b'\n_START_ARTICLE_\nToivo Karanko\n_START_PARAGRAPH_\nToivo Tuomas Savolainen my\xc3\xb6h. Karanko (20. syyskuuta 1891 Nurmes - 15. toukokuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikapteeni. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja, maanviljelij\xc3\xa4 Pekka Savolainen ja Aina Maria Piironen. H\xc3\xa4net vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Gerda Fredrika Magdalena Saxbergin kanssa.\n_START_SECTION_\nOpinnot\n_START_PARAGRAPH_\nSavolainen kirjoitti ylioppilaaksi Nurmeksen yhteiskoulusta vuonna 1913 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi Suomen Tykist\xc3\xb6koulun vuonna  1918 ja kentt\xc3\xa4tykist\xc3\xb6n ampumakoulun vuonna  1923 sek\xc3\xa4 Suojeluskuntain p\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6koulun armeijan upseerien t\xc3\xa4ydennyskurssin vuonna 1924. H\xc3\xa4n jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa vuonna 1930.\n_START_SECTION_\nNuoruusvuodet\n_START_PARAGRAPH_\nSavolaisen suunnitelmissa oli jatkaa is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 jalanj\xc3\xa4ljill\xc3\xa4 viljelij\xc3\xa4n ammatissa ja sit\xc3\xa4 silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pit\xc3\xa4en h\xc3\xa4n tekikin monta opintomatkaa asian tiimoilta Ruotsiin Upplantiin vuonna 1914.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikausi\n_START_PARAGRAPH_\nSavolainen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona 27:n 3. komppaniaan 23. marraskuuta 1915, josta h\xc3\xa4net siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 13. joulukuuta 1916. H\xc3\xa4n otti osaa taisteluihin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa Saksan it\xc3\xa4rintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n suoritti Polangenissa vuonna 1917 j\xc3\xa4rjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi). Kokemuksistaan h\xc3\xa4n kirjoitti suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n Hakkapeliitta-lehteen muistelma-artikkelit.\n_START_SECTION_\nSuomen sis\xc3\xa4llissota\n_START_PARAGRAPH_\nSavolainen saapui Suomeen (Vaasaan) j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reiden p\xc3\xa4\xc3\xa4joukon mukana aliupseeriksi ylennettyn\xc3\xa4 25. helmikuuta 1918. H\xc3\xa4net komennettiin Suomen sis\xc3\xa4llissotaan J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ritykist\xc3\xb6n 2. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripatteriin ja otti osaa taisteluihin L\xc3\xa4nkipohjassa, Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, Orivedell\xc3\xa4, Kangasalla ja Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Tampereella. Tampereen valloituksen j\xc3\xa4lkeen suoritetussa tykist\xc3\xb6n uudelleen j\xc3\xa4rjestelyss\xc3\xa4 h\xc3\xa4net sijoitettiin jaosjohtajaksi juuri muodostetun J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ritykist\xc3\xb6prikaatin 2. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripatteriston 4. patteriin ja otti osaa taisteluihin K\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja Viipurissa.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nSavolainen toimi sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen l\xc3\xa4hettiupseerina J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ritykist\xc3\xb6prikaatin esikunnassa, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4net komennettiin 20. toukokuuta 1918 patterin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi Helsingin kentt\xc3\xa4tykist\xc3\xb6osaston 3. patteriin. Seuraavaksi h\xc3\xa4net siirrettiin Kentt\xc3\xa4tykist\xc3\xb6rykmentti l:n 1. patteristoon 25. elokuuta 1918, josta h\xc3\xa4net siirrettiin 12. lokakuuta 1918 alkaen l\xc3\xa4hettiupseeriksi Suomen tykist\xc3\xb6koulun esikuntaan. Tykist\xc3\xb6koulusta h\xc3\xa4net nimitettiin 2. marraskuuta 1918 Kentt\xc3\xa4tykist\xc3\xb6rykmentti 2:n 2. patterin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi, josta h\xc3\xa4n sai nimityksen Kuopion l\xc3\xa4\xc3\xa4nin 4. kutsuntapiirin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi 1. maaliskuuta 1919. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vaiheessa h\xc3\xa4n muutti nimens\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 veljens\xc3\xa4 Tauno Savolaisen kanssa Karangoksi. Seuraavaksi h\xc3\xa4net nimitettiin 1. marraskuuta 1920 patterinp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi Rannikkotykist\xc3\xb6rykmentti 2:een. Armeijasta Karanko erosi 14. joulukuuta 1921 ja liittyi Suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n ja h\xc3\xa4net sijoitettiin Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n suojeluskuntapiirin 8. alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi, miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n palveli 15. elokuuta 1922 saakka, jolloin h\xc3\xa4n astui uudelleen armeijan palvelukseen 18. elokuuta 1922 ja h\xc3\xa4net sijoitettiin Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin 5. kutsuntapiirin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. Toistamiseen h\xc3\xa4n erosi armeijasta 30. huhtikuuta 1923, mutta astui takaisin palvelukseen jo 13. hein\xc3\xa4kuuta 1923 ja h\xc3\xa4net m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin patteriupseeriksi Raskaan tykist\xc3\xb6rykmentin 9. patteriin. Kolmannen kerran h\xc3\xa4n erosi armeijasta 2. huhtikuuta 1924 ja astui takasin Suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n palvelukseen hoitamaan Uudenmaan pohjoisen suojeluskuntapiirin 2. sotilasohjaajan teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja toimi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 30. syyskuuta 1924 saakka, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n erosi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja siirtyi kansakoulun opettajaksi kansakoulunopettajana Pielisj\xc3\xa4rvelle. _NEWLINE_1927 h\xc3\xa4n kirjoitti suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n Hakkapeliitta-lehteen artikkelin Pollagenin kurssista. _NEWLINE_Pielisj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 h\xc3\xa4n muutti vuonna 1927 J\xc3\xa4ms\xc3\xa4\xc3\xa4n miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli voimistelun ja terveysopin opettajana J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n yhteiskoulussa ja reaalilukiossa vuoteen 1928 saakka. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli sanomalehtialalla ja oli Helsingin Sanomissa kotimaan uutisosaston toimittajana vuosina 1929\xe2\x80\x931930. Seuraavaksi h\xc3\xa4n siirtyi Ajan Sana oy:n toimittajaksi ja siirtyi edelleen seuraavana vuonna Suomalalais-Ugrilaisen kulttuurikongressin p\xc3\xa4\xc3\xa4toimikunnan palvelukseen. Vuonna 1932 h\xc3\xa4n siirtyi kansallissosialistista ja juutalaisvastaista kirjallisuutta julkaisseen  Kustannusosakeyhti\xc3\xb6 Vasaran palvelukseen ja vuonna 1934 p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajaksi saman kustannusosakeyhti\xc3\xb6n julkaisemaan Siniristi-aikakauslehteen._NEWLINE_Karanko suomensi Erich Ludendorffin kirjan Maailmansota uhkaa Saksan maaper\xc3\xa4ll\xc3\xa4 (Vasara 1931) ja Martti Lutherin kirjan Juutalaisista ja heid\xc3\xa4n valheistaan (Vasara 1939). Lutherin kirjan esipuheessa suomentaja kannatti Lutherin langettamaa tuomiota juutalaisille ja piti kirjan sanomaa erityisen ajankohtaisena.'