b'\n_START_ARTICLE_\nKoutokeino\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nKunnan suomenkielinen nimi Koutokeino tulee pohjoissaamenkielisest\xc3\xa4 nimest\xc3\xa4 Guovdageaidnu. Kunnan norjankielinen nimi Kautokeino puolestaan pohjautuu suomenkieliseen nimeen._NEWLINE_Guovdageaidnu tarkoittaa suomeksi keskitie. Nimi saattaa tulla siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Koutokeinosta on yht\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 matka Alattioon (vanha markkinapaikka), Karesuvantoon, Raisiin ja Kaarasjoelle.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinon kunnan pinta-ala on 9 707,34 km\xc2\xb2, joka tekee siit\xc3\xa4 Norjan suurimman kunnan pinta-alan mukaan. Kunnan rajanaapureita ovat Alattio pohjoisessa, Kaarasjoki id\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Tromssan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin puolella Raisi l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 ja Naavuono koillisessa, sek\xc3\xa4 Suomen puolella Inari kaakossa ja Enonteki\xc3\xb6 etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Kolmen maan l\xc3\xa4pi kulkevan Kalottireitin toinen p\xc3\xa4\xc3\xa4 on Koutokeinossa. Koutokeinon kunnan ja sen keskustaajaman l\xc3\xa4pi virtaa alajuoksultaan Altajoeksi kutsuttu Koutokeinojoki._NEWLINE_Kunnan korkein vuori on \xc4\x8c\xc3\xa1rav\xc3\xa1rri, jonka huippu kohoaa 887 metrin korkeuteen. Mets\xc3\xa4 on l\xc3\xa4hes sataprosenttisesti koivua, ja monissa kohdin on vain paljakkaa.\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinossa vallitsee subarktinen ilmasto, ja talvet ovat usein kylmi\xc3\xa4 ja kes\xc3\xa4t l\xc3\xa4mpimi\xc3\xa4. Kaamos kest\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 7 viikkoa, marraskuun loppupuolelta tammikuun puoleenv\xc3\xa4liin, ja lis\xc3\xa4ksi kes\xc3\xa4isin on y\xc3\xb6t\xc3\xb6n y\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinosta muodostettiin oma kirkkoherrakuntansa vuonna 1674. Ensimm\xc3\xa4inen kirkkoherra oli Ylitornion kirkkoherra Nicolai Ulopolitanuksen poika Johannes Nikolainpoika Tornensis. Ensimm\xc3\xa4inen kirkko Koutokeinoon saatiin vasta seuraavan kirkkoherran, Johanneksen veljen Andreasin aikana vuonna 1701._NEWLINE_8. marraskuuta 1852 Koutokeinossa tapahtui Koutokeinon kansannousu, joka oli saamelaisten aloittama kansannousu norjalaisia vastaan. Kansannousun aloitti lestadiolainen \xc3\xa4\xc3\xa4rilahko Koutokeinon hurmos.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinon kunnanjohtaja on Norjan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolueen Johan Vasara ja varakunnanjohtaja Johttis\xc3\xa1pmela\xc4\x8d\xc4\x8daid listu -puolueen Anders S. Buljo._NEWLINE_Koutokeinon kunta oli vuoteen 2009 asti oma vaalipiirins\xc3\xa4 saamelaisk\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4vaaleissa, mutta siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien se on ollut osa \xc3\x81vjov\xc3\xa1rrin vaalipiiri\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 Kaarasjoen ja Porsangin kuntien kanssa. Muissa vaaleissa se on osa Finnmarkin vaalipiiri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKaivostoiminta\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinon Biedjov\xc3\xa1ggissa on ollut aiemmin kaivostoimintaa. Vuonna 2010 Biedjov\xc3\xa1ggin kaivosten vanha omistaja IGE Nordic myi kaivokset Arctic Gold -yhti\xc3\xb6lle. Vuonna 2012, kun kunnanvaltuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kaivostoiminnasta, tulos oli ei. Kes\xc3\xa4kuun nelj\xc3\xa4nnen ja viidennen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4 Max Mackh\xc3\xa8, joka pysyi tuntemattomana yhden vuorokauden ajan, liimasi keskustaajaman ilmoitustauluille, oviin, seiniin, valotolppiin ja muihin mahdollisiin paikkoihin protestijulisteita joiden otsikko oli \xc2\xabSi NEI til gruvedrift og opplev fordelen!\xc2\xbb, eli vastustusta kaivostoimintaa kohtaan. Pian sen j\xc3\xa4lkeen alueelle ilmestyi samantapaisia julisteita kaivostoiminnan puolesta, kuin oli ollut aiemmin kaivostoimintaa vastaan.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinon julkinen liikenne on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4, ja melkein kaikki asukkaat omistavat henkil\xc3\xb6auton. Koutokeinon ja Alattion v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 busseja kulkee vuoden ymp\xc3\xa4ri. Jo 1-luokkalaisten (6-vuotiaiden) koulumatkojen ollessa pisimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n monta kymment\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 on Koutokeinossa koulubusseja, jotka liikenn\xc3\xb6iv\xc3\xa4t koulujen ja asutetuimpien teiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 aamuisin ja iltap\xc3\xa4ivisin. N\xc3\xa4ihin minibusseihin voi tarpeen mukaan tulla kyytiin muitakin paikallisia. Koutokeinossa on takseja, mutta ei varsinaista taksiasemaa eik\xc3\xa4 taksipaikkaa. Joitain kilometrej\xc3\xa4 keskustaajamasta pohjoiseen on toisen maailmansodan aikainen lentopaikka, Koutokeinon lentokentt\xc3\xa4, mutta sill\xc3\xa4 ei ole t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista liikenn\xc3\xb6inti\xc3\xa4. Koutokeino on tieyhteydess\xc3\xa4 Riksvei 93:n avulla Alattioon, Riksvei 92:n avulla Kaarasjoelle, ja Norjan puolen Riksvei 93:n ja Suomen puolen Kantatie 93:n avulla Enonteki\xc3\xb6n Hettaan.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinossa on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n viisi opetuslaitosta. Keskustaajamassa sijaitsevat Koutokeinon ala-aste ja Koutokeinon yl\xc3\xa4aste, jotka aiotaan yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 hallinnollisesti yhdeksi kouluksi. Ala-asteella opetusta on erikseen sek\xc3\xa4 saameksi ett\xc3\xa4 norjaksi, mutta norjankielisi\xc3\xa4 luokkia on vain kaksi, 1-4 C ja 5-7 C, koska suurin osa lapsista k\xc3\xa4y saamenkielist\xc3\xa4 luokkaa. Yl\xc3\xa4asteella opetus ei ole kielellisesti jaoteltua. Keskustaajamassa on my\xc3\xb6s S\xc3\xa1mi joatkkaskuvla ja boazodoalloskuvla. Kunnan koulutuksen huippu on Saamelainen korkeakoulu (pohjoissaameksi S\xc3\xa1mi allaskuvla), jossa on noin 200 opiskelijaa ja 80 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4.  Maasin kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on M\xc3\xa1ze lagasbirasguovdd\xc3\xa1\xc5\xa1, jossa on peruskoulu, iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4toimintaa ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4koti. Maasin koulussa kaikki opetus on saameksi. Koutokeinossa L\xc3\xa1hpoluoppalin kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s koulu, L\xc3\xa1hpoluoppalin koulu, mutta se lakkautettiin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2012.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinossa vallitsee vahva saamelaiskulttuuri, ja kuntaa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n saamelaisuuden keskuksena. Koutokeinossa sijaitsevat mm. Saamelainen korkeakoulu (S\xc3\xa1mi allaskuvla) ja saamelaisten kansallisteatteri Beaivv\xc3\xa1\xc5\xa1 S\xc3\xa1mi Te\xc3\xa1hter. P\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Koutokeinossa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n Koutokeinon p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isfestivaalit (Kautokeino p\xc3\xa5skefestival) sek\xc3\xa4 saamelainen laulukilpailu S\xc3\xa1mi Grand Prix.\n_START_SECTION_\nStruven ketju\n_START_PARAGRAPH_\nKoutokeinon kunnan alueella on kaksi Struven ketjun suojeltua pistett\xc3\xa4. Ne ovat vuorenhuipuilla Luvddiid\xc4\x8dohkka ja Bealj\xc3\xa1\xc5\xa1v\xc3\xa1rri.\n_START_SECTION_\nKieli\n_START_PARAGRAPH_\nSek\xc3\xa4 pohjoissaamen kieli ett\xc3\xa4 norjan kieli ovat tasa-arvoisia. Niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 saamelaisessa ett\xc3\xa4 julkisessa hallinnossa. Koutokeinon v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 yli 90 prosentilla on pohjoissaame \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n. Koutokeino oli ensimm\xc3\xa4inen ja pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ainoa kunta Norjassa, jossa saame oli tasa-arvossa norjan kanssa julkisessa hallinnossa.'