b'\n_START_ARTICLE_\nMustikkakehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMustikkakehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 muistuttaa tyypillisess\xc3\xa4 lepoasennossaan huomattavasti enemm\xc3\xa4n kuollutta lehte\xc3\xa4 kuin hy\xc3\xb6nteist\xc3\xa4. Etusiivet ovat pohjav\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n punertavan ruskeat, ja niiden poikki kulkee kolme, ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4\xc3\xa4 tummanharmaata poikkiviirua. Siiven keskell\xc3\xa4 erottuu tummanharmaa laikku ja himme\xc3\xa4, tumma keskit\xc3\xa4pl\xc3\xa4. Siipien k\xc3\xa4rkiosa on tummanharmaa. Takasiivet ovat tummanharmaat, ja niiden keskell\xc3\xa4 on vaaleampi vy\xc3\xb6hyke. Siipiripset ovat valkoiset, siipisuonten kohdalta tummat, mink\xc3\xa4 vuoksi siipien ulkoreuna vaikuttaa mutkittelevalta. Naaraat ovat koiraita raskasrakenteisempia ja siipien kuviointi on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n selke\xc3\xa4\xc3\xa4. Ruumis on tuuhean, punertavanruskean karvotuksen peitossa. Siipiv\xc3\xa4li on koiraalla 26\xe2\x80\x9338 mm ja naaraalla 29\xe2\x80\x9345 mm.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nLevinneisyys ulottuu Pohjois-Espanjasta Euroopan poikki Altaille saakka. Laji vaikuttaa taantuneen viimevuosina suuressa osassa levinneisyysaluettaan. Mustikkakehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 on jokseenkin harvinainen laji, jonka havainnot Suomessa painottuvat voimakkaasti etel\xc3\xa4rannikolle ja Etel\xc3\xa4-Karjalaan sek\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalta Pohjanlahden rannikon suuntaisesti Etel\xc3\xa4-Lappiin ulottuvalle vy\xc3\xb6hykkeelle. Keski-Suomen sis\xc3\xa4maasta havaintoja on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ja Ahvenanmaalta se puuttuu kokonaan. Perhoset lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t varsin lyhyen\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lin\xc3\xa4 toukokuun alkupuoliskolta toukokuun loppuun.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nMustikkakehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa reheviss\xc3\xa4 havu-, lehti- ja sekametsiss\xc3\xa4 ja niiden laitamilla, kunhan pohjakasvillisuudessa on runsaasti mustikkaa. Molemmat sukupuolet lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 nollan tienoilla olevat y\xc3\xb6l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilat vaikuta haittaavan lentoa. Naaraat aloittavat pian pime\xc3\xa4n laskeuduttua, mutta koiraat usein vasta puolen y\xc3\xb6n j\xc3\xa4lkeen. Koiraat tulevat helposti kirkkaiden valojen luokse, naaraat vain harvoin. Laji on harvoin kovin runsaslukuinen, ja sit\xc3\xa4 tavataan tavallisesti vain yksitellen._NEWLINE_Parittelun j\xc3\xa4lkeen naaras munii 100\xe2\x80\x93170 munaa yksitellen ravintokasvien oksille ja lehdille. Toukka kuoriutuu vajaata kuukautta my\xc3\xb6hemmin ja el\xc3\xa4\xc3\xa4 erakkona. Vanhemmat toukat ovat y\xc3\xb6aktiivisia ja viihtyv\xc3\xa4t varvikossa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 maanpintaa, ja niit\xc3\xa4 tapaakin helpoimmin pajuilta. Toukka on t\xc3\xa4ysikasvuinen hein\xc3\xa4-elokuun vaihteessa ja se tekee vaalean kotelokopan yhtensidottujen lehtien v\xc3\xa4liin. Kotelo putoaa my\xc3\xb6hemmin lehtien mukana maahan. Toukka eritt\xc3\xa4\xc3\xa4 kotelokopan sis\xc3\xa4pinnalle valkoista, jauheeksi kuivuvaa nestett\xc3\xa4. Kotelo talvehtii.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukka el\xc3\xa4\xc3\xa4 enimm\xc3\xa4kseen mustikalla (Vaccinium myrtillus), mutta harvemmin my\xc3\xb6s muilla varvuilla. Sit\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s pajuilla (Salix).'