b'\n_START_ARTICLE_\nRitarikatu\n_START_PARAGRAPH_\nRitarikatu (ruots. Riddargatan) on lyhyehk\xc3\xb6 katu Helsingin Kruununhaassa. Se johtaa Aleksanterinkadulta pohjoiseen Rauhan\xc2\xadkadulle hieman Marian\xc2\xadkadun l\xc3\xa4nsipuolella. Kadun pohjoisin osa S\xc3\xa4\xc3\xa4tytalon puistikon kohdalla on nykyisin k\xc3\xa4velykatu, muu osa katua on yksi\xc2\xadsuuntainen pohjoisesta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in._NEWLINE_Nykyisen Ritarikadun paikalla oli katu jo 1600-luvulla. Se tunnettiin tuolloin nimell\xc3\xa4 Residens\xc2\xadhus\xc2\xadgatan sen varrella sijainneen virasto\xc2\xadtalon mukaan. My\xc3\xb6hemmin kadun nimen\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s Berggatan (Vuorikatu). Nykyisen ruotsin\xc2\xadkielisen nimens\xc3\xa4 (aluksi kirjoitettuna Riddare Gatan) katu sai vuonna 1820, koska jo silloin kadun varrelle suunniteltiin rakennusta s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 varten. Ritarihuone valmistui kuitenkin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kadun ja Mariankadun v\xc3\xa4liin vasta vuonna 1864. Suomenkielinen nimi Ritarikatu vahvistettiin virallisesti vuonna 1909, mutta se oli ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 jo sit\xc3\xa4 ennen._NEWLINE_Vuonna 1812 vahvistetun asemakaavan mukaan katua olisi jatkettu Liisan\xc2\xadkadulle saakka, mutta my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kaava\xc2\xadmuutoksessa se lyhennettiin nykyiseen pituuteensa._NEWLINE_Valtioneuvoston linnan tontti rajoittuu it\xc3\xa4\xc2\xadsivultaan Ritari\xc2\xadkatuun. Rakennuksen it\xc3\xa4inen, Ritari\xc2\xadkadun puoleinen siipi\xc2\xadrakennus oli vuosi\xc2\xadkymmeni\xc3\xa4 Ulkoasiainministeri\xc3\xb6n k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4, kunnes ministeri\xc3\xb6 muutti 1980-luvulla Katajanokan Merikasarmiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Ritari\xc2\xadkatu tuli tunnetuksi my\xc3\xb6s poliittisena k\xc3\xa4sitteen\xc3\xa4, jolla tarkoitettiin Ulko\xc2\xadasiain\xc2\xadministeri\xc3\xb6t\xc3\xa4.'