b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa4nty-y\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4nty-y\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen on keskikokoinen y\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen, jonka etusiipien perusv\xc3\xa4ri vaihtelee kellanruskeasta tiilenpunaiseen. Siiven poikkiviivat ovat punaruskeita ja sek\xc3\xa4 rengast\xc3\xa4pl\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 munuaist\xc3\xa4pl\xc3\xa4 ovat valkoiset, ja niit\xc3\xa4 saattaa yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 kapea kannas. Siiven keskisaarekkeessa on punaruskeita t\xc3\xa4pli\xc3\xa4. Takasiivet ovat tummanharmaat. Siipiv\xc3\xa4li on 30\xe2\x80\x9337 mm._NEWLINE_Toukka on kirkkaanvihre\xc3\xa4, ja sen selk\xc3\xa4puolella on pituussuuntaisia vaaleita raitoja, mik\xc3\xa4 naamioi sen erinomaisesti neulasten joukkoon. Sivuraitojen alapuolella on punertava reunus. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on ruskea.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nLaji el\xc3\xa4\xc3\xa4 havumetsiss\xc3\xa4 koko Euroopan alueella. Suomessa lajia tavataan etel\xc3\xa4rannikolta ainakin Pohjois-Pohjanmaalle asti. Lentoaika ajoittuu huhtikuusta kes\xc3\xa4kuun alkuun. Toukat ovat n\xc3\xa4kyvimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n hein\xc3\xa4kuussa.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nAikuiset perhoset ovat y\xc3\xb6aktiivisia. Ne vierailevat pajujen kukilla ja saattavat lent\xc3\xa4\xc3\xa4 valolle. Osassa esiintymisaluettaan m\xc3\xa4nty-y\xc3\xb6kk\xc3\xb6sen toukat voivat aiheuttaa huomattavaa vahinkoa mets\xc3\xa4talousmetsille. Suomessa laji on elinalueensa rajoilla, eik\xc3\xa4 y\xc3\xb6kk\xc3\xb6sten tiedet\xc3\xa4 aiheuttaneen mainittavia tuhoja. Nuoret toukat sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t tuoreita neulasia, mutta siirtyv\xc3\xa4t v\xc3\xa4hitellen my\xc3\xb6s ylivuotisten neulasten kimppuun. Toukat sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t neulaset neulasen tyveen asti ja voivat runsaana esiintyess\xc3\xa4\xc3\xa4n sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 koko puun paljaaksi. Y\xc3\xb6kk\xc3\xb6stoukkien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys my\xc3\xb6s altistaa puun muiden tuholaisten jatkotuhoille. M\xc3\xa4nty-y\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen talvehtii maaper\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kotelona.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukan ravintokasveja ovat eri m\xc3\xa4ntylajit (Pinus sp.), erityisesti kuitenkin mets\xc3\xa4m\xc3\xa4nty (P. silvestris). Joskus se el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s muilla m\xc3\xa4ntykasveilla._NEWLINE_M\xc3\xa4nty-y\xc3\xb6kk\xc3\xb6sen saalistajia ovat: Calathus micropterus, korpikiit\xc3\xa4j\xc3\xa4inen (Carabus glabratus), tunturikiit\xc3\xa4j\xc3\xa4inen (Carabus problematicus), sinikiit\xc3\xa4j\xc3\xa4inen (Carabus violaceus), korppi (Corvus corax), punarinta (Erithacus rubecula), samettimuurahainen(Formica cinerea), kaljukekomuurahainen (Formica polyctena), mets\xc3\xa4lukki (Mitopus morio), Nemastoma bimaculatum, lehtolukki (Oligolophus tridens), kuusitiainen (Parus ater syn. Periparus ater), talitiainen (Parus major), sein\xc3\xa4lukki (Phalangium opilio), mets\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4inen (Sorex araneus), punakylkirastas (Turdus iliacus) ja r\xc3\xa4k\xc3\xa4ttirastas (Turdus pilaris).'