b'\n_START_ARTICLE_\nLaeken\n_START_PARAGRAPH_\nLaeken (holl. Laken) on vanha kunta Belgian p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Brysselin pohjoispuolella ja kuuluu Brysselin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkialueeseen. Alue liitettiin Brysselin kaupunkiin vuonna 1921. Euroopan unionin huippukokous pidettiin Laekenin linnassa joulukuussa 2001, ja siell\xc3\xa4 annetussa EU:n Laekenin julistuksessa esitettiin joitain vaatimuksia Unionin kehitt\xc3\xa4miselle.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKaupunginosa (kunta) on p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti tunnettu kuninkaallisista rakennuksistaan, joista tunnetuin on eitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 Laekenin linna tai siit\xc3\xa4 harvemmin  k\xc3\xa4ytetty nimitys Schoonenbergin linna. Palatsi rakennettiin vuonna 1787 ja se toimi alueen kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin Albert Kasimir August Ignaz Pius Franz Xaver zu Sachsen, Herzog von Teschen ja h\xc3\xa4nen vaimonsa Marie Christine von Habsbourg-Lorrainen residenssin\xc3\xa4. Siell\xc3\xa4 Napol\xc3\xa9on allekirjoitti sodanjulistuksen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle vuonna 1812. Linna oli my\xc3\xb6s Brabantin herttuoiden residenssin\xc3\xa4._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen linna toimi Belgian kuninkaallisen perheen asuinlinnana. Sen rakentamista Charles de Waillyn englantilaiseen tyyliin tehtyjen suunnitelmien pohjalta valvoi Louis Montoyer. Linna tuhoutui suuressa tulipalossa vuonna 1890, mutta Alphonse Balat rakensi sen uudelleen. Vuonna 1902 ranskalainen arkkitehti Charles Girault antoi linnalle sen nykyisen ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6n._NEWLINE_Linna tuli kuningasperheen asunlinnaksi heti Leopold I:n tultua belgialaisten kuninkaaksi. Leopold II rakennutti Laekenin tunnetut kasvihuoneet, jotka ovat avoinna yleis\xc3\xb6lle vain muutamana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuodessa. Kasvihuoneet suunnitteli arkkitehti Alphonse Balat, joka teki yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Victor Hortan kanssa. _NEWLINE_Linna-alueen pohjoispuolella sijaitsee uussigoottilaista tyyli\xc3\xa4 edustava Notre-Damen kirkko, jonka Leopold I rakennutti vaimolleen kuningatar Louise-Marielle. Kirkon arkkitehtina oli Joseph Poelaert, joka  suunnitteli my\xc3\xb6s kuuluisan Brysselin oikeustalon. Kirkon perustassa on krypta, johon Belgian kuninkaallisen perheen j\xc3\xa4senet on haudattu. Kirkon takana on my\xc3\xb6s hautausmaa, johon on haudattu runsaasti varakkaita ja kuuluisia henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n t\xc3\xa4hden sit\xc3\xa4 kutsutaankin usein \xe2\x80\x9dBelgian P\xc3\xa8re Lachaiseksi\xe2\x80\x9d. Sinne sijoitettiin my\xc3\xb6s alkuper\xc3\xa4inen Auguste Rodinin patsas \xe2\x80\x9dAjattelija\xe2\x80\x9d, joka koristi Fernand Khnopffin ja Maria Malibranin hautaa, mutta antiikkikauppias ja ker\xc3\xa4ilij\xc3\xa4 osti tuon vuonna 1927 valmistetun patsaan, jotta voisi sijoittaa sen koristamaan omaa hautaansa. _NEWLINE_Linnan alueen pohjoisosaan on rakennettu kiinalainen paviljonki sek\xc3\xa4 japanilainen torni. Leopold II tilasi ja teetti kiinalaisen paviljongin. Sen hallit ovat Ludvig XIV:n ja Ludvig XVI:n tyyliset. Ne ovat koristellut kiinalaisin maalausaihein sek\xc3\xa4 kiinalaisin ja hopeisin esinein. Japanilainen torni on pagoda, ja se oli alun perin pystytetty Pariisin maailmann\xc3\xa4yttelyyn vuonna 1900. Kuningas Leopold II osti sen Brysseliin. Siell\xc3\xa4 on esill\xc3\xa4 vanhoja sotilasasusteita, aseita sek\xc3\xa4 kyp\xc3\xa4ri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLinna kotina\n_START_PARAGRAPH_\nKuningas Baoudouin I asui linnassa koko valtaaikansa eli vuosina 1951\xe2\x80\x931993. My\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen leskens\xc3\xa4 kuningatar Fabiola asui t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen linnassa aina vuoteen 1998 saakka, kunnes h\xc3\xa4n muutti Stuyvenbergin linnaan. Nykyisin kruununperillinen, Brabantin herttua Filip (belgialaisten kuningas Philippe vuodesta 2013 alkaen) asuu puolisonsa Mathilden ja perheens\xc3\xa4 kanssa linnan ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kerroksessa olevassa yksityisasunnossa.\n_START_SECTION_\nMaailmann\xc3\xa4yttely 1958\n_START_PARAGRAPH_\nEntisen kunnan alueella sijaitsee my\xc3\xb6s Heyselin tasanko, jossa pidettiin vuonna 1958 maailmann\xc3\xa4yttely. N\xc3\xa4yttelyalue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuningas Baudouinin stadionin, Atomiumin, Brysselin messukeskuksen (Parc des Expositions de Bruxelles) sek\xc3\xa4 Bruparkin, jossa sijaitsevat my\xc3\xb6s Pienois-Eurooppa, Kin\xc3\xa9polis, Kyl\xc3\xa4 ja Oc\xc3\xa9ade. Alueella on my\xc3\xb6s Brysselin satama, jossa on Constantin Meunierin tekem\xc3\xa4 Ty\xc3\xb6n muistomerkki.'