b"\n_START_ARTICLE_\nAihe- ja motiivihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAihe- ja motiivihistoria on l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kulttuuri- ja taidehistorian piiriin kuuluva tutkimusmenetelm\xc3\xa4, jossa keskityt\xc3\xa4\xc3\xa4n taideteoksen aiheeseen eik\xc3\xa4 niink\xc3\xa4\xc3\xa4n sen tekotapaan tai tyyliin. Taideteosten motiiveina ovat yleens\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4lle t\xc3\xa4rke\xc3\xa4t asiat, ja siten aihe- ja motiivihistoria liittyy my\xc3\xb6s sosiologiaan ja kulttuuriantropologiaan.\n_START_SECTION_\nAnimismin aika\n_START_PARAGRAPH_\nAlkukantaisessa yhteis\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ihmiset eliv\xc3\xa4t ker\xc3\xa4illen ja mets\xc3\xa4st\xc3\xa4en. Esihistoriallisissa aiheissa n\xc3\xa4kyykin usein kuvia saalisel\xc3\xa4imist\xc3\xa4, aseista ja niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jist\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisia on niin Altamiran ja Lascaux'n luolissa kuin Astuvansalmen kalliomaalauksissakin. Etel\xc3\xa4eurooppalaiset variantit ovat per\xc3\xa4isin j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden paleoliittiselta ajalta noin 40\xc2\xa0000 vuoden takaa, jolloin Suomi oli j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden peitossa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in kuitenkin vaikutti jo Cro-Magnonin ihminen (Homo sapiens). Neandertalin ihmisen tekem\xc3\xa4\xc3\xa4 taidetta ei tunneta. Altamiran ja Lascaux'n aiheessa ei kuitenkaan n\xc3\xa4y juuri t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 saalisel\xc3\xa4imi\xc3\xa4 kuten peuraa ja villisikaa eik\xc3\xa4 ihmist\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin naamioituna. On tosin huomattava, ett\xc3\xa4 ajalta on s\xc3\xa4ilynyut vain kiveen maalattuja punamultapiirroksia ja k\xc3\xa4mmenenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4, ei lainkaan puuesineist\xc3\xb6\xc3\xa4, joka on my\xc3\xb6s saattanut olla koristeltua. T\xc3\xa4ten symbolimerkitys lienee luontevin. Suomesta vanhoja punamultaisia kivimaalauksia tavataan j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeiselt\xc3\xa4 ajalta l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Ristiinan, Suomussalmen ja Helsingin seuduilta, ja niiss\xc3\xa4 korostuvat vesill\xc3\xa4 liikkumisen sek\xc3\xa4 \xc5\xa1amanismin piirteet._NEWLINE_Voi ajatella, ett\xc3\xa4 keskittyminen mets\xc3\xa4stykseen on sujunut helpommin kuvien, mutta my\xc3\xb6s musiikin ja tanssin avulla. Aihe-ja motiivihistorian piiriin kuuluu n\xc3\xa4in ollen lukuisia eri taiteenlajeja. On otettava huomioon, ett\xc3\xa4 alkukantainen ihminen oli animisti, jonka mielest\xc3\xa4 kaikilla luontokappaleilla oli oma henkens\xc3\xa4. Saalisel\xc3\xa4inten ja saalistamisen korostus n\xc3\xa4kyy yh\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4iskansojen taiteessa. Esimerkiksi arktisilla alueilla esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n poroja, valaita, kaloja ja vastaavaa. Paimentolaisuus on tuonut omat tunnuksensa motiivihistoriaan.\n_START_SECTION_\nAurinkojumalien aika\n_START_PARAGRAPH_\nYhteiskunnan kehittyess\xc3\xa4 orjanomistusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n tasolle maanviljely sai suuren merkityksen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in my\xc3\xb6s tultiin entist\xc3\xa4 riippuvaisemmaksi vuodenajoista ja s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kehittyi staattisia kuningaskuntia, joissa kansa oli orjan asemassa ja kuningas piti yhteytt\xc3\xa4 s\xc3\xa4iden haltijaan ja oli jopa yht\xc3\xa4 jumaluutta auringon kanssa. Taiteen aiheiksi vakiintuivat t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in jumalolennot, kuninkaat, ja my\xc3\xb6s aurinkoa ja muita taivaankappaleita saatettiin kuvata. On merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4ihin aikoihin kuuluu my\xc3\xb6s kirjoitustaidon synty. Aurinkokuninkaita oli tyypillisesti muun muassa Mesopotamiassa, Egyptiss\xc3\xa4 ja inkavaltioissa._NEWLINE_My\xc3\xb6s maalliset ilot tulivat kuvauksen kohteeksi esimerkiksi Antiikin Kreikan tai Rooman valtakunnissa, jolloin ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 viljaa ja tuotteita riitti jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin enemm\xc3\xa4nkin kansan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nKeskiaika\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopan keskiajalla oltiin edelleen maatalousvaltaisessa yhteiskunnassa, mutta feodalistisessa j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kaikkea kulttuuria s\xc3\xa4\xc3\xa4teli kristillinen kirkko, jolla oli huomattava varallisuus. Kuvattavien aiheiden piti olla uskonnollisia, samoin s\xc3\xa4velmien tuli olla kristillist\xc3\xa4 jumalaa ylist\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Toisaalta islamin vaikutuksen alla aiheet ja motiivit kehittyiv\xc3\xa4t eri suuntaan: ihmist\xc3\xa4 jumalan kuvana ei saanut k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 motiivina. Kukka- ja ornamenttiaiheet saivat suuren merkityksen.\n_START_SECTION_\nTeollinen vallankumous\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalismin synnytty\xc3\xa4 alkoi ilmaantua uusia mahdollisuuksia ja tarpeita. Romanttiset ja realistiset taidesuuntaukset vaihtelivat, mutta taiteen aiheiksi p\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t jo tavalliset kauppiaat ja muut vaikutusvaltaiset henkil\xc3\xb6t. My\xc3\xb6s ty\xc3\xb6nteko sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si kuvattavaksi, ja esimerkiksi sosialistinen realismi korosti ty\xc3\xb6n iloa ja joukkokokouksia ja osoitti poliittista propagandaa. Samalla kun suuret johtajat saivat kuvansa, saattoi tavallinen rasvakourainen ty\xc3\xb6l\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 kuvan aiheeksi. Siell\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 sosialistiset aatteet eiv\xc3\xa4t voittaneet, saatettiin pyrki\xc3\xa4 jopa puhtaan kauneuden tavoitteluun ja abstrakti taide valloitti alaa niin kuvataiteessa, musiikissa kuin esimerkiksi tanssinkin alalla. Itse aihe menetti tavallaan merkityksens\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKritiikki\n_START_PARAGRAPH_\nAihe- ja tyylihistoria on havaittu ongelmaalliseksi, koska se yksinkertaistaa ja pinnallistaa historiallisia ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4. ly\xc3\xb6 leimoja ja kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 huomiota liiaksi huomiota muoto-ominaisuuksiin. Tyylihistorian k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 on pyritty laajentamaan ja tulkitsemaan uusilla tavoilla, jotka ottaisivat paremmin huomioon my\xc3\xb6s taideteoksen sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n.  1900-luvun taidehistorioitsijat ovat selitt\xc3\xa4neet tyyli\xc3\xa4 tavoiksi ja menetelmiksi, joilla taiteilija tai ryhm\xc3\xa4 taiteilijoita hahmottaa ajatus- ja tunnesis\xc3\xa4lt\xc3\xb6j\xc3\xa4."