b'\n_START_ARTICLE_\nSormenj\xc3\xa4lki\n_START_PARAGRAPH_\nSormenj\xc3\xa4lki on sormen ihon kohoumista ja matalista kohdista muodostuva kuvio, tai sen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4lki pinnalla, johon ihminen on sormin koskenut. Sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 esiintyy sek\xc3\xa4  ihmisill\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 er\xc3\xa4ill\xc3\xa4 el\xc3\xa4imill\xc3\xa4. Sormenj\xc3\xa4ljet ovat muuttumattomat ja yksil\xc3\xb6lliset, mink\xc3\xa4 takia niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisill\xc3\xa4 tunnisteina erilaisissa sovelluksissa, kuten passeissa. Sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kootaan tietokantoihin muun muassa rikostutkinnan avuksi. Sormenj\xc3\xa4ljill\xc3\xa4 onkin suuri merkitys rikosten ratkaisemisessa. Sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 vastaavat varpaissa samankaltaiset varpaanj\xc3\xa4ljet, jotka ovat yht\xc3\xa4 lailla yksil\xc3\xb6llisi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSormenj\xc3\xa4lkien tarkoitus ja kehittyminen\n_START_PARAGRAPH_\nSormenj\xc3\xa4lkien on pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n arveltu auttaneen ihmisi\xc3\xa4 tarttumaan paremmin objekteihin lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sormien ja esineiden v\xc3\xa4list\xc3\xa4 kitkaa. Manchesterin yliopiston tutkimusryhm\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi kuitenkin vuonna 2009 tutkimuksissaan siihen johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen, ett\xc3\xa4 sormenj\xc3\xa4ljet eiv\xc3\xa4t lis\xc3\xa4\xc3\xa4 kitkaa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Joissain koetilanteissa sormenj\xc3\xa4ljet jopa heikensiv\xc3\xa4t otetta objekteista. Sormenj\xc3\xa4lkien onkin kitkan sijaan arveltu lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n k\xc3\xa4sien kosketusherkkyytt\xc3\xa4 ja tuntoaistin tarkkuutta sek\xc3\xa4 ihon venyvyytt\xc3\xa4. On mitattu, ett\xc3\xa4 sormenj\xc3\xa4lkien avulla ihminen voi tuntea sormenp\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa 200 mikrometrin suuruisia rakenteita._NEWLINE_Sormenj\xc3\xa4ljet kehittyv\xc3\xa4t siki\xc3\xb6lle kolmannen ja nelj\xc3\xa4nnen raskauskuukauden aikana. Harjanteet ja poukamat alkavat kehitty\xc3\xa4 peukaloiden ja sormien ihosta. Yhdeks\xc3\xa4nnentoista raskausviikon aikaan, noin puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 raskausaikaa, sormenj\xc3\xa4ljet ovat saavuttaneet lopullisen muotonsa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen ne pysyv\xc3\xa4t samanlaisia koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajan, eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 voi muuttaa keinotekoisesti. Vahingoittuneenkin ihon sormenj\xc3\xa4ljet palautuvat ennalleen ihon parantuessa. Sormenj\xc3\xa4ljet voivat kuitenkin kadota ihon kuoriutuessa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n tapahtuneen esimerkiksi kapesitabiinia sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n sy\xc3\xb6p\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jille. Sormenj\xc3\xa4ljet palautuvat, kun iho kasvaa takaisin._NEWLINE_Sormenj\xc3\xa4ljiss\xc3\xa4 on tietty\xc3\xa4 periytyvyytt\xc3\xa4, mutta ne eiv\xc3\xa4t periydy t\xc3\xa4ysin samanlaisina vanhemmilta lapsille. Jopa identtisill\xc3\xa4 kaksosilla on erilaiset sormenj\xc3\xa4ljet. T\xc3\xa4ysin samanlaisia sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 ei tiedet\xc3\xa4 koskaan tavatun.\n_START_SECTION_\nSormenj\xc3\xa4lkityypit\n_START_PARAGRAPH_\nSormenj\xc3\xa4ljet jaetaan usein Henryn j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n mukaisesti kolmeen p\xc3\xa4\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4t ovat kaari, silmukka ja py\xc3\xb6rre. Kaarityyppisiss\xc3\xa4 sormenj\xc3\xa4ljiss\xc3\xa4, joita on noin 5 prosenttia kaikista sormenj\xc3\xa4ljist\xc3\xa4, kohoumat kulkevat sivulta toiselle k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4tt\xc3\xa4 takaisinp\xc3\xa4in. Osassa kaarista esiintyy niin sanottu teltta, jolloin tavallisesti keskell\xc3\xa4 sormea kohoumat nousevat selv\xc3\xa4sti sormen p\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 kohden muodostaen telttamaisen ulokkeen. Silmukkatyypiss\xc3\xa4 sormenj\xc3\xa4ljess\xc3\xa4 kohoumat kulkevat sivulta keskelle, kunnes k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t takaisinp\xc3\xa4in. Silmukat voidaan viel\xc3\xa4 luokitella sen mukaan, kummalle puolelle ne aukeavat. Suurin osa, 60-70 prosenttia, kaikista sormenj\xc3\xa4ljist\xc3\xa4 on silmukkatyyppisi\xc3\xa4. Loput 25-35 prosenttia ovat py\xc3\xb6rteisi\xc3\xa4. Py\xc3\xb6rretyypiss\xc3\xa4 on ainakin yksi kokonainen ympyr\xc3\xa4 ja kaksi telttakuviota. Kaikki py\xc3\xb6rresormenj\xc3\xa4ljen kohoumat ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4t ympyr\xc3\xa4n keskipisteen ymp\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nKohoumatyypit\n_START_PARAGRAPH_\nKohoumat ovat sormenj\xc3\xa4lkien pienimpi\xc3\xa4 yksik\xc3\xb6it\xc3\xa4. Yleisimpi\xc3\xa4 kohoumatyyppej\xc3\xa4 on esitelty kuvissa.\n_START_SECTION_\nSormenj\xc3\xa4lkien tutkimisen historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nEr\xc3\xa4iss\xc3\xa4 muinaisissa kulttuureissa sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin tapana "allekirjoittaa" sopimuksia. Muinaisessa Babylonissa k\xc3\xa4ytettiin savilaattoja, joihin vaadittiin sormen j\xc3\xa4lki varmistukseksi. Sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 savilaatoilla ja dokumenteissa on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s muinaisesta Kiinasta ja 1500-luvun Persiasta. Persiasta on my\xc3\xb6s s\xc3\xa4ilynyt havainto, jossa todettiin, ettei kahta samanlaista sormenj\xc3\xa4lke\xc3\xa4 ole olemassa._NEWLINE_Vuonna 1696 Marcello Malpighi, anatomian professori Bolognan yliopistolta huomasi kohoumat, spiraalit ja silmukat sormenj\xc3\xa4ljiss\xc3\xa4, muttei maininnut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 ihmisten tunnistamiseen. Vuonna 1823 er\xc3\xa4s toinen anatomian professori teki v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjan, jossa h\xc3\xa4n muun muassa k\xc3\xa4sitteli sormenj\xc3\xa4lkien yhdeks\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaista tyyppi\xc3\xa4. H\xc3\xa4nk\xc3\xa4\xc3\xa4n ei maininnut mahdollisuutta tunnistaa ihminen sormenj\xc3\xa4ljen perusteella._NEWLINE_Englantilainen Sir William Herschel p\xc3\xa4\xc3\xa4tti vuonna 1858 alkaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4tens\xc3\xa4 j\xc3\xa4lke\xc3\xa4 sopimusten takana merkkin\xc3\xa4 allekirjoituksestaan. H\xc3\xa4n ajatteli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n est\xc3\xa4v\xc3\xa4n huijareita v\xc3\xa4\xc3\xa4rent\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen allekirjoitustaan. V\xc3\xa4h\xc3\xa4n ajan kuluttua Herschel siirtyi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n merkkin\xc3\xa4\xc3\xa4n vain etu- ja keskisormiaan. H\xc3\xa4n alkoi my\xc3\xb6s ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 sormen- ja k\xc3\xa4denj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 ja huomasi kokoelmansa kasvaessa, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljet pysyiv\xc3\xa4t samanlaisina l\xc3\xa4pi el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja ett\xc3\xa4 kaikkien j\xc3\xa4ljet olivat yksil\xc3\xb6lliset._NEWLINE_Vuonna 1870 ranskalainen antropologi Alphonse Bertillon kehitti tavan tunnistaa ihmisi\xc3\xa4 tiettyjen ruumiinominaisuuksien perusteella. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuului p\xc3\xa4\xc3\xa4n ja muun kehon mittasuhteita, jotka eiv\xc3\xa4t muuttuisi ihmisen aikuisel\xc3\xa4m\xc3\xa4n aikana. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 nimettiin Bertillonin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ksi keksij\xc3\xa4ns\xc3\xa4 mukaan. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin sen tietyist\xc3\xa4 puutteista huolimatta kolmenkymmenen vuoden ajan, kunnes l\xc3\xb6ydettiin kaksi niin samanlaista miest\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 todettiin kelvottomaksi. Bertillonin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 on per\xc3\xa4isin tapa kuvata rikolliset edest\xc3\xa4 ja sivulta._NEWLINE_Samana vuonna tohtori Henry Faulds alkoi tutkia sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4. H\xc3\xa4n huomasi niiden mahdollisuudet ja kehitti j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n ihmisten tunnistamiseksi sormenj\xc3\xa4lkien perusteella. Faulds julkaisi aiheesta artikkelin, jossa h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s pohti j\xc3\xa4lkien ottamista musteella. H\xc3\xa4n v\xc3\xa4litti tiedon ajatuksestaan Charles Darwinin kautta Sir Francis Galtonille, joka alkoi tutkia sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 1880-luvulla. Galton julkaisi vuonna 1892 kirjan, jossa h\xc3\xa4n kertoi sormenj\xc3\xa4lkien pysyvyydest\xc3\xa4 ja yksil\xc3\xb6llisyydest\xc3\xa4. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s esitti kirjassaan ensimm\xc3\xa4isen tunnetun tavan luokitella sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 ja totesi, ettei sormenj\xc3\xa4ljist\xc3\xa4 voi p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6n \xc3\xa4lykkyytt\xc3\xa4 tai geneettist\xc3\xa4 historiaa. Galtonin laskelmien mukaan todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyys kaksille samanlaisille sormenj\xc3\xa4ljille oli yhden suhde 64 miljardiin. Galton esitti kirjassaan alkuper\xc3\xa4iset viisi sormenj\xc3\xa4ljiss\xc3\xa4 esiintyv\xc3\xa4\xc3\xa4 muotoa: piste, p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4 kohouma, aitaus, haarautuma ja saari. N\xc3\xa4ihin viitataan joskus Galtonin detaljeina._NEWLINE_Vuonna 1891 argentiinalainen poliisi Ivan Vu\xc4\x8deti\xc4\x87 ryhtyi Francis Galtonin tutkimusten inspiroimana pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sormenj\xc3\xa4lkirekisteri\xc3\xa4, jonka avulla h\xc3\xa4n tunnisti vuonna 1892 rikostutkinnassa henkil\xc3\xb6n ovenkarmista l\xc3\xb6ytyneen verisen sormenj\xc3\xa4ljen avulla._NEWLINE_Englannissa ja Walesissa sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 rikostutkinnassa vuonna 1901. Yhdysvaltain asevoimat aloitti sormenj\xc3\xa4lkien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n tunnistamiseen vuonna 1905. Suomessa Senaatin talousosasto teki joulukuussa 1908 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen suomalaisten sormenj\xc3\xa4lkien rekister\xc3\xb6imisest\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen sormenj\xc3\xa4lki otettiin Helsingin poliisilaitoksen antropometrisen toimiston kokoelmiin 2. helmikuuta 1909._NEWLINE_Vuonna 1918 Edmond Locard esitti, ett\xc3\xa4 jos sormenj\xc3\xa4lkien v\xc3\xa4lilt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy 12 samanlaista yksityiskohtaa, voidaan katsoa ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 ovat samat j\xc3\xa4ljet. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kriteeri on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viel\xc3\xa4kin useissa eri maissa._NEWLINE_Alun perin sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 tutkittiin manuaalisesti ja j\xc3\xa4lkien vertailu arkistoissa oleviin oli hyvin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4st\xc3\xa4. Tekniikan kehitytty\xc3\xa4 sormenj\xc3\xa4lkien tunnistaminen tapahtuu automaattisesti tietokoneiden ja sormenj\xc3\xa4lkirekisterin avulla.\n_START_SECTION_\nTunnistusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nSormenj\xc3\xa4lkitunnistus on kehittynyt aikaisemmasta vain kuvan ottamisesta monimutkaisempaan ja tarkempaan kokonaisvaltaiseen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka ottaa huomioon niin paineen kuin sormen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilankin. T\xc3\xa4ten pelk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sormenj\xc3\xa4ljen kuvalla huijaaminen ei onnistu kuten ennen._NEWLINE_Yhden sormen sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 lukevat sensorit voidaan jakaa optisiin, paine-, termisiin, kapasitiivisiin ja ultra\xc3\xa4\xc3\xa4nisensoreihin. Optinen tunnistin toimii tyypillisesti valaisemalla lasilevylle asetettua sormea ja ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 heijastuneen valon prisman avulla. Painesensoreissa mitataan pietsos\xc3\xa4hk\xc3\xb6isill\xc3\xa4 kiteill\xc3\xa4 sormen harjanteiden ja laaksojen paine-eroja. Termiset sensorit mittaavat sormen eri kohtien l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaeroja pyros\xc3\xa4hk\xc3\xb6isten elementtien avulla. Kapasitiiviset sensorit mittaavat sormen eri kohtien potentiaalieroja harjanteiden ja laaksojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Ultra\xc3\xa4\xc3\xa4nisensorit toimivat ultra\xc3\xa4\xc3\xa4nipulssien avulla: menetelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n useita aallonpituudeltaan erilaisia pulsseja, joiden avulla sormenj\xc3\xa4lki mitataan tarkasti.\n_START_SECTION_\nSovelluksia\n_START_PARAGRAPH_\nSormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 tunnistautumismenetelm\xc3\xa4n\xc3\xa4 esimerkiksi turvaj\xc3\xa4rjestelmiss\xc3\xa4, henkil\xc3\xb6todistuksissa ja salasanojen korvikkeina tai lis\xc3\xa4n\xc3\xa4. Sormenj\xc3\xa4lkitunnistuksessa henkil\xc3\xb6 painaa sormensa laitteeseen, joka kuvaa sormen. Kuvasta lasketaan eri algoritmien avulla salattu vastine, jota verrataan j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n tallennettuun aikaisempaan versioon sormenj\xc3\xa4ljest\xc3\xa4. Sormenj\xc3\xa4ljen lis\xc3\xa4ksi varmuutta voidaan lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 eri toimilla, kuten salasanoilla, k\xc3\xa4mmentunnistuksella, kasvojentunnistuksella, iiristunnistuksella tai kulkukortilla._NEWLINE_Euroopan unionin alueella alettiin vuoden 2009 hein\xc3\xa4kuussa liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 jokaiseen uuteen passiin henkil\xc3\xb6n sormenj\xc3\xa4ljet. Tarkoituksena on muun muassa varmistaa, ett\xc3\xa4 passia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain se henkil\xc3\xb6, jolle se on my\xc3\xb6nnetty. Sormenj\xc3\xa4ljet liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n kummankin k\xc3\xa4den etusormesta, mik\xc3\xa4li sille ei ole estett\xc3\xa4. Sormenj\xc3\xa4lkien ottamisen seurauksena syntyy my\xc3\xb6s sormenj\xc3\xa4lkirekisteri, jonka k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 rikostutkinnassa on pohdittu. Yhdysvalloissa on vuodesta 2004 l\xc3\xa4htien otettu kaikilta maahan viisumilla saapuvilta kasvokuva ja sormenj\xc3\xa4ljet tietokantaan, jossa niit\xc3\xa4 on vertailtu rikollis- ja terroristirekistereihin. Isossa-Britanniassa sormenj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s kouluissa kouluruokailuissa ja kirjastoissa, mik\xc3\xa4 on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt paljon keskustelua.\n_START_SECTION_\nSormenj\xc3\xa4ljet pinnoilla\n_START_PARAGRAPH_\nLatentti sormenj\xc3\xa4lki on paljain silmin n\xc3\xa4kym\xc3\xa4t\xc3\xb6n tai l\xc3\xa4hes n\xc3\xa4kym\xc3\xa4t\xc3\xb6n ja muodostuu hien, rasvan ja lian j\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Latentti sormenj\xc3\xa4lki saadaan esille kemiallisin ja mekaanisin keinoin. Mekaanisesti sormenj\xc3\xa4lki voidaan tuoda esille sormenj\xc3\xa4lkijauheen avulla. Jauhe tarttuu pinnalle j\xc3\xa4\xc3\xa4neeseen tahmeaan ainekseen, joka on per\xc3\xa4isin sormen ihon kohoumista. Kemiallisesti sormenj\xc3\xa4lki voidaan saada esille pinnalle j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden aineiden kanssa reagoivan aineen avulla. Yleisin reagenssi on sormenj\xc3\xa4ljen aminohappojen kanssa reagoiva ninhydriini. Muita vaihtoehtoja ovat esimerkiksi liimah\xc3\xb6yrymenetelm\xc3\xa4n syanoakrylaatti ja europium(IV)komplekseihin perustuva menetelm\xc3\xa4. My\xc3\xb6s kultaa ja pitk\xc3\xa4ketjuisia hiilimolekyylej\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n joissain tapauksissa sormenj\xc3\xa4lkien esiintuomiseen._NEWLINE_N\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t j\xc3\xa4ljet ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet johonkin aineeseen, kuten vereen, joka paljastaa ne paljaallekin silm\xc3\xa4lle. J\xc3\xa4ljet j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t, kun sormi koskettaa verta, likaa, mustetta tai rasvaa sile\xc3\xa4n pinnan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Painautunut j\xc3\xa4lki on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt johonkin pehme\xc3\xa4\xc3\xa4n aineeseen, kuten vahaan, saveen tai maaliin. Siin\xc3\xa4 sormen kohoumat ovat painaumia ja toisinp\xc3\xa4in. Painautuneet j\xc3\xa4ljet voidaan usein valokuvata suoraan pinnalta lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 niihin mit\xc3\xa4\xc3\xa4n kemikaaleja.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4inten sormenj\xc3\xa4ljet\n_START_PARAGRAPH_\nIhmisen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s ainakin gorilloilla, simpansseilla ja koaloilla on yksil\xc3\xb6lliset sormenj\xc3\xa4ljet. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljet ovat hyvin samanlaiset kuin ihmisill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSormenj\xc3\xa4ljet paljastavat\n_START_PARAGRAPH_\nSormenj\xc3\xa4ljet paljastavat ihmisest\xc3\xa4 muutakin kuin muotonsa. Sormenj\xc3\xa4ljet sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sekoituksen ihosoluja, hike\xc3\xa4 ja muualta tarttuneita aineita. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ominaisuuksia tutkimalla voidaan esimerkiksi todeta, polttaako kyseinen henkil\xc3\xb6 tupakkaa, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xb6 h\xc3\xa4n p\xc3\xa4ihteit\xc3\xa4 tai onko h\xc3\xa4n k\xc3\xa4sitellyt r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdeaineita. Sormenj\xc3\xa4ljist\xc3\xa4 voidaan esimerkiksi l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 kotiniinia, joka on nikotiinin aineenvaihdunnan tuote, ja n\xc3\xa4in p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6n tupakoivan._NEWLINE_Sormenj\xc3\xa4lkien ja diabeteksen yhteytt\xc3\xa4 on tutkittu. Alankomaalainen tutkimusryhm\xc3\xa4 pisteytti koehenkil\xc3\xb6iden sormenj\xc3\xa4ljet niiden kohoumien perusteella ja totesi selv\xc3\xa4n korrelaation glukoosinkest\xc3\xa4vyyden ja sormenj\xc3\xa4lkien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Tutkimusryhm\xc3\xa4 arveli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n johtuvan sormenj\xc3\xa4lkien muotoutumisesta kohdussa erilaisissa olosuhteissa ja toivoi tutkimuksen antavan uusia tapoja tutkia siki\xc3\xb6it\xc3\xa4. Sama tutkimusryhm\xc3\xa4 my\xc3\xb6s huomasi niin siki\xc3\xb6n hedelm\xc3\xb6ittymisen vuodenajan kuin n\xc3\xa4lkiintymisenkin vaikuttavan sormenj\xc3\xa4lkiin selv\xc3\xa4sti, mist\xc3\xa4 tutkijat p\xc3\xa4\xc3\xa4tteliv\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6tekij\xc3\xa4t vaikuttavat sormenj\xc3\xa4lkien muotoihin.'