b"\n_START_ARTICLE_\nJousi (ase)\n_START_PARAGRAPH_\nJousi on joustavasta kaaresta ja j\xc3\xa4nteest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4ht\xc3\xa4ysvarresta koostuva ase, jolla ammutaan nuolia. Jousta voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sodank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4, mets\xc3\xa4styksess\xc3\xa4 ja urheilussa. Jousi on yksi vanhimpia ihmisen keksimi\xc3\xa4 laitteita._NEWLINE_Jousen toiminta perustuu jouseen sidotun mekaanisen energian nopeaan vapauttamiseen. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 energialla ammutaan nuoli. Jousi oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 sodank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 aina ampuma-aseiden kehittymiseen saakka. Nykyisin niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 urheiluun ja mets\xc3\xa4stykseen._NEWLINE_Eri puolilla maailmaa on aikojen saatossa k\xc3\xa4ytetty erilaisia jousia. Perinteisiss\xc3\xa4 jousissa kaari voi rakentua yhdest\xc3\xa4 puunkappaleesta (kuten englantilaisessa pitk\xc3\xa4jousessa ja afrikkalaisissa ja etel\xc3\xa4amerikkalaisissa jousissa), laminoidusta puusta (japanilaisessa ja saamelaisessa jousessa), puusta ja sen ulkopintaan liimatuista el\xc3\xa4inten j\xc3\xa4nteist\xc3\xa4 (Pohjois-Amerikan intiaanit), tai puusta, sarvesta ja j\xc3\xa4nteist\xc3\xa4 (Aasia). Nykyaikana mets\xc3\xa4styksess\xc3\xa4 ja urheilussa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4t jouset valmistetaan tavallisesti synteettisist\xc3\xa4 materiaaleista, koska ne ovat kevyit\xc3\xa4 ja ne voi optimoida joustosuhteeltaan paremmin kuin perinnejousen. Yleisin uudenaikainen jousityyppi on taljajousi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJousi on keksitty todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti 20\xc2\xa0000\xe2\x80\x9350\xc2\xa0000 vuotta sitten, ja se on levinnyt jo varhain l\xc3\xa4hes kaikkialle maailmaan (Amerikan mantereella jousen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notto on vallitsevan n\xc3\xa4kemyksen mukaan tapahtunut suhteellisen my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n, vasta noin tuhat vuotta sitten, ja Australian mantereella jousta ei tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ole koskaan tunnettu)._NEWLINE_Afrikasta on l\xc3\xb6ydetty kivisi\xc3\xa4 nuolenk\xc3\xa4rki\xc3\xa4, jotka ovat per\xc3\xa4isin ajalta 40\xc2\xa0000\xe2\x80\x9325\xc2\xa0000 eaa., ja sulitettujen nuolten arvioidaan ilmestyneen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 18\xc2\xa0000 eaa. Vanhin tunnettu jousi on 14\xc2\xa0000 vuoden ik\xc3\xa4inen  ja l\xc3\xb6ydetty Stellmoorista Saksasta. Se liittyy my\xc3\xb6h\xc3\xa4iseen Hampurin kulttuuriin, jossa mets\xc3\xa4stettiin peuroja. Holmeg\xc3\xa5rdin tanskalainen jousi on my\xc3\xb6s suunnilleen yht\xc3\xa4 vanha. Vanhimmat, suunnilleen saman ik\xc3\xa4iset nuolet on l\xc3\xb6ydetty Lila Loshultista ja Stellmoorista._NEWLINE_Madeleinen ja epi-Gravetten kauden pienet piikivik\xc3\xa4rjet viittaavat jousen keksimiseen jo aikaisemmin._NEWLINE_Jousesta muodostui eri puolilla maailmaa t\xc3\xa4rkein mets\xc3\xa4stys- ja kaukotaisteluase, ja se s\xc3\xa4ilytti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n asemansa my\xc3\xb6s Euroopassa aina tuliaseiden l\xc3\xa4pimurtoon asti 1500-luvulla. Viimeisen kerran sotajoukko k\xc3\xa4ytti Manner-Euroopassa pitk\xc3\xa4jousta aseena 1630 (Kustaa II Aadolfin maihinnousuarmeijan skotlantilaiset palkkasoturit R\xc3\xbcgenin saarella Stralsundin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4). Britteinsaarilla jousen sotilaallinen merkitys jatkui pitemp\xc3\xa4\xc3\xa4n rinnan tuliaseiden kanssa. Joidenkin alkuper\xc3\xa4iskansojen parissa jousi on viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4kin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4isess\xc3\xa4 ravinnonhankinnassa muun muassa Amazonasin ja Papua-Uusi-Guinean viidakkoalueilla.\n_START_SECTION_\nKilpa- eli olympiajousi\n_START_PARAGRAPH_\nNykyiset kilpailuissa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4t jouset koostuvat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin hiili- tai lasikuidusta ja kevytmetalliseoksista ja ne ovat moniosaisia. Jousen lavat tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisin laminoimalla muun muassa vaahterasta, hiili- ja lasikuidusta sek\xc3\xa4 kevlarista. Jousten t\xc3\xa4rke\xc3\xa4t lis\xc3\xa4varusteet, t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imet ja vakaajat, ovat hiilikuitua tai alumiinia._NEWLINE_Kilpanuolet jaetaan p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kahteen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n: sis\xc3\xa4- ja ulkonuoliin. Ulkonuolet ovat nimens\xc3\xa4 mukaisesti ulkona k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja rakenteeltaan usein alumiini-hiilikuituseosta ja eritt\xc3\xa4in ohuita. Sis\xc3\xa4nuolet ovat usein kokonaan alumiinia ja edellisi\xc3\xa4 paksumpia. Laadukkaat kilpa-ammuntav\xc3\xa4lineet maksavat yleens\xc3\xa4 1500-2000 \xe2\x82\xac. Kilpajouset eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ole nimens\xc3\xa4 veroisesti hyvi\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4nmatkan ammuntaan, sill\xc3\xa4 ne on optimoitu tarkkuusammuntaan_NEWLINE_Kilpajousilla ammutaan v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 rengaskehist\xc3\xa4 koostuvaan rengastauluun pitkilt\xc3\xa4 et\xc3\xa4isyyksilt\xc3\xa4. Suurin FITA-kilpailuissa k\xc3\xa4ytetty ampumaet\xc3\xa4isyys on 90 metri\xc3\xa4, mutta esimerkiksi korealaisessa perinnejousikilpailussa (kansallisurheilu) peruset\xc3\xa4isyys on 120 bota, noin 145 metri\xc3\xa4. Jousiammunta on olympialaji.\n_START_SECTION_\nVastakaarijousi\n_START_PARAGRAPH_\nVastakaarijousi tarkoittaa jousta, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4t kaartuvat ampujasta ulosp\xc3\xa4in eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ampujaan p\xc3\xa4in, kuten perinteisenmallisessa jousessa. Mets\xc3\xa4styksess\xc3\xa4 ja harrastusammunnassa yleisesti k\xc3\xa4ytetty, lasi- tai hiilikuidusta ja puusta laminoitu vastakaarijousi poikkeaa kilpajousista yleens\xc3\xa4 pienemm\xc3\xa4n pituutensa, suuremman j\xc3\xa4ykkyytens\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4isempien lis\xc3\xa4varusteidensa vuoksi.\n_START_SECTION_\nVarsijousi\n_START_PARAGRAPH_\nVarsijousi on k\xc3\xa4sijousta mekaanisesti kehittyneempi laite, jota Euroopassa k\xc3\xa4ytettiin varsinkin keskiajalla ja Kiinassa jo paljon varhemmin. Varsijousi koostuu kaaresta joka on kiinnitetty poikittain laukaisukoneistolla varustettuun tukkiin. Varsijousella ammutaan lyhyit\xc3\xa4 nuolia tai vasamia. Vasamalla tarkoitetaan nuolia, joissa on tylpp\xc3\xa4, nuijamainen p\xc3\xa4\xc3\xa4 ja joiden kohdevaikutus perustuu pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n iskuenergiaan, ei l\xc3\xa4p\xc3\xa4isyyn, jolloin esimerkiksi arvoturkis j\xc3\xa4\xc3\xa4 ehj\xc3\xa4ksi ja vaikkapa oravaa kohti ammuttu vasama putoaa alas juuttumatta korkealle puuhun. 1600-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolta 1800-luvun loppuun asti suosittu eurooppalainen mets\xc3\xa4stysase oli my\xc3\xb6s kevyehk\xc3\xb6 varsijousi, jonka ammuksina k\xc3\xa4ytettiin etenkin linnustuksessa helposti hukkuvia nuolia halvempia savi- tai lyijykuulia.\n_START_SECTION_\nTaljajousi\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1967 Holless Wilbur Allenin patentoiman taljajousen toiminta perustuu jousen molempiin p\xc3\xa4ihin akseloitujen ep\xc3\xa4keskopy\xc3\xb6rien liikkeeseen, jolloin jousen viritt\xc3\xa4miseksi vaadittava voima putoaa vedon kuluessa 50\xe2\x80\x9380\xc2\xa0% huippuarvostaan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in t\xc3\xa4ht\xc3\xa4ysaika pitenee huomattavasti verrattuna j\xc3\xa4kkyydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaavaan tavalliseen jouseen. Taljajousen kilpanuolet tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n alumiinista, hiilikuidusta tai alumiini-hiilikuituseoksesta. Taljajousessa saa kansainv\xc3\xa4listen s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaan olla optiikkaa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4 t\xc3\xa4ht\xc3\xa4in, toisin kuin olympiajousessa. Taljajousiammunta ei ole olympialaji._NEWLINE_Taljajousia k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti mets\xc3\xa4stykseen eri puolilla maailmaa, erityisesti Yhdysvalloissa, josta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaikki mets\xc3\xa4stystaljajouset my\xc3\xb6s tuodaan. Taljajousen mets\xc3\xa4stysnuolet valmistetaan tavallisesti duralumiinista tai hiilikuidusta, ja niiss\xc3\xa4 on eritt\xc3\xa4in ter\xc3\xa4v\xc3\xa4 leikkaava k\xc3\xa4rki._NEWLINE_Jousi on mets\xc3\xa4stysaseena kaatokyvylt\xc3\xa4\xc3\xa4n lyhyell\xc3\xa4 matkalla t\xc3\xa4ysin moderniin kiv\xc3\xa4\xc3\xa4riin verrattava ase. Jousella on nykyaikana kaadettu kaikkea riistaa, kuten hirvi\xc3\xa4, karhuja ja norsuja. Tarkat ampumamatkat ovat jousimets\xc3\xa4styksess\xc3\xa4 murto-osan kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rimatkoista, ja n\xc3\xa4ilt\xc3\xa4 lyhyilt\xc3\xa4kin matkoilta luotettavan riistalaukauksen ampuminen vaatii jousimets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 moninkertaisesti enemm\xc3\xa4n harjoittelua ja harrastukselle omistautumista kuin tuliasein tapahtuva jahti._NEWLINE_Useat miljoonat mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4t eri puolilla maailmaa ovatkin lis\xc3\xa4nneet mets\xc3\xa4stysjousen asevalikoimaansa mets\xc3\xa4stysmuodon haasteellisuuden ja sit\xc3\xa4 kautta onnistuneesta kaadosta syntyv\xc3\xa4n suuremman tyydytyksen ansiosta. Suomessa jousimets\xc3\xa4stys on sallittu jousella, jonka vetovastus on yli 180\xc2\xa0Newtonia. Varsi- tai jalkajousella ei Suomessa saa mets\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nBallista\n_START_PARAGRAPH_\nBallista oli suuren varsijousen tapainen, lavettiasenteinen piiritysase, aikansa raskas tarkk'ampujakiv\xc3\xa4\xc3\xa4ri, jonka teho kuitenkin perustui v\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jousen sijasta kahteen torsiojouseen (tiukkaan kierrettyyn j\xc3\xa4nne- tai k\xc3\xb6ysivyyhteen) ja jolla voitiin ampua lyijykuulia tai raskaita nuolia huomattavan kauas ja tarkasti.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4ht\xc3\xa4in\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4ht\xc3\xa4in on jousen keskiosaan kiinnitetty mekaaninen laite, jonka avulla t\xc3\xa4ht\xc3\xa4yspistett\xc3\xa4 voidaan siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 pysty- ett\xc3\xa4 vaakasuunnassa. Osumapistett\xc3\xa4 muutettaessa t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imen jyv\xc3\xa4\xc3\xa4 siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n aina osuman suuntaan._NEWLINE_Kilpaa t\xc3\xa4ht\xc3\xa4injousella ammuttaessa on kansainv\xc3\xa4listen s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaan sallittua k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain yht\xc3\xa4 t\xc3\xa4ht\xc3\xa4yspistett\xc3\xa4. Kun taas esimerkiksi kiv\xc3\xa4\xc3\xa4riaseella ammuttaessa t\xc3\xa4ht\xc3\xa4ys tapahtuu kahden t\xc3\xa4ht\xc3\xa4yspisteen, jyv\xc3\xa4n ja hahlon avulla. Jousiampujalla on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n vain jyv\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4nnett\xc3\xa4 j\xc3\xa4nnitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n k\xc3\xa4den vieminen leuan alle ankkurointipisteeseen toimii ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin hahlona._NEWLINE_Jousen t\xc3\xa4ht\xc3\xa4in on periaatteessa hyvin yksinkertainen laite. Tosin nykyaikaisen kilpailujousen t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imet ovat melkoisen monimutkaisia hienomekaanisia laitteita, joiden avulla jousiampuja voi siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja hallita osumapistett\xc3\xa4\xc3\xa4n  t\xc3\xa4ht\xc3\xa4yssilm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 suhteen sek\xc3\xa4 pysty-, sivu- ett\xc3\xa4 syvyyssuunnassa millin tarkkuudella._NEWLINE_K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 mit\xc3\xa4 pidempi ammuntamatka, sit\xc3\xa4 alempana jyv\xc3\xa4 on pystyasteikolla ja p\xc3\xa4invastoin. Sivusuunnassa jyv\xc3\xa4n sijainti m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytyy ampujan nuolien lento-ominaisuuksien, ammuntatekniikan, tuulen, valokulman ja monen muun seikan perusteella. T\xc3\xa4ht\xc3\xa4imen varren muuttaminen syvyyssuunnassa antaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6mahdollisuutta ammuntaet\xc3\xa4isyyden kasvaessa. Moni jousiampuja joutuukin vet\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imen vartta sis\xc3\xa4\xc3\xa4n (jousta p\xc3\xa4in) pysty\xc3\xa4kseen ampumaan pitki\xc3\xa4 ammuntaet\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4._NEWLINE_Jousimets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t usein t\xc3\xa4ht\xc3\xa4int\xc3\xa4, jossa on kolme p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 eri v\xc3\xa4reill\xc3\xa4 koodattua jyv\xc3\xa4\xc3\xa4. Jokaiselle jyv\xc3\xa4lle on testiammunnalla m\xc3\xa4\xc3\xa4ritetty eri ampumaet\xc3\xa4isyys. Saaliin ilmestytty\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6piiriin ja mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4n arvioitua et\xc3\xa4isyyden saaliinsa, voi h\xc3\xa4n valita nopeasti sen jyv\xc3\xa4n, jonka uskoo antavan parhaimman osuman arvioituaan v\xc3\xa4limatkaa saaliiseensa._NEWLINE_Taljajousiammunnassa on sallittu kaksi t\xc3\xa4ht\xc3\xa4inpistett\xc3\xa4 toisin kuin t\xc3\xa4ht\xc3\xa4injousessa. Muitakin eroja t\xc3\xa4ht\xc3\xa4injouseen n\xc3\xa4hden on, sill\xc3\xa4 jyv\xc3\xa4systeemiss\xc3\xa4 saa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurentavaa optiikkaa ja j\xc3\xa4nteell\xc3\xa4 saa olla takat\xc3\xa4ht\xc3\xa4in. Takat\xc3\xa4ht\xc3\xa4in on pieni reik\xc3\xa4mekanismi (piipperi), jonka l\xc3\xa4pi taljajousiampuja katsoo t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imen etup\xc3\xa4\xc3\xa4n linssiss\xc3\xa4 olevaa jyv\xc3\xa4pistett\xc3\xa4._NEWLINE_Vaistojousiammunnassa ei ole sallittua k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4ht\xc3\xa4int\xc3\xa4. Siin\xc3\xa4 ampuja t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4 pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n nuolensa avulla."