b'\n_START_ARTICLE_\nCarl von Linn\xc3\xa9\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nCarl von Linn\xc3\xa9 (Linnaeus) oli luterilaisen papin poika, joka syntyi ja kasvoi Ruotsissa syrj\xc3\xa4isell\xc3\xa4 maaseudulla. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 piti tulla kirkonmies, mutta h\xc3\xa4n peri is\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n kiinnostuksen kasvitieteeseen. Kymnaasissa h\xc3\xa4n opiskeli klassisia kieli\xc3\xa4, kirjallisuutta ja teologiaa, mutta h\xc3\xa4nen opettajansa Johan Rothman huomasi oppilaansa kiinnostuksen kasvitieteeseen. Linnaeus opiskeli ensin teologiaa, mutta siirtyi pian l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteeseen. H\xc3\xa4n opiskeli  Lundin ja Uppsalan yliopistoissa. Jo 23-vuotiaana h\xc3\xa4n alkoi Upsalassa valmistella k\xc3\xa4sikirjoitusta, josta syntyi teos Fundamenta Botanica (Kasvitieteen perusteet). _NEWLINE_Vuonna 1732 tiedeakatemia l\xc3\xa4hetti h\xc3\xa4net tutkimusmatkalle Lappiin. Matkan tuloksena syntyi teos Flora Lapponica (1737). Tutkimusmatkansa j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n siirtyi Alankomaihin, miss\xc3\xa4 julkaisi vuonna 1735 teoksen Systema Naturae. Alankomaissa h\xc3\xa4nen opettajansa ja tukijansa oli Hermann Boerhaave. Systema Naturae loi pohjan nykymuotoiselle systemaattiselle luokittelulle. Linnaeus palasi vuonna 1738 Ruotsiin harjoittamaan l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin ammattia ja meni seuraavana vuonna naimisiin Sara Lisa Moraean kanssa. Vuonna 1741 h\xc3\xa4net nimitettiin Uppsalan yliopistoon l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen professoriksi, mutta h\xc3\xa4n vaihtoi pian viran kasvitieteen professuuriin. Saadessaan aatelisarvon h\xc3\xa4n otti nimekseen von Linn\xc3\xa9._NEWLINE_Teoreettiset ideansa Linn\xc3\xa9 kiteytti teoksessaan Philosophia Botanica (1751). Linn\xc3\xa9n merkitt\xc3\xa4vin saavutus oli tieteellisen taksonomian kehitt\xc3\xa4minen. Tavoite luokitella kaikki kasvit, el\xc3\xa4imet ja kivet sek\xc3\xa4 antaa niille yleisp\xc3\xa4tev\xc3\xa4t nimet oli omana aikanaan mullistava. H\xc3\xa4n jakoi eli\xc3\xb6t luokkiin, lahkoihin, sukuihin ja lajeihin. El\xc3\xa4imet jaettiin kuuteen luokkaan: nelijalkaiset, linnut, amfibit, kalat, hy\xc3\xb6nteiset ja madot. Kasvit jaettiin heteiden ja emien mukaan 24 luokkaan. Linn\xc3\xa9 ei koskaan t\xc3\xa4ysin perustellut teorioitaan kuten h\xc3\xa4nen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Theofrastos, Andrea Cesalpino, Joachim Jung ja John Ray olivat tehneet. H\xc3\xa4n ilmaisi n\xc3\xa4k\xc3\xb6kantansa aforismein, mutta ei selitt\xc3\xa4nyt niit\xc3\xa4. Nykytieteen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta Linn\xc3\xa9n jaottelut vaikuttavat keinotekoisilta, sill\xc3\xa4 siihen aikaan ei viel\xc3\xa4 tunnettu evoluutioteoriaa eik\xc3\xa4 eli\xc3\xb6lajien keskin\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sukulaissuhteita._NEWLINE_Linn\xc3\xa9 otti teoksissaan laajalti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n binominimet: Latinankieliset kuvailevat nimet korvattiin lyhyemmill\xc3\xa4 kaksiosaisilla nimill\xc3\xa4. Esimerkiksi marjalyhtykoison kuvaileva nimi; physalis amno ramosissime ramis angulosis glabris foliis dentoserratis korvattiin nimell\xc3\xa4 Physalis angulata.\n_START_SECTION_\nMerkitys Suomelle\n_START_PARAGRAPH_\nLinn\xc3\xa9 vaikutti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti suomalaiseen luonnontutkimukseen erityisesti oppilaidensa kautta, joista tunnetuimpia lienev\xc3\xa4t Pehr Kalm ja Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen is\xc3\xa4ksi kutsuttu Johan Haartman. My\xc3\xb6s 1800-luvun luonnontutkijat arvostivat h\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Elias L\xc3\xb6nnrot, joka laati ensimm\xc3\xa4isen suomalaisen kasvion, antoi Linn\xc3\xa9lle nimityksen "ikimainio". Sakari Topelius kuvasi Linn\xc3\xa9t\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 suurellisemmin sanoin:   "Viel\xc3\xa4 kauan h\xc3\xa4nen kuoltuaan muistelevat lapset h\xc3\xa4nen nime\xc3\xa4\xc3\xa4n. Viisaat maailmassa sanovat toisilleen: Se oli mainio mies! Kun iltatuuli heiluu puissa, kukissa ja heiniss\xc3\xa4, kuulet maailman suhisevan ja melkein sanovan toisilleen n\xc3\xa4in: H\xc3\xa4n oli mies, joka rakasti meit\xc3\xa4 ja ymm\xc3\xa4rsi meit\xc3\xa4, oli nimelt\xc3\xa4 Carl von Linn\xc3\xa9. Se oli mainio mies!"._NEWLINE_Suomalaisissa kasvioissa esiteltiin Linn\xc3\xa9n j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 aina 1970-luvulle saakka, ehk\xc3\xa4 pitemp\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin miss\xc3\xa4\xc3\xa4n muualla maailmassa.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nLinn\xc3\xa9 kirjoitti el\xc3\xa4m\xc3\xa4kertansa kolmeen kertaan ennen kuin oli tulokseen tyytyv\xc3\xa4inen. Ruotsalainen kirjailija Magnus Florin on kirjoittanut Linn\xc3\xa9n el\xc3\xa4m\xc3\xa4n loppuvaiheita kuvaavan romaanin Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden (Bonniers, 1995) ISBN 91-0-057071-0\n_START_SECTION_\nHuomionosoituksia\n_START_PARAGRAPH_\nLinn\xc3\xa9n aikalainen, hollantilainen kasvitieteilij\xc3\xa4 Gronovius, antoi h\xc3\xa4nen kunniakseen vanamolle nimen Linnaea. Linn\xc3\xa9 otti vuonna 1753 kasvin t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 mukaan teokseensa Species Plantarum, joka on kasvien tieteellisten nimien m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelyn l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohta._NEWLINE_Carl von Linn\xc3\xa9n patsas pystytettiin vuonna 1885 Tukholmaan Humleg\xc3\xa5rdenin puistoon._NEWLINE_Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Linn\xc3\xa9n kuvan yhden Boeing 787-9 -koneensa pyrst\xc3\xb6\xc3\xb6n. Aiemmin Linn\xc3\xa9n kuva on ollut my\xc3\xb6s sittemmin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 poistetun Boeing 737-800 -koneen pyrst\xc3\xb6ss\xc3\xa4.'