b'\n_START_ARTICLE_\nCivilization III\n_START_SECTION_\nPelaaminen\n_START_PARAGRAPH_\nPelin tarkoituksena on kehitty\xc3\xa4 maailman johtavaksi valtioksi perustamalla kaupunkeja, kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 teknologiaa ja laajentamalla kulttuuria. Peli alkaa vuodesta 4000 eaa. ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy 2050 jaa. Pelin perusrunko keskittyy maailmankartalle, jossa siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n yksik\xc3\xb6it\xc3\xa4 kuten muissakin vuoropohjaisissa strategiapeleiss\xc3\xa4. Valtakunnan hallitseminen sen sijaan hoidetaan erilaisista valikoista. Jokaisella sivilisaatiolla on erityisominaisuuksia, joista on hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4 jollakin pelin osa-alueella, ja jotka m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelev\xc3\xa4t pelaajalla pelin alussa olevat teknologiat. Jokaisella sivilisaatiolla on my\xc3\xb6s oma sotilasyksikk\xc3\xb6, joka liittyy sen historiaan. Sivilisaatioita ovat Atsteekit, Babylonia, Englanti, Egypti, Intia, Irokeesit, Japani, Kiina, Kreikka, Persia, Ranska, Rooma, Saksa, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4, Yhdysvallat ja Zulut. Pelaajan kansan lis\xc3\xa4ksi peliss\xc3\xa4 on luonnollisesti muitakin kansoja. N\xc3\xa4iden kanssa voi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 kauppaa, solmia sopimuksia tai sotia._NEWLINE_Peliss\xc3\xa4 pelaaja toimii sivilisaationsa hallitsijana ja hallitsee sen kaikkia perusasioita kaupunkien tuotannosta armeijan hallintaan, teknologian kehitykseen ja valtiomuotoon. Jokaisella valtakunnalla on oma hallitusmuoto, joka vaikuttaa muun muassa tuotantoon, armeijan tukemiseen, kansalaisten onnellisuuteen ja korruptioon. Kun hallitusmuotoa vaihtaa, valtakunta ajautuu muutaman pelivuoron ajaksi anarkiaan. Kaupungin asukkailla on mieliala (onnellinen, tyytyv\xc3\xa4inen, tyytym\xc3\xa4t\xc3\xb6n), johon vaikuttavat esimerkiksi ylellisyystuotteet ja sotav\xc3\xa4symys. Jos tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 asukkaita on enemm\xc3\xa4n kuin onnellisia, syntyy mellakka, jolloin kaupunki ei tuota mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ja tilanne on selvitett\xc3\xa4v\xc3\xa4, tai mellakat yltyv\xc3\xa4t ja esimerkiksi rakennuksia saattaa tuhoutua mellakoitsijoiden takia.\n_START_SECTION_\nResurssit\n_START_PARAGRAPH_\nCivilization III:ssa on strategia-, ylellisyys- ja bonusresursseja. Resursseja voidaan l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain niille tyypillisiss\xc3\xa4 maastotyypeiss\xc3\xa4 ja ne voivat tuottaa ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ruokaa, mineraaleja tai rahaa, mik\xc3\xa4li ne ovat kaupungin vaikutuspiiriss\xc3\xa4. Bonusresursseilla ei ole muuta tarkoitusta. Strategisista ja ylellisyysresursseista voidaan k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 kauppaa, mutta bonusresursseista ei. Mik\xc3\xa4li resurssi sijaitsee sivilisaation kulttuurirajojen ulkopuolella, sen voi ottaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 rakentamalla sen kohdalle siirtokunnan ja tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 siirtokunnasta tien johonkin kaupunkiin. Resurssit kulkevat eri kaupunkeihin teit\xc3\xa4 ja rautateit\xc3\xa4 pitkin tai joko meri- tai ilmateitse, jolloin tarvitaan joko satama tai lentokentt\xc3\xa4 tuonti- ja vientikaupunkiin. Sataman lis\xc3\xa4ksi resurssin kuljettamiseksi meriteitse tarvitaan riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 teknologia kuljettamaan rahti merien (keksim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 t\xc3\xa4htitieteen) tai valtamerien (keksim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 navigaatio tai magnetismi) halki.\n_START_SECTION_\nTiede ja tekniikka\n_START_PARAGRAPH_\nKehitys tieteess\xc3\xa4 jaetaan nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n aikakauteen (antiikkiin, keskiaikaan, teolliseen aikaan ja nykyaikaan). Jotta uudelle aikakaudelle voi siirty\xc3\xa4, pelaajan on keksitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 edelliselt\xc3\xa4 aikakaudelta kaikki teknologiat, joita ei erikseen ole merkitty vapaaehtoisiksi. Teknologiat mahdollistavat uusien yksik\xc3\xb6iden, rakennusten ja ihmeiden rakentamisen sek\xc3\xa4 uusia hallitusmuotoja, antavat bonuksia eri osa-alueisiin ja paljastavat uusia resursseja kartalta. Kulttuuri on pelisarjan uusin osa-alue, joka m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelee valtiorajat. Jokaisella kaupungilla, joka on rakentanut kulttuuria tuottavia rakennuksia, kuten temppeleit\xc3\xa4, kirjastoja ja katedraaleja, on kulttuuriarvo (cultural rating). Vasta perustetun kaupungin kulttuuriarvo on 1, eli valtionraja ulottuu vain yhden ruudun p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kulttuuriarvon kasvaessa, my\xc3\xb6s rajat ulottuvat kauemmaksi.\n_START_SECTION_\nTaistelu\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka pelin voittamiseksi ei vaaditakaan taistelua, on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 mahdotonta pelata l\xc3\xa4pi taistelematta kertaakaan. Sotilasyksik\xc3\xb6ill\xc3\xa4 on yleens\xc3\xa4 v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kolme osumapistett\xc3\xa4. Yksik\xc3\xb6t ker\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t taisteluista kokemusta ja voivat saada lis\xc3\xa4\xc3\xa4 osumapisteit\xc3\xa4. Osumapisteiden ohella jokaisella sotilasyksik\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on arvot hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys- ja puolustustaistelusta ja liikkumisesta. Suuret kaupungit, joet ja linnoittautuminen antavat bonuksia puolustukseen. Koska satunnaisnumerogeneraattori lopulta ratkaisee taistelun, keih\xc3\xa4smiehenkin on mahdollista voittaa taistelupanssarivaunu, mink\xc3\xa4 vuoksi taistelusysteemi suunniteltiin uusiksi Civilization IV:ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEditori\n_START_PARAGRAPH_\nPeliss\xc3\xa4 on editori, jolla voi muokata pelin perinpohjaisesti. Editorilla voi muokata pelin s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4, karttoja, skenaarioita ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\xc3\xa4. Pelin fanijoukot ovat tehneet peliin useita modeja ja skenaarioita, jotka keskittyv\xc3\xa4t tiettyyn maailmanhistorian vaiheeseen, esimerkiksi toiseen maailmansotaan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in peli\xc3\xa4 on muokattu paljolti editorilla.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4osat\n_START_PARAGRAPH_\nCivilization III on julkaistu kaksi lis\xc3\xa4osaa: Play the World ja Conquests. Play the World lis\xc3\xa4\xc3\xa4 moninpelimahdollisuuden ja kahdeksan uutta sivilisaatiota. Conquests lis\xc3\xa4\xc3\xa4 historiallisia skenaarioita ja kahdeksan uutta sivilisaatiota. Lis\xc3\xa4ksi molemmat lis\xc3\xa4osat tuovat muutamia pienempi\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ominaisuuksia peliin. Play the World lis\xc3\xa4si sivilisaatioihin arabit, Karthagon, keltit, korealaiset, mongolit, Osmanien valtakunnan ja viikingit. Conquests lis\xc3\xa4si Alankomaat, Bysantin, heettil\xc3\xa4iset, inkat, mayat, Portugalin ja sumerit.'