b'\n_START_ARTICLE_\nIt\xc3\xa4meren laivasto\n_START_PARAGRAPH_\nIt\xc3\xa4meren laivasto (ven. \xd0\x91\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x84\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x82, Baltijski flot) on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n laivaston It\xc3\xa4merelle sijoitettu osa. Laivaston esikunta on Kaliningradissa ja tukikohdat Baltijskissa Kaliningradin alueella It\xc3\xa4meren kaakkoisrannikolla ja Kronstadt Suomenlahden perukassa Retusaaressa. Kronstadtin tukikohdan aluksista osa on sijoitettu Kronstadtin etel\xc3\xa4puolella sijaitsevaan Lomonosovin satamaan.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunta\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n duuma vahvisti gregoriaanisen kalenterin mukaan 14. marraskuuta 1696 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan laivaston perustamisen. Laivasto jakautui kahtia It\xc3\xa4merelle ja Asovanmerelle sijoitettuihin osastoihin. It\xc3\xa4meren laivaston telakat sijaitsivat Pietarin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_Laivasto saavutti ensimm\xc3\xa4isen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n voittonsa Riilahden meritaistelussa vuonna 1714. Sen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tappio oli Ruotsinsalmen II meritaistelu Kustaa III:n sodan aikana vuonna 1790, jolloin suuri osa laivastosta tuhoutui._NEWLINE_Laivasto osallistui Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Japanin sotaan tuhoisin seurauksin. Syyskuussa 1904 laivue, johon kuului suurin osa laivaston taistelu- ja panssarilaivoista l\xc3\xa4hti kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Euraasian mannerta. Saavuttuaan Korean vesille laivue tuhoutui t\xc3\xa4ydellisesti Tsushiman meritaistelussa._NEWLINE_It\xc3\xa4meren laivastolla oli tukikohdat Suomen suuriruhtinaskunnassa Helsingiss\xc3\xa4, Suomenlinnassa ja Katajanokalla. Laivaston toisen taistelulaivaosaston tukikohta oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisesti Helsingiss\xc3\xa4.  Suomessa toimi my\xc3\xb6s Suomen meriekipaasi. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana laivaston yhteydess\xc3\xa4 toimi brittil\xc3\xa4inen sukellusvenelaivue, jonka alukset upotettiin Helsingin edustalle Harmajan matalikolle kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918 Suomen sis\xc3\xa4llissotaaan osallistuvan Saksan It\xc3\xa4meren-divisioonan l\xc3\xa4hestyess\xc3\xa4 Helsinki\xc3\xa4. It\xc3\xa4meren laivaston alukset puolestaan evakuoitiin It\xc3\xa4meren laivaston j\xc3\xa4\xc3\xa4marssina tunnetun operaation aikana Helsingist\xc3\xa4 ja Tallinnasta Kronstadtiin.\n_START_SECTION_\nNeuvostoaika\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan aikana joulu\xe2\x80\x93tammikuussa 1939\xe2\x80\x931940 laivaston taistelulaivat Oktjabrskaja revoljutsija ja Marat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Saarenp\xc3\xa4\xc3\xa4n linnaketta vastaan Koivistolla onnistumatta kuitenkaan tuhoamaan sit\xc3\xa4._NEWLINE_Laivaston merkitt\xc3\xa4vimpiin operaatioihin kuuluivat Tallinnan evakuointi etenevien saksalaisten edelt\xc3\xa4, Hangon evakuointi ja Leningradin ja Kronstadtin puolustus. Sodan aikana laivasto oli saarrettu Suomenlahden perukkaan miinakentill\xc3\xa4 ja sukellusveneverkoilla. Suomen solmittua aselevon 1944 laivaston sukellusveneet p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t operoimaan It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en tukikohtanaan muun muassa Turkua ja tekiv\xc3\xa4t muutamia merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 upotuksia kuten Wilhelm Gustloff, General von Steuben ja Goya. Upotusten sotilaallista arvoa himment\xc3\xa4\xc3\xa4 se, ett\xc3\xa4 kaikki olivat pakolaisia ja haavoittuneita sotilaita t\xc3\xa4yteen lastattuja aseettomia kauppalaivoja \xe2\x80\x93 Steuben jopa kansainv\xc3\xa4lisin tunnuksin merkitty sairaalalaiva._NEWLINE_Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen laivasto jaettiin kahteen laivastoon, 4. punalippuinen It\xc3\xa4meren laivasto ja 8. punalippuinen It\xc3\xa4meren laivasto. Varustelua kuitenkin v\xc3\xa4hennettiin ja yksik\xc3\xb6t yhdistettiin j\xc3\xa4lleen joulukuussa 1955.  7. toukokuuta 1965 laivasto sai toisen punalipun kunniamerkin ja jolloin se sai nimen \xe2\x80\x9dKahdesti punalippuinen It\xc3\xa4meren laivasto\xe2\x80\x9d (ven. \xd0\x94\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xb6\xd0\xb4\xd1\x8b \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbc\xd1\x91\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\x91\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x84\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x82)._NEWLINE_Laivaston p\xc3\xa4\xc3\xa4tarkoituksena oli kylm\xc3\xa4n sodan aikana valmistautua Puolan ja Saksan demokraattisen tasavallan laivastojen kanssa maihinnousuihin Tanskan ja L\xc3\xa4nsi-Saksan rannikoille. Puolueeton Ruotsi syytti my\xc3\xb6s useaan kertaan Neuvostoliittoa sukellusveneiden kulusta sen aluevesill\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 johti valtioiden v\xc3\xa4lien heikkenemiseen. Ep\xc3\xa4ilyt saivat vahvistusta, kun sukellusvene U 137 ajoi karille Ruotsin aluevesill\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Karlskronan tukikohtaa lokakuussa 1981. My\xc3\xb6hemmin kuitenkin ep\xc3\xa4iltiin my\xc3\xb6s sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osan sukellusveneiden aiheuttamista aluevesien loukkauksista olisi ollut Yhdysvaltain laivaston sukellusveneiden tekemi\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 tarkoituksena oli rohkaista Ruotsin silloista hallitusta tehostamaan sukellusvenetorjuntaansa. Ulkopoliittisesti puolueeton Ruotsi ja Yhdysvallat olivat solmineet 1960 salaisen puolustussopimuksen, joka mahdollisti yhdysvaltalaisten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssukellusveneiden sijoittamisen sukellusveneille matalan It\xc3\xa4meren Gotlannin l\xc3\xa4nsipuolella olevaan syv\xc3\xa4nteeseen.'