b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen muinaiskaupungit\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen muinaiskaupungit ovat rautakauden ja varhaiskeskiajan kauppapaikkoja, joiden olemassaoloa koskevia teorioita on esitelty l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 perim\xc3\xa4tiedon ja paikannimist\xc3\xb6n perusteella. _NEWLINE_Perim\xc3\xa4tieto kertoo rautakauden lopun ja varhaiskeskiajan suomalaisista kauppapaikoista tai muinaiskaupungeista. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat esimerkiksi Halikon Rikala, Kokem\xc3\xa4en Telj\xc3\xa4, Raumaa edelt\xc3\xa4nyt Unio, sek\xc3\xa4 mahdollisesti Turkua edelt\xc3\xa4nyt Koroinen. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 kauppapaikkoja ei ole kuitenkaan pystytty toistaiseksi todistamaan arkeologisesti. Kuitenkin muun muassa Unto Salo on arvellut, ett\xc3\xa4 Suomeen perustettiin jo 1000-luvulla kaupungeiksi nimitettyj\xc3\xa4 kauppapaikkoja. Muinaiskaupungit olivat arvailujen mukaan kaupunkien esiasteita, joissa kauppiailla saattoi olla kiinteit\xc3\xa4kin asuntoja ja varastorakennuksia. Kaupunki-sana on skandinaavista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4. Varmuudella on voitu paikallistaa yksi viikinkiaikainen kauppapaikka Hiittisten saarella. Paikalta on l\xc3\xb6ydetty kaupank\xc3\xa4yntiin liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 esineist\xc3\xb6\xc3\xa4, kuten punnuksia ja rahoja sek\xc3\xa4 uhripaikka, keskiaikainen kappeli ja hautausmaa._NEWLINE_Koroisista on tehty runsaasti l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4, mutta ne voivat viitata my\xc3\xb6s alueen tunnettuun kirkolliseen historiaan. Kaakkois-Suomessa sijaitsevia Vehkalahtea ja Vironlahtea kutsutaan varhaisissa 1300-luvun l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 kaupunkiin viittaavalla latinankielisell\xc3\xa4 termill\xc3\xa4 civitas, mutta n\xc3\xa4iden tapauksessa kyseess\xc3\xa4 on ollut mahdollisesti l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kauppapaikka. Rikalaa kutsuttiin viel\xc3\xa4 1800-luvun lopussa kansan kieless\xc3\xa4 kaupungiksi tai Rikalan kaalikaupungiksi. Sielt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ytyny Rikalan muinaislinnan lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s rikas ristiretkiaikainen ruumiskalmisto._NEWLINE_H\xc3\xa4meenlinnan Varikonniemest\xc3\xa4 on ollut rautakautinen asuinalue. Tutkijat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ole yksimielisi\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, edustiko se kaupunkimaista asutusta. Alueelta on tutkimusten perusteella kuitenkin l\xc3\xb6ydetty tihe\xc3\xa4sti asuttu kauppapaikka ja k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4iskeskus, joka on ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isimmin kiviperustusteisella puuvarustuksella. Pohjoisosassa, varsinaisen asuinpaikan ulkopuolella on satamaksi tulkittu, padolla tai laiturilla suojattu, rantautumispaikka. _NEWLINE_1200-luvulla saksalainen k\xc3\xa4sitys kaupungeista kaupunkioikeuksineen levisi Suomeen. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 virallisena kaupunkina pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Turkua. Uusien kaupunkien perustamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 oletetut muinaiskaupungit ehk\xc3\xa4 kuihtuivat v\xc3\xa4hitellen saavuttamatta virallisen kaupungin asemaa. Toisaalta asutus on Suomessa s\xc3\xa4ilynyt samoilla alueilla monissa paikoissa kuitenkin vuosisadasta toiseen. Esimerkiksi Turkua ei perustettu asumattomalle maalle, vaan paikalla on sijainnut luultavasti talonpoikaiskyl\xc3\xa4.'