4yl\xc3\xa4, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy Salonv\xc3\xa4lin lahteen._NEWLINE_J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 Inkulan ja Kontusaaren etel\xc3\xa4puolelle. Salmi on 800 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4 kuusi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Sikurin lahti ty\xc3\xb6ntyy Kolkon suuntaan l\xc3\xa4nteen noin nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4. Toinenkin suuri lahti ty\xc3\xb6ntyy l\xc3\xa4nteen ja sen keskell\xc3\xa4 sijaitsee suuri Isosaari. Sen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on vuorotellen syv\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 ja matalaa. Etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n pohja on samanlaista kumpuilevaa j\xc3\xa4rvenpohjaa. Syvin kohta sijaitsee Kontunsaaren edustalla ja siell\xc3\xa4 on 47 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on useita merkittyj\xc3\xa4 venev\xc3\xa4yli\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4yl\xc3\xa4 kulkee sel\xc3\xa4n keskilinjaa pitkin ja siit\xc3\xa4 erkanee nelj\xc3\xa4 linjaa sivuille. Ne johtavat Haverin lomakyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, Aninkaisten lahteen, Kauhtuan venesatamaan ja Pappilanjoen luusuaan.\n_START_SECTION_\nSuurimmat saaret\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee Isosaari, joka on 1,4 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 900 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Yht\xc3\xa4 suuri saari vartioi etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n salmea. Kontusaaren erottaa Kolkon niemest\xc3\xa4 kapea salmi, jossa kulkee Ikaalisten ja H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6n v\xc3\xa4linen raja. Saari on 1,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 950 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Saaren koko kasvoi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti 1800-luvun j\xc3\xa4rvenlaskujen vuoksi. Sen j\xc3\xa4lkeen saaren laajoille vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6maille kehittyi tervalepp\xc3\xa4metsik\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Majoossel\xc3\xa4n erottaa Isostasel\xc3\xa4st\xc3\xa4 saaristo, jossa on 16 suurempaa saarta. Niit\xc3\xa4 ovat Kolkonsaari, Rajasaari, Kaksoissaari, Kaurasaari, yli 20 metri\xc3\xa4 korkea Majoossaari, Tynnyrisaari, Kurkisaari, Riutta, Kauppisaari, Inginsaari, Tuppiluhta ja Marjakassaari. Kauppiassaaren vieress\xc3\xa4 on Arasalo, joka on j\xc3\xa4rvenlaskun vuoksi muuttunut niemeksi. Sen niemess\xc3\xa4 sijaitsee Arasalon linnavuori. L\xc3\xa4nnemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 ovat viel\xc3\xa4 Markansaari ja Taivalsaaret. Taivalsaaret ovat olleet erilliset saaret, mutta j\xc3\xa4rvenlaskussa ne ovat yhdistyneet._NEWLINE_Isonsel\xc3\xa4n luoteisosassa sijaitsee Selk\xc3\xa4saari ja Kuttisaari. Ne, ja muutamat pienet saaret, yhdistyiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rvenlaskun yhteydess\xc3\xa4. Isonsel\xc3\xa4n luoteisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kovelahdessa sijaitsee Simalissaari, joka on noin 20 metri\xc3\xa4 korkea. Vain Majoossaren huippu on t\xc3\xa4t\xc3\xa4 korkeampi.\n_START_SECTION_\nRajat, taajamat ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tiet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi kuuluu Ikaalisiin, H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6\xc3\xb6n ja Yl\xc3\xb6j\xc3\xa4rvelle. N\xc3\xa4iden kaupunkien rajat kohtaavat Isonsel\xc3\xa4n kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4n keskell\xc3\xa4 Kontusaaren, S\xc3\xa4rkisaaren ja Rajasaaren edustalla. Etel\xc3\xa4\xc3\xa4n johtaa Yl\xc3\xb6j\xc3\xa4rven ja H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6n v\xc3\xa4linen raja. H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6n ja Ikaalisten v\xc3\xa4linen raja seuraa mutkitellen Sikurinlahden keskilinjaa. Yl\xc3\xb6j\xc3\xa4rven ja Ikaalisten v\xc3\xa4linen raja suuntautuu Luhalahteen p\xc3\xa4in, mutta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy kaakkoon Kujunlahden kohdalla._NEWLINE_Suurimmat j\xc3\xa4rvenrantataajamat ovat H\xc3\xa4menkyr\xc3\xb6n ja Ikaalisten keskustat. H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6 sijaitsee j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mutta vain K\xc3\xa4pyl\xc3\xa4n kaupunginosa rajautuu j\xc3\xa4rvenrantaan, kun taas muu osa keskustasta seuraa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Pappilanjoken kulkua. Ikaalinen sijaitsee niemell\xc3\xa4, jota ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi id\xc3\xa4ss\xc3\xa4, pohjoisessa ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4. Ikaalisten l\xc3\xa4nsipuolella sijaitsee pieni Kilvakkala, josta on n\xc3\xa4kym\xc3\xa4t Kelminselk\xc3\xa4\xc3\xa4n ja L\xc3\xa4ykk\xc3\xa4l\xc3\xa4nlahdelle. Pienempi\xc3\xa4 ikaalislaisia taajamia sijaitsee my\xc3\xb6s Vatulassa, Luhaladessa ja Tervaniemess\xc3\xa4. Luhalahden kirkko on kuuluista.._NEWLINE_Viljakkalansel\xc3\xa4n rannoille sijoittuu Viljakkalan keskusta. Sen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rven rannalla sijaitsee Haveri, jossa hyl\xc3\xa4tyn kaivoksen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on rakennettu tiiviisti._NEWLINE_Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi on 36 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4\xc3\xa4 autoliikenteen ajomatkoja suuresti. J\xc3\xa4rvelle pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n auraamaan talvisin henkil\xc3\xb6autot kantavia j\xc3\xa4\xc3\xa4teit\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven kapeimpiin kohtiin. Aivan joka talvi niit\xc3\xa4 ei voida tehd\xc3\xa4 heikkojen j\xc3\xa4\xc3\xa4olosuhteiden vuoksi. Yleens\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4tiet tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n Ikaalisten keskustan ja Leutolan v\xc3\xa4lille, Toivonrannasta Karttuun ja kolmas Ikaalisten kylpyl\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nKyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rven vedenlaatua seurataan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsevasta tarkkailupisteest\xc3\xa4. Tarkkailupiste on yksi osa koko Siuron reitin seurantaa. Veden v\xc3\xa4ri vaihtelee keskiruskeasta tummanruskeaan ja siin\xc3\xa4 on runsaasti humusta. Viljakkalansel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 humusta ja ruskeaa v\xc3\xa4ri\xc3\xa4 on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin j\xc3\xa4rven p\xc3\xa4\xc3\xa4altaassa. Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rven happamuudentaso on normaali, mutta sen pH laskee humuksen takia talvisin happaman puolelle. Veden ravinnepitoisuudet ovat kohonneet normaalista tasosta niin, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 liev\xc3\xa4sti rehev\xc3\xb6ityneen\xc3\xa4. Joskus rehev\xc3\xa4n j\xc3\xa4rven ravinnepitoisuuden alaraja 30\xc2\xa0\xc2\xb5g/l ylittyy kes\xc3\xa4isin. Rehev\xc3\xb6ityminen ilmenee esimerkiksi hajanaisina sinilevien esiintymisen\xc3\xa4. My\xc3\xb6s limalev\xc3\xa4\xc3\xa4 on havaittu j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven ravinnetilanne on 1990-lukuun n\xc3\xa4hden parantunut, sill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 fosfori- ett\xc3\xa4 typpiravinteita on tuolloin ollut enemm\xc3\xa4n kuin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n. Veteen liuenneen hapen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee j\xc3\xa4rven eri osissa ja eri vuodenaikoina. Sen taso on kuitenkin hyv\xc3\xa4 tai jopa erinomainen. Niin\xc3\xa4 vuodenaikoina, jolloin veteen syntyy l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostuneisuutta ja vesikerrosten vedet eiv\xc3\xa4t sekoitu kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n, voi synty\xc3\xa4 alemmissa vesikerroksissa happivajetta. Koskaan hapen pitoisuus ei ole alittanut 5,0\xc2\xa0mg/l. Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi sopii virkistysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n hyvin.Viljakkalanselk\xc3\xa4 voidaan luokitella jopa erinomaiseen laatuluokkaan.\n_START_SECTION_\nKalalajit ja kalastus\n_START_PARAGRAPH_\nKyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on hyv\xc3\xa4t mahdollisuudet harrastaa vapaa-ajan kalastusta luonnon rauhassa. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on varsinkin vahva kuhakanta. My\xc3\xb6s haukea, ahventa, taimenta, j\xc3\xa4rvilohta ja siikaa saadaan paljon.\n_START_SECTION_\nMelontareittej\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi kuuluu osana opastettua melontareitti\xc3\xa4 Aurej\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93Vahoj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93Ruoj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93Lepp\xc3\xa4sj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi._NEWLINE_Toinen melontareitti kulkee Sipsi\xc3\xb6joella: Liesij\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93 Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93 Vuorij\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93 Vesaj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93 Kaukaj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93 Vahoj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93 Sipsi\xc3\xb6j\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93 Ohistonlampi\xe2\x80\x93 Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikana Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rven alue oli mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n peitossa. Kun j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 suli p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 pois, valtasi alueen ensin kymmeni\xc3\xa4 metrej\xc3\xa4 syv\xc3\xa4 muinainen It\xc3\xa4meri. Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rven alue sijaitsi aluksi muutaman kymmenen metrin syvyydess\xc3\xa4, mutta maankohoaminen kohotti hiljalleen alueen veden ylle. Syntyi pitk\xc3\xa4 lahti, jonka etel\xc3\xa4\xc3\xa4n auennut lahdensuu kuroutui hiljalleen yhteen It\xc3\xa4meren silloisesta Litorinavaiheesta. N\xc3\xa4in muodostui muinainen Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi, jonka lyhyt laskujoki oli nykyinen Pappilanjoki. Muita laskujokia ei j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ole koskaan ollut. Kuroutumishetki oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 sen vuoksi, ett\xc3\xa4 vesi muuttui suolaisesta makeaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtui Pentti Alhosen mukaan noin 8000 BP (6800 eaa.). Koska j\xc3\xa4rviallas oli tuolloin maankohoamisen ep\xc3\xa4tasaisuudesta johtuen kallellaan 32 senttimetri\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 kohti luoteen suuntaan, oli j\xc3\xa4rvi siell\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 syvempi. Kuroutumishetkest\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien j\xc3\xa4rven keskisyvyys on vain alentunut ja se on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n matalimmillaan.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rvenlaskut\n_START_PARAGRAPH_\nHeti sen j\xc3\xa4lkeen, kun Koskenperkaustoimikunta perustettiin vuonna 1799, k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t Kyr\xc3\xb6sj\xc3\xa4rven asukkaista koottu toimikunta sen puoleen ja haki lupaa perata Kyr\xc3\xb6skoskea ja laskea j\xc3\xa4rven vedenpintaa alemmaksi. Lupa my\xc3\xb6nnettiin hankkeelle, ja 23. hein\xc3\xa4kuuta vuonna 1804 tuotiin Nokian kartanoon Kuninkaan Joenperkaustoimikunnalta hankittuja perkausv\xc3\xa4lineit\xc3\xa4. Hanke voidaan katsoa alkaneeksi t\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkaen. Perkausty\xc3\xb6t ovat ilmeisesti valmistuneet ennen kuin Suomen sota 1808\xe2\x80\x931809 k\xc3\xa4ynnistyi. Seuraava vedenpinnan aleneminen tapahtui vuosina 1828\xe2\x80\x931831, kun ikaalislaiset is\xc3\xa4nn\xc3\xa4t suorittivat joen perkauksia. Kummallakin kerralla on j\xc3\xa4rven vedenpinta laskenut ja er\xc3\xa4s arvio siit\xc3\xa4 oli varovaisesti noin 2,0\xe2\x80\x932,5 metri\xc3\xa4. Kolmas perkaushanke tapahtui vuosina 1865\xe2\x80\x931866. Silloin vedenpinta laski noin 2 metri\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa hankkeeseen osallistuivat ikaalislaiset, h\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6l\xc3\xa4iset ja viljakkalalaiset talot yhdess\xc3\xa4. Ty\xc3\xb6t kestiv\xc3\xa4t yhteens\xc3\xa4 noin kaksikymment\xc3\xa4 tuhatta ty\xc3\xb6p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja maksoivat noin kymmenen tuhatta ruplaa.'