b'\n_START_ARTICLE_\nTalollinen\n_START_PARAGRAPH_\nTalollinen tai tilallinen on historiallinen, s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskuntaan liittyv\xc3\xa4 termi, joka tarkoittaa maatilansa omistavaa maanviljelij\xc3\xa4\xc3\xa4 tai muuta ammattikuntaa, joka omisti maatilan. Omistaja vastasi tilalle asetetuista veroista ja muista velvoitteista._NEWLINE_My\xc3\xb6s talonpoika-termill\xc3\xa4 tarkoitetaan s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskunnasta puhuttaessa samaa asiaa, maansa omistavaa viljelij\xc3\xa4\xc3\xa4. Muussa yhteydess\xc3\xa4 talonpoika-termill\xc3\xa4 voidaan kuitenkin kuvata my\xc3\xb6s laajemmassa merkityksess\xc3\xa4 maata viljelev\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4, ja eri aikoina. Esimerkiksi yhteiskuntatieteellisess\xc3\xa4 tutkimuksessa \xe2\x80\x9dtalonpoika\xe2\x80\x9d-termi\xc3\xa4 ei m\xc3\xa4\xc3\xa4ritet\xc3\xa4 maanomistuksen vaan yhteiskunnallisen ja kulttuurisen aseman perusteella. Professori Teodor Shaninin mukaan talonpoika on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa perheen ty\xc3\xb6voimalla l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 omaa kulutustaan varten viljelev\xc3\xa4 maanviljelij\xc3\xa4, joka on yhteiskunnallisesti alistetussa asemassa.\n_START_SECTION_\nTalonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4ty\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin ja Suomen suuriruhtinaskunnan s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskunnassa talolliset eroteltiin muista s\xc3\xa4\xc3\xa4dyist\xc3\xa4 (aatelisto, papisto, porvaristo), sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s maatalousyhteiskunnan muista v\xc3\xa4est\xc3\xb6nosista (m\xc3\xa4kitupalaisista, torppareista, k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isist\xc3\xa4 ja loisista). Erottelu perustui maanomistukseen: talolliset omistivat viljelem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 maan, ja kuuluivat siksi talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4tyyn, joka oli yksi nelijakoisen s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskunnan valtios\xc3\xa4\xc3\xa4dyist\xc3\xa4. Talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4ty ei koostunut kuitenkaan ainoastaan talollisista, vaan my\xc3\xb6s muista maanomistajista \xe2\x80\x93 esimerkiksi teollisuuden harjoittajista, pienyritt\xc3\xa4jist\xc3\xa4 ja maakauppiaista. N\xc3\xa4ill\xc3\xa4 ryhmill\xc3\xa4 oli erityisesti 1800-luvun loppupuolella talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 talollisia voimakkaampi asema._NEWLINE_Tyypillisiss\xc3\xa4 mannereurooppalaisissa s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskunnissa ei ollut talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 erillisen\xc3\xa4, vaan se kuului yhdess\xc3\xa4 porvariss\xc3\xa4\xc3\xa4dyn kanssa \xe2\x80\x9dkolmanteen s\xc3\xa4\xc3\xa4tyyn\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4dyll\xc3\xa4 oli oikeus valita edustajansa valtiop\xc3\xa4iville. Kunkin tuomiokunnan edustaja valittiin talollisten ja muiden maanomistajien keskuudesta valitsijamiesmenettelyss\xc3\xa4. Ruotsin suurvalta-aikana niin kutsuttujen voittomaiden talollisilla ei ollut kuitenkaan edustusoikeutta: muun muassa K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4\xc3\xa4ni luettiin voittomaihin._NEWLINE_Talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4dyn poliittinen vaikutusvalta vaihteli ajasta toiseen. Suomen autonomian aikana talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4dyn asema ja merkitys korostuivat 1800-luvun lopun valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4, jolloin periaatteessa mit\xc3\xa4\xc3\xa4n asiaa ei voitu p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilman s\xc3\xa4\xc3\xa4dyn suostumista. Toisaalta talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4ty edusti vain pient\xc3\xa4 osaa maaseudun v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli omiaan k\xc3\xa4rjist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n  yhteiskunnallisia suhteita. Suomessa s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t lakkautettiin vuonna 1906, jolloin perustettiin yksikamarinen eduskunta.'