b'\n_START_ARTICLE_\nMahmud Darwish\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nDarwish syntyi al-Birwan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Acren piirikunnassa, silloisessa Palestiinan brittil\xc3\xa4isess\xc3\xa4 mandaatissa, joka nykyisin on L\xc3\xa4nsi- Galilea. H\xc3\xa4n oli Salim ja Houreyyah Darwishin toinen lapsi. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli muslimi ja maanomistaja. \xc3\x84iti oli lukutaidoton, mutta isois\xc3\xa4 opetti Darwishin lukemaan. Israelin valtion perustamisen j\xc3\xa4lkeen perhe pakeni Libanoniin, ensin Jezziniin, ja sielt\xc3\xa4 Damouriin. Vuoden kuluttua he palasivat Acreen, joka nyt kuului Israelille, ja asettuivat asumaan Deir al-Asadiin. Darwish k\xc3\xa4vi lukion Kfar Yasifissa, kahden kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Jadeidista pohjoiseen. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n muutti Haifaan. Ensimm\xc3\xa4isen runokirjansa Asafir bila ajniha h\xc3\xa4n julkaisi 19-vuotiaana. Darwish muutti pois Israelista 1970-luvun alussa opiskelemaan Neuvostoliittoon, ja h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 riistettiin Israelin kansalaisuus. H\xc3\xa4n opiskeli vuoden Moskovan yliopistossa,[ ennen kuin muutti Egyptiin ja Libanoniin. Kun h\xc3\xa4n liittyi PLO:hon 1973, h\xc3\xa4nen ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 sallittu palata Israeliin. Vuonna 1995 h\xc3\xa4n kuitenkin palasi maahan osallistuakseen kollegansa Emile Habibin hautajaisiin. Matkan aikana h\xc3\xa4n sai Israelin viranomaisilta luvan j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 maahan nelj\xc3\xa4ksi p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi. Darwish sai lopulta 1995 luvan palata asumaan L\xc3\xa4nsirannalle Ramallahin kaupunkiin. Darwish oli naimisissa kaksi kertaa ja erosi molemmista avioliitoista. H\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen vaimonsa oli kirjailija Rana Kabbani. 1980\xc2\xb4-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n avioitui egyptil\xc3\xa4isen k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4n Hayat Heenin kanssa. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei ollut lapsia. Darwish oli pitk\xc3\xa4aikainen syd\xc3\xa4nsairaus. Saatuaan syd\xc3\xa4nkohtauksen 1984 h\xc3\xa4n joutui syd\xc3\xa4nleikkaukseen. Vuonna 1998 h\xc3\xa4net leikattiin j\xc3\xa4lleen. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi viimeisen kerran Israelissa 15. hein\xc3\xa4kuuta 2007 osallistuakseen runojenlukutilaisuuteen. Tilaisuudessa h\xc3\xa4n arvosteli Fatahin ja Hamasin keskin\xc3\xa4ist\xc3\xa4 v\xc3\xa4kivaltaisuutta ja sanoi, ett\xc3\xa4 se on "kadulla tehty itsemurhayritys".\n_START_SECTION_\nKirjallinen ura\n_START_PARAGRAPH_\nDarwishilta on ilmestynyt yli 30 runoteosta ja kahdeksan proosateosta. H\xc3\xa4n on ollut p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana eri lehdiss\xc3\xa4 kuten Al-Jadid, Al-Fajr, Shu\'un Filistiniyya ja Al-Karmel (1981). H\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen julkaistuun runokokoelmaansa "Leaves of Olives" sis\xc3\xa4ltyi runo "Identity Card", jonka h\xc3\xa4n kirjoitti 1964._NEWLINE_H\xc3\xa4n nousi kansainv\xc3\xa4liseen maineeseen runoillaan, ja niiss\xc3\xa4 kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 huomiota erityisesti h\xc3\xa4nen rakkautensa Palestiinaa kohtaan ja h\xc3\xa4nen h\xc3\xa4nen halveksunta Israelin valtiota kohtaan. Darwish on todennut Israelin valtiosta:_NEWLINE_\xc2\xbbMinua syytet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 vihaan juutalaisia. Ei ole mukavaa, ett\xc3\xa4 he esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t minut paholaisena ja Israelin vihollisena. En tietenk\xc3\xa4\xc3\xa4n rakasta Israelia, siihen minulla ei ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n syyt\xc3\xa4. Mutta en vihaa juutalaisia.\xc2\xbb_NEWLINE_H\xc3\xa4nen teoksiaan on palkittu useaan kertaan, ja niit\xc3\xa4 on k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty 20 kielelle._NEWLINE_Darwish kirjoitti arabiaksi, mutta puhui englantia, ranskaa ja hepreaa. Israelilaisen kirjailijan Haim Gouri mukaan, joka tunsi h\xc3\xa4net henkil\xc3\xb6kohtaisesti, h\xc3\xa4nen hepreansa oli erinomaista._NEWLINE_Darwish arvosti arabirunoilijoita Abd al-Wahhab al-Bayatiia ja Badr Shakir al-Sayyabia. H\xc3\xa4n mainitsi Rimbaudin ja Ginsbergin vaikutteiden antajinaan. Darwish ihaili heprealaisrunoilija Yehuda Amichaita, mutta kuvaili h\xc3\xa4nen runojaan, ett\xc3\xa4 ne ovat"haaste minulle, koska kirjoitamme samoista paikoista. H\xc3\xa4n haluaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4kseen maisemaa ja historiaa, jotka perustuvat minun tuhottuun identiteettiini. Me siis kilpailemme, kumpi omistaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n maan kielen? Kumpi rakastaa sit\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n? Kumpi kirjoittaa siit\xc3\xa4 paremmin?"_NEWLINE_Israelin opetusministeri Yossi Sarid ehdotti maaliskuussa 2000, ett\xc3\xa4 israelilaisten lukioiden opetusohjelmaan liitett\xc3\xa4isiin Darwishin runoja. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Ehud Barak torjui ehdotuksen sill\xc3\xa4 perusteella, ett\xc3\xa4 Israel "ei ole valmis". On esitetty, ett\xc3\xa4 tapaus liittyy enemm\xc3\xa4n Israelin sis\xc3\xa4politiikkaan ja yritykseen kaataa p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Ehud Barakin hallitus kuin runouteen. Darwishin kuoltua keskustelu h\xc3\xa4nen runojensa ottamisesta Israelin koulujen opetusohjelmaan on alkanut uudestaan.\n_START_SECTION_\nPoliittinen toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nDarwish oli Israelin kommunistisen puolueen Rakah j\xc3\xa4sen, ennen kuin liittyi Palestiinan vapautusrintamaan Beirutissa. H\xc3\xa4net pid\xc3\xa4tettiin useita kertoja ja h\xc3\xa4n joutui vankilaan poistuttuaan luvatta Haifasta. Vuonna 1970 h\xc3\xa4n siirtyi Moskovaan ja h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 riistettiin Israelin kansalaisuus. H\xc3\xa4n muutti my\xc3\xb6hemmin 1971 Kairoon, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli sanomalehti al-Ahramille. Beirut ja oli toimittajana 1973 kuukausittain ilmestyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lehdess\xc3\xa4 Shu\'un Filistiniyya (Palestiinan asiat) ja ty\xc3\xb6skenteli johtajana PLO ja siihen liittyvien j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen Palestiinan tutkimuslaitoksessa. Libanonin sodan j\xc3\xa4lkimainingeissa Darwish kirjoitti poliittiset runot Qasidat Bayrut (1982) ja Madih al-zill al\'ali(1983). Darwish valittiin 1987 PLO:n toimeenpaneva komiteaan. Vuonna1988 h\xc3\xa4n kirjoitti manifestin, joka oli tarkoitettu Palestiinan kansan itsen\xc3\xa4isyysjulistukseksi. Vuonna 1993, Oslon rauhanprosessin j\xc3\xa4lkeen, Darwish vet\xc3\xa4ytyi PLO:n toimeenpanevasta komiteasta. Darwish on jatkuvasti vaatinut "tiukkaa asennetta" neuvotteluissa Israelin kanssa._NEWLINE_Vuonna 1988 Yitzhak Shamir luki h\xc3\xa4nen runonsa Passers Between the Passing Words knessetiss\xc3\xa4 . H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on syytetty, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on vaatinut juutalaisia poistumaan Israelista, vaikka h\xc3\xa4n v\xc3\xa4itti tarkoittaneensa L\xc3\xa4nsirantaa ja Gazaa: "L\xc3\xa4hde maastamme/Rannoiltamme, merelt\xc3\xa4mme/Meid\xc3\xa4n vehn\xc3\xa4mme, suolamme, haavamme." Darwishin runojen asiantuntija on sanonut, ett\xc3\xa4 runo on ymm\xc3\xa4rretty v\xc3\xa4\xc3\xa4rin ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty v\xc3\xa4\xc3\xa4rin, kun taas runoilija ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Ammiel Alcalay kirjoitti, ett\xc3\xa4 "hysteerinen reaktio runoa kohtaan toimii vain erinomaisena Israelin psyyken lakmustestin\xc3\xa4... (runo) on j\xc3\xa4rkkym\xc3\xa4t\xc3\xb6n kielt\xc3\xa4ytyminen hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4st\xc3\xa4 miehityskielt\xc3\xa4 ja termej\xc3\xa4, joilla maa m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n".  Huolimatta Israelin ja Palestiinan johtajien arvostelusta Darwish uskoi ett\xc3\xa4 rauha on saavutettavissa. "En luovu toivosta", h\xc3\xa4n sanoi israelilaiselle sanomalehdelle Haaretzille. "Olen k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4llinen ja odotan israelilaisten ajatusten syv\xc3\xa4llist\xc3\xa4 mullistusta. Arabit ovat valmiit hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n voimakkaan Israelin ydinaseineen, kunhan se vain avaa linnoitustensa portit ja tekee rauhan."_NEWLINE_Darwish palasi Ramallahiin hein\xc3\xa4kuussa 2007 ja k\xc3\xa4vi Haifassa kunniakseen j\xc3\xa4rjestetyss\xc3\xa4 juhlassa, jota tuki Masharaf-lehti ja israelilainen Hadash-puolue.L\xc3\xa4sn\xc3\xa4 oli 2 000 hengen yleis\xc3\xb6, jolle h\xc3\xa4n lausui arvostelunsa Hamasin kaappauksesta:_NEWLINE_\xc2\xbbHer\xc3\xa4simme koomasta n\xc3\xa4hd\xc3\xa4ksemme (Hamasin) yksiv\xc3\xa4risen lipun raivaava tielt\xc3\xa4\xc3\xa4n (Palestiinan) neliv\xc3\xa4risen lipun.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4vellykset runoihin\n_START_PARAGRAPH_\nMoniin Darwishin runoihin on tehty s\xc3\xa4vellys, merkitt\xc3\xa4vimpin\xc3\xa4 niist\xc3\xa4 Rita, Birds of Galilee ja I Yearn for my Mother\'s Bread, ja niist\xc3\xa4 on tullut ainakin kahden arabisukupolven ja arabis\xc3\xa4velt\xc3\xa4jien, kuten Marcel Khalife, Majida El Roumi ja Ahmad Qa\'abour, suosikkeja.1980-luvulla israelilais-palestiinalainen yhtye Sabreen levytti albumin, jossa oli versiot Darwishin runoista "On Man" ja "On Wishes". Khalifea syytettiin herjaamisesta ja uskonnollisten arvojen loukkaamisesta, koska Darwishin runoon perustuva laulu nimelt\xc3\xa4 "I am Yusuf, oh my father" sis\xc3\xa4lsi s\xc3\xa4keist\xc3\xb6n Koraanista. Runossa Darwish koki saman tuskan kuin Yusuf (Joosef), jonka t\xc3\xa4m\xc3\xa4 veljet hylk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t, koska t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli niin komea ja hyv\xc3\xa4luontoinen. "Oi, is\xc3\xa4, Olen Yusuf / Oi is\xc3\xa4, veljeni eiv\xc3\xa4t rakasta minua eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 halua minua joukkoonsa". Josefin tarina on vertauskuva palestiinalaisten hylk\xc3\xa4\xc3\xa4misest\xc3\xa4._NEWLINE_Israelilais-amerikkalainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Tamar Muskal otti Dawishin runon "I Am From There" s\xc3\xa4vellykseens\xc3\xa4 "The Yellow Wind," jossa on k\xc3\xa4ytetty t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 orkesteria, arabialaista huilua, arabialaista ja israelilaista runoutta ja aiheita David Grossmanin kirjasta The Yellow Wind.\n_START_SECTION_\nElokuvat\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1997 valmistui dokumentti Mahmoud Darwish, jonka tuotti Ranskan televisio ja ohjasi ranskalais-israelilainen ohjaaja Simone Bitton.'