b'\n_START_ARTICLE_\nStephen Hawking\n_START_SECTION_\nPerhe ja syntym\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nStephen Hawkingin vanhemmat Frank ja Isobel Hawking asuivat ennen h\xc3\xa4nen syntym\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Lontoossa, jossa Hawkingin is\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skenteli omassa l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellist\xc3\xa4 tutkimusta tekev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yrityksess\xc3\xa4\xc3\xa4n. Frank Hawking oli vaimonsa tavoin opiskellut Oxfordissa, miss\xc3\xa4 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisesti keskittynyt l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteeseen ja varsinkin trooppisiin sairauksiin. Isobel Hawking tunnetaan poliittisena kansalaistoimijana, mutta h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli ennen Frank Hawkingin tapaamista my\xc3\xb6s muun muassa verovirkailijana ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisen laboratorion sihteerin\xc3\xa4. Stephen Hawkingin vanhemmista kumpikin oli l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin keskiluokkaisesta perheest\xc3\xa4. _NEWLINE_Hawkingit muuttivat Oxfordiin, koska Lontoo oli toisen maailmansodan aikaan vaarallinen paikka odottavalle \xc3\xa4idille. Oxfordissa Isobel Hawking synnytti esikoisensa, Stephen Hawkingin, 8. tammikuuta 1942, tasan 300 vuotta Galileo Galilein kuoleman j\xc3\xa4lkeen. Frank Hawking oli j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt Lontooseen, jonne Isobel palasi poikansa kanssa. Perhe asui Highgatessa Pohjois-Lontoossa, jossa Stephen aloitti koulunk\xc3\xa4ynnin. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on kaksi sisarta, Mary ja Philippa, ja yksi veli, Edward.\n_START_SECTION_\nNuoruus ja varhainen opiskeluaika\n_START_PARAGRAPH_\nFrank Hawking sai ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Mill Hillist\xc3\xa4, ja perhe muutti St Albansiin, jotta matkustaminen olisi helpompaa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Stephen Hawking oli kahdeksan vuoden ik\xc3\xa4inen. Hawking k\xc3\xa4vi koulua St Albansin tytt\xc3\xb6lukiossa, johon pojatkin hyv\xc3\xa4ksyttiin 10 ik\xc3\xa4vuoteen asti. Seuraavaksi Frank Hawking halusi poikansa siirtyv\xc3\xa4n Westminsterin yksityiskouluun, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n se takaisi pojalle paremman tulevaisuuden. Vanhemmilla ei kuitenkaan ollut varaa lukukausimaksuihin, joten Stephenin olisi pit\xc3\xa4nyt saada apuraha opintojaan varten. Hawking ei kuitenkaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt stipendinhakukokeisiin (engl. Scholarship examination), koska oli sairaana juuri niiden aikaan. Joka tapauksessa Hawking uskoi saaneensa paremman opetuksen St Albansissa kuin ehk\xc3\xa4 olisi saanut Westminsteriss\xc3\xa4._NEWLINE_Westminster-haaveiden kariuduttua is\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 poikansa St Albans School -nimiseen oppilaitokseen, joka oli sis\xc3\xa4oppilaitos perheen kotikaupungissa. Vuonna 1952 koulussa pidettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4sykokeet, jotka nuori Hawking l\xc3\xa4p\xc3\xa4isi helposti. Saman vuoden syyskuussa h\xc3\xa4net hyv\xc3\xa4ksyttiin kouluun. Hawkingin luokkatoverit suhtautuivat h\xc3\xa4neen paikoin viile\xc3\xa4sti. H\xc3\xa4n joutui my\xc3\xb6s koulukiusatuksi liev\xc3\xa4n puhevikansa takia. Toisaalta Hawkingilla oli my\xc3\xb6s samalta luokalta yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4, jotka h\xc3\xa4nen tapaansa menestyiv\xc3\xa4t hyvin koulussa. Hawkingin keskiarvo oli vain hiukan luokkansa keskitason yl\xc3\xa4puolella, mutta t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta opettajat ilmeisesti pitiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 \xc3\xa4lykk\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 oppilaana._NEWLINE_Poliittisten aatteiden suhteen nuori Hawking sai paljon vaikutteita jokseenkin vasemmistolaiselta \xc3\xa4idilt\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka my\xc3\xb6s kuului paikalliseen liberaalij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n. Toinen yhteiskunnallisesti Hawkingiin vaikuttanut henkil\xc3\xb6 oli St Albans Schoolissa opettanut herra Finlay. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n opetustapoihin kuului keskustella jo kolmasluokkalaistenkin kanssa yhteiskunnallisesti merkitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 aiheista kuten ydinaseriisunnasta ja syntyvyyden s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyst\xc3\xa4._NEWLINE_Koulussa Hawkingin matematiikanopettaja sai h\xc3\xa4net kiinnostumaan matematiikasta, jota h\xc3\xa4n viimeisin\xc3\xa4 vuosina koulussaan erikoistui opiskelemaan. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 olisi halunnut poikansa jatkavan opiskeluja Oxfordin yliopiston University Collegessa, jossa h\xc3\xa4n oli itse aikaisemmin opiskellut. Nuori Hawking halusi tulevia yliopisto-opintojaan ajatellen ottaa p\xc3\xa4\xc3\xa4aineikseen fysiikan ja matematiikan jatkokurssin. Frank Hawking toivoi kuitenkin pojastaan itsens\xc3\xa4 tavoin l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ja vaati t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ottamaan my\xc3\xb6s kemian p\xc3\xa4\xc3\xa4aineekseen. Niinp\xc3\xa4 lopulta Stephen Hawking valitsi p\xc3\xa4\xc3\xa4aineikseen matematiikan, fysiikan ja kemian. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa h\xc3\xa4nen ei kuitenkaan tarvinnut tehd\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 yliopistoa ajatellen._NEWLINE_Sis\xc3\xa4oppilaitoksen kuudetta luokkaa k\xc3\xa4ydess\xc3\xa4\xc3\xa4n Hawking p\xc3\xa4\xc3\xa4si ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa sanomalehteen paikallisen Herts Advertiser -julkaisun tehty\xc3\xa4 jutun h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 ja muutamasta muusta oman tietokoneensa rakentaneesta kuudesluokkalaisesta. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaan Englannissa oli tietokoneita l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vain puolustusministeri\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja joissakin yliopistoissa.\n_START_SECTION_\nOxford\n_START_PARAGRAPH_\nMaaliskuussa 1959 Hawking meni stipendinhakukokeisiin tavoitteenaan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 Oxfordiin opiskelemaan luonnontieteit\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4sykokeessa tuli suorittaa kirjallisina viisi kahden ja puolen tunnin koetta, jotka jakautuivat fysiikkaan, matematiikkaan ja yleistietoon. Osa kysymyksist\xc3\xa4 ei liittynyt mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n aineisiin, joiden opiskelijaksi Hawking pyrki: esimerkiksi er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kysymyksess\xc3\xa4 oli teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 eritell\xc3\xa4 juuri valtaan nousseen Fidel Castron tulevaa merkityst\xc3\xa4 maailmalle. Kirjallisten kokeiden j\xc3\xa4lkeen kukin hakija viel\xc3\xa4 haastateltiin erikseen. Kokeiden j\xc3\xa4lkeen Hawking sai kutsun uuteen haastatteluun, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net hyv\xc3\xa4ksyttiin oppilaaksi ja h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin stipendi._NEWLINE_Hawking k\xc3\xa4vi is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kanssa v\xc3\xa4ittelyj\xc3\xa4 ja keskusteluja tulevista opinnoistaan. H\xc3\xa4n halusi yh\xc3\xa4 opiskella l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen sijasta fysiikkaa ja matematiikkaa. My\xc3\xb6hemmin Hawking kertoi, ettei halunnut opiskella biologiaa, koska se oli h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dliian kuvailevaa eik\xc3\xa4 pureutunut riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n syv\xc3\xa4lle perusasioihin\xe2\x80\x9d. Frank Hawking taas ajatteli, ettei matemaatikon koulutus avaisi juuri muita uravaihtoehtoja kuin opettajan ammatin. Lopulta Stephen sai tahtonsa l\xc3\xa4pi._NEWLINE_Luonnontieteellisiss\xc3\xa4 opinnoissaan University Collegessa Hawking erikoistui fysiikkaan. Fysiikan ja matematiikan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t olivat h\xc3\xa4nelle helppoja, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n viitsinyt juuri ahkeroida koulumenestyksens\xc3\xa4 eteen. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaan University Collegessa vain jotkin tilaisuudet olivat pakollisia opiskelijoille, mutta muuten he saivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ajan haluamallaan tavalla. Loppuarvosana muodostui pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n yliopiston j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 loppukokeesta. Stephen Hawking itse on sanonut Oxfordin-ajoistaan:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbTuohon aikaan Oxfordin ilmapiiri ei suosinut ty\xc3\xb6ntekoa. Opiskelijan oletettiin olevan niin loistava, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n saattoi menesty\xc3\xa4 ponnistelematta, tai sitten h\xc3\xa4nen oli tunnustettava rajalliset kykyns\xc3\xa4 ja tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4nnen luokan saavutuksiin. Jos paransi tuloksiaan ahkeroimalla, leimautui tyls\xc3\xa4ksi tyypiksi, ja se oli pahinta mit\xc3\xa4 Oxfordissa saattoi tapahtua.\xc2\xbb _NEWLINE_Hawking itse kuitenkin menestyi juurikaan ponnistelematta, vaikka osallistui ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuonnaan l\xc3\xa4hes pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n matematiikkaa k\xc3\xa4sitteleviin opintoihin. Toisaalta silloinen fysiikan opetus ei tasoltaan juuri poikennut siit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 Hawkingilla oli ollut St Albans Schoolissa. V\xc3\xa4h\xc3\xa4isest\xc3\xa4 vaivann\xc3\xa4\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta h\xc3\xa4n onnistui muun muassa voittamaan pakollisen yliopiston fysiikkakilpailun toisena Oxfordin vuotenaan. Vastapainona yliopiston aiheuttamalle ik\xc3\xa4vystymiselle ja liian helpoille kursseille Hawking alkoi harrastaa soutua joukkueensa per\xc3\xa4miehen\xc3\xa4. Opiskeluaikanaan Hawking joutui hankaluuksiin virkavallan kanssa maalattuaan yst\xc3\xa4viens\xc3\xa4 seurassa paikalliseen siltaan tekstin: \xe2\x80\x9d\xc3\x84\xc3\x84NEST\xc3\x84 LIBERAALEJA\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Vietetty\xc3\xa4\xc3\xa4n laiskottelevaa opiskelijael\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 liki kolmen vuoden ajan Oxfordissa Hawking joutui osallistumaan ratkaisevaan loppukokeeseen. Ennen koetta Hawking ymm\xc3\xa4rsi opiskelleensa liian v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n luontaisista kyvyist\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 kykenisi hankkimaan siit\xc3\xa4 loistopisteit\xc3\xa4. Kuitenkin vasta loppukoe m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isi lopullisen arvosanan kolmen vuoden opiskeluista: edelt\xc3\xa4neill\xc3\xa4 kokeilla ja kilpailuilla ei olisi merkityst\xc3\xa4. Laskelmiensa mukaan Hawking oli k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt opiskeluunsa noin tunnin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kolmen vuoden ajan, mink\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei uskonut riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n loppukokeeseen. Paineita lis\xc3\xa4si my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4syns\xc3\xa4 Cambridgeen riippuisi siit\xc3\xa4, kuinka hyv\xc3\xa4n loppuarvosanan h\xc3\xa4n saisi. Loppukokeessa Hawkingin taktiikkana oli keskitty\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin teoreettisiin kysymyksiin, jotka eiv\xc3\xa4t vaatisi kovin yksityiskohtaisia tietoja. Kokeen j\xc3\xa4lkeen selvisi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli ylt\xc3\xa4nyt parhaan ja toiseksi parhaan arvosanan rajamaille. Ongelmana vain oli, ett\xc3\xa4 Cambridgeen vaadittiin paras mahdollinen Oxfordista saatava arvosana. Hawkingin mahdollinen tulevaisuus Cambridgessa ratkaistiin suullisessa kuulustelussa. Laiskasta ja alkoholint\xc3\xa4ytteisest\xc3\xa4 opiskelijael\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta Hawking onnistui kuulustelussa vakuuttamaan opettajansa \xc3\xa4lykkyydest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Lopulta h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin Cambridgeen oikeuttava arvosana.\n_START_SECTION_\nCambridge\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1962 Hawking muutti Oxfordista Cambridgeen tutkiakseen yleist\xc3\xa4 suhteellisuusteoriaa ja kosmologiaa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in h\xc3\xa4nen tuli my\xc3\xb6s valita v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjansa aiheeksi joko kvanttifysiikka tai kosmologia. Hawkingin omien sanojen mukaan h\xc3\xa4nen valintaansa vaikutti muun muassa se, ett\xc3\xa4 hiukkasfysiikalta puuttui kunnon teoria. \xe2\x80\x9dHiukkaset vain j\xc3\xa4rjestettiin luokkiin kuten kasvit\xe2\x80\x9d, kertoi Hawking my\xc3\xb6hemmin. \xe2\x80\x9dSen sijaan kosmologiassa on selke\xc3\xa4 l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohta, Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria.\xe2\x80\x9d  N\xc3\xa4in Hawking p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi kosmologiaan._NEWLINE_N\xc3\xa4ihin aikoihin Hawkingilla alkoi esiinty\xc3\xa4 ongelmia motorisessa koordinaatiossa: paikoin jopa keng\xc3\xa4nnauhojen sitominen tuotti ongelmia. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 asioita ei kuitenkaan juuri huomattu Cambridgessa. Opiskelussa ongelmana taas oli, ett\xc3\xa4 Hawking ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt haluamansa tutkijan oppilaaksi eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen matematiikan taitonsa en\xc3\xa4\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4neet suhteellisuusteorian vaatimiin mutkikkaisiin ja ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isiin laskutoimituksiin. Lis\xc3\xa4ksi Hawkingin opiskelu alkoi j\xc3\xa4lleen muistuttaa Oxfordin el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen opettajansa mielest\xc3\xa4 ongelmien l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s se, ettei Hawking ollut l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt haluamaansa aihetta v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjansa pohjaksi._NEWLINE_Joululomalla kotonaan Hawking tapasi nuoren Jane Wilden, tulevan vaimonsa. He tutustuivat toisiinsa ja yst\xc3\xa4vystyiv\xc3\xa4t. Joululoma toi kuitenkin Hawkingille my\xc3\xb6s huonoja uutisia, sill\xc3\xa4 kotipuolessa h\xc3\xa4nen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet koordinaatio-ongelmansa huomattiin v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. Aluksi h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Frank Hawking, joka oli erikoistunut trooppisiin sairauksiin, ep\xc3\xa4ili, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen poikansa oli sairastunut johonkin outoon tautiin lomallaan L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Hawking oli sairaalassa kaksi viikkoa kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1963. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 havaittiin motoneuronisairaus nimelt\xc3\xa4 amyotrofinen lateraaliskleroosi (ALS), joka tunnetaan my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Lou Gehrigin tauti. Hawkingin tila heikentyi nopeasti, ja l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit ennustivat, ettei h\xc3\xa4n el\xc3\xa4isi tarpeeksi kauan valmistuakseen tohtoriksi: H\xc3\xa4nelle luvattiin elinaikaa en\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi vuotta. Lehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin esiintyneiden tietojen mukaan Hawking olisi tulokset saatuaan erist\xc3\xa4ytynyt huoneeseensa ja alkanut juoda. Hawking kiisti kuitenkin itse kirjoitukset ankarasta juopottelusta liioitteluna. Joka tapauksessa Hawking masentui syv\xc3\xa4sti. H\xc3\xa4n on kuitenkin kertonut, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n samassa sairaalassa kuolemaa tekev\xc3\xa4n leukemiapotilaan h\xc3\xa4n ymm\xc3\xa4rsi, ett\xc3\xa4 joillakuilla muilla meni viel\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4kin huonommin. Olotilansa vakautuessa Hawking alkoi taas ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4it\xc3\xb6sty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n ohjaajansa Dennis Sciaman ohjaamana. Hawkingin is\xc3\xa4 oli pyyt\xc3\xa4nyt Sciamalta, ett\xc3\xa4 Hawking voisi v\xc3\xa4itell\xc3\xa4 tohtoriksi nopeammin kuin asetetussa kolmessa vuodessa, mutta yliopiston s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t kielsiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4m\xc3\xa4n. Hawking ei omien sanojensa mukaan n\xc3\xa4hnyt syyt\xc3\xa4 n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 vaivaa tohtorintutkinnon eteen. Jane Wilde sai h\xc3\xa4net kuitenkin piristym\xc3\xa4\xc3\xa4n masennuksensa j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Hawkingin sairaus eteni nopeasti, ja pian h\xc3\xa4n alkoi tarvita k\xc3\xa4velykeppi\xc3\xa4 kyet\xc3\xa4kseen liikkumaan. Hawking sai kuitenkin kaikesta huolimatta vakiinnutetuksi itselleen maineen lupaavana tulevaisuuden fyysikkona. H\xc3\xa4n sai kosmologipiireiss\xc3\xa4 huomiota osoittaessaan matemaattisesti, ett\xc3\xa4 maailmankuulun tutkijan Fred Hoylen uusin teoria oli virheellinen. Hawking ja Hoyle k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t aiheesta v\xc3\xa4ittelyj\xc3\xa4, joiden lopputuloksena Hawkingin kanta osoittautui oikeaksi ja teoria todistettiin v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi. Sairaus jatkoi kuitenkin levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja pian Hawkingin puheesta oli vaikeata saada selv\xc3\xa4\xc3\xa4. Samalla h\xc3\xa4n kuitenkin lis\xc3\xa4si ty\xc3\xb6skentely\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirja eteni nopeammin. Hawking my\xc3\xb6s kihlautui Jane Wilden kanssa ja avioitui t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa vuonna 1965._NEWLINE_Hawking sai uutta puhtia v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjansa tekoon kuultuaan Lontoossa pidetyill\xc3\xa4 luennoilla mustista aukoista ja n\xc3\xa4iden mahdollisesti sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 singulariteeteista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Hawking alkoi kehitell\xc3\xa4 aiheeseen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 omaa teoriaansa, jonka h\xc3\xa4n otti mukaan v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjaansa. Hawking valmistui filosofian tohtoriksi Cambridgen yliopiston Trinity Hallista vuonna 1966. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n sai tutkijafellow\'n paikan Cambridgen Gonville and Caius Collegesta.\n_START_SECTION_\nAikuisik\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHawking liittyi Institute of Astronomyn henkil\xc3\xb6kuntaan vuonna 1968. Oltuaan virassa viisi vuotta h\xc3\xa4n siirtyi Cambridgen yliopiston sovelletun matematiikan ja teoreettisen fysiikan laitokselle. Hawkingista tuli Cambridgen yliopiston gravitaatiofysiikan professori vuonna 1977, ja kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n sai Lucas-professuurin.  Vuosina 1965\xe2\x80\x931970 Hawking tutki singulariteettia yleisen suhteellisuusteorian avulla ja laati t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tuloksena uudenlaisen matemaattisen mallin, jonka avulla singulariteetteja voidaan tutkia. Hawking teki lukuisia tutkimuksia Roger Penrosen kanssa, joka oli tuohon aikaan Lontoossa Birkbeck Collegessa. Vuodesta 1970 eteenp\xc3\xa4in Hawking alkoi soveltaa keksint\xc3\xb6j\xc3\xa4\xc3\xa4n mustiin aukkoihin._NEWLINE_Samaan aikaan Hawkingin sairaus paheni entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja h\xc3\xa4n joutui vaihtamaan k\xc3\xa4velykeppins\xc3\xa4 kainalosauvoihin. My\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen puheensa muuttui entist\xc3\xa4 ep\xc3\xa4selvemm\xc3\xa4ksi. Cambridgessa Hawking alkoi saavuttaa mainetta tutkijana, ja joissakin piireiss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 puhuttiin jo \xe2\x80\x9duutena Einsteinina\xe2\x80\x9d. Hawking sai my\xc3\xb6s lapsen vaimonsa Janen kanssa, mutta koska Hawking itse ei voinut sairautensa takia osallistua kotit\xc3\xb6ihin, j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ne kokonaisuudessaan h\xc3\xa4nen vaimonsa hoidettaviksi. Vaimo onkin my\xc3\xb6hemmin kuvaillut ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 avioliittovuosia:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbAvioliittoon menness\xc3\xa4ni tiesin, ett\xc3\xa4 luopuisin omasta urastani. Meid\xc3\xa4n perheess\xc3\xa4mme voitiin luoda vain yksi ura, ja se oli Stephenin. Silti nuo ensimm\xc3\xa4iset vuodet olivat vaikeita ja turhauttavia. Tunsin olevani pelkk\xc3\xa4 orjuutettu piika samalla kun Stephen sai kaikki h\xc3\xa4ik\xc3\xa4isev\xc3\xa4t palkinnot.\xc2\xbb _NEWLINE_Hawkingin tutkimukset mustista aukoista johtivat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xb6yt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1970. Vuonna 1974 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kvanttiteoriaa mustien aukkojen ominaisuuksien tutkimiseen Hawking kykeni osoittamaan, ett\xc3\xa4 mustat aukot tuottavat s\xc3\xa4teily\xc3\xa4. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 kutsutaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Hawkingin s\xc3\xa4teilyksi._NEWLINE_Hawking ja h\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen vaimonsa Jane Wilde, silloinen Hawking, erosivat vuonna 1991. Eron syyn\xc3\xa4 olivat Hawkingin saama kuuluisuus ja h\xc3\xa4nen sairautensa vaikeutuminen. Perheeseen oli t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen syntynyt kolme lasta. Nelj\xc3\xa4 vuotta eron j\xc3\xa4lkeen 1995 Hawking avioitui hoitajansa Elaine Masonin kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4inen aviomies David Mason oli suunnitellut ensimm\xc3\xa4isen version Hawkingin puhesyntetisaattorista. Lokakuussa vuonna 2006 Hawking haki eroa 11 vuotta kest\xc3\xa4neest\xc3\xa4 avioliitosta._NEWLINE_Syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n 8. tammikuuta 2007 Hawking ilmoitti, ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4htisi samana vuonna painottomuuslennolle harjoitellakseen Virgin Galactic -yhti\xc3\xb6n aluksella vuonna 2009 j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4v\xc3\xa4lle avaruuslennolle, jonka kaikki kustannukset miljard\xc3\xb6\xc3\xb6ri Richard Branson oli lupautunut maksamaan._NEWLINE_Hawkingin sairauden pahentuessa h\xc3\xa4nen puheensa tuli entist\xc3\xa4 hitaammaksi ja vaikeammaksi jopa tietokoneen avulla. 24. kes\xc3\xa4kuuta 2012 ilmoitettiin, ett\xc3\xa4 Hawking tulisi kokeilemaan iBrain -laitetta, joka voisi tulevaisuudessa mahdollistaa kommunikoinnin aivoaaltojen avulla._NEWLINE_Hawking kuoli 76-vuotiaana maaliskuussa 2018. H\xc3\xa4nen hautajaisensa pidettiin 31. maaliskuuta Cambridgen kirkossa. Tuhkat sijoitettiin Westminster Abbeyyn Isaac Newtonin haudan viereen, l\xc3\xa4helle Charles Darwinin viimeist\xc3\xa4 leposijaa.\n_START_SECTION_\nTutkimusty\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHawkingin keskeisimpi\xc3\xa4 tutkimusaloja olivat kosmologia, kvanttigravitaatio ja s\xc3\xa4ieteoria. H\xc3\xa4nen t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t mustien aukkojen ja termodynamiikan v\xc3\xa4list\xc3\xa4 suhdetta.\n_START_SECTION_\nMustat aukot ja singulariteetit\n_START_PARAGRAPH_\nHawkingin uran alkuvuosina tiedepiireiss\xc3\xa4 vallitsi ep\xc3\xa4selvyys mustien aukkojen suhteen. Mustien aukkojen olemassaolon teoreettinen mahdollisuus oli jo tiedossa, mutta useimmat tieteilij\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t pit\xc3\xa4neet niit\xc3\xa4 todella olemassa olevina. Mustien aukkojen singulariteettien \xc3\xa4\xc3\xa4ret\xc3\xb6nt\xc3\xa4 tiheytt\xc3\xa4 ei viel\xc3\xa4 pidetty yleisesti ongelmana. 1960-luvulla taas kosmologipiireiss\xc3\xa4 puhuttiin, ett\xc3\xa4 itse kaikkeus voisi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nteisen mustan aukon tavoin. _NEWLINE_Vuonna 1971 Hawking ja Sir Roger Penrose osoittivat, ett\xc3\xa4 kaikkeuden on t\xc3\xa4ytynyt olla jossain vaiheessa singulariteetti, mik\xc3\xa4li yleinen suhteellisuusteoria p\xc3\xa4tee. T\xc3\xa4llaista n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4 t\xc3\xa4htitieteilij\xc3\xa4t olivat vastustaneet viel\xc3\xa4 1940- ja 1950-luvuilla, eli ennen kuin varsinainen alkur\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysteoria oli saanut yleist\xc3\xa4 kannatusta. My\xc3\xb6hemmin Hawking pyrki kumoamaan oman teoriansa (muun muassa kirjassaan Maailmankaikkeus p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4nkuoressa) k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 imaginaariaikaa: singulariteetti muuttuu samankaltaiseksi pisteeksi kuin mik\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 muu piste aika-avaruudessa, ja n\xc3\xa4in voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 osin eroon ongelmista, joita singulariteetti aiheuttaisi maailmankaikkeuden alussa._NEWLINE_Hawking kiinnostui mustista aukoista erityisesti tajutessaan, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen ja Penrosen laskentamenetelmi\xc3\xa4 olisi mahdollista soveltaa niihin. Samaan aikaan Hawkingin kanssa mustien aukkojen olemusta pohti my\xc3\xb6s Yhdysvalloissa toimiva Jakob Bekenstein, jonka kanssa Hawking joutui riitoihin. Kiista koski sit\xc3\xa4, kuinka termodynamiikkaa tulisi soveltaa mustiin aukkoihin: Hawking k\xc3\xa4ytti termodynamiikkaa pelkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 ajattelumallinaan, kun taas Bekenstein sovelsi sit\xc3\xa4 suoraan mustiin aukkoihin. _NEWLINE_Hawkingin mustia aukkoja koskeva ty\xc3\xb6 mutkistui huomattavasti, sill\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lle edenneen sairautensa takia h\xc3\xa4n ei voinut en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kyn\xc3\xa4\xc3\xa4 ja paperia laskelmissaan. Hawking joutuikin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n monimutkaiset laskelmat p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n. Monet ty\xc3\xb6tovereista ovatkin kuvanneet h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 olevan eritt\xc3\xa4in hyv\xc3\xa4 muisti. Esimerkiksi er\xc3\xa4\xc3\xa4n kertoman mukaan Hawking saattoi muistaa jo vuosia sitten lukemassaan kirjassa olevan pienen virheen sek\xc3\xa4 kyseisen sivunumeron.  _NEWLINE_Mustia aukkoja koskevissa tutkimuksissaan Hawking p\xc3\xa4\xc3\xa4tti l\xc3\xa4hesty\xc3\xa4 ongelmia uudella tavalla. H\xc3\xa4n yritti yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 laskuissaan sek\xc3\xa4 kvanttifysiikkaa ett\xc3\xa4 suhteellisuusteoriaa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 vaativaa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 hankaloitti Hawkingin kyvytt\xc3\xb6myys k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 apuv\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 laskuissaan. Vuonna 1974 Hawking laski, ett\xc3\xa4 mustat aukot l\xc3\xa4hett\xc3\xa4v\xc3\xa4t ainetta ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 vie aukoilta energiaa niin paljon, ett\xc3\xa4 ne saattavat lakata olemasta. Tulos oli mullistava, ja Hawking piti sit\xc3\xa4 itsekin aluksi p\xc3\xa4hk\xc3\xa4hulluna. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 Hawkingin teoreettisesti laskema niin sanottu Hawkingin s\xc3\xa4teily on sit\xc3\xa4 voimakkaampaa, mit\xc3\xa4 pienempi aukon massa on. Lopulta mustan aukon massa l\xc3\xa4henee nollaa, Hawkingin s\xc3\xa4teily voimistuu entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja aukko n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4n. Ajatus oli uusi, ja se her\xc3\xa4tti nopeasti julkistamisensa j\xc3\xa4lkeen vastustusta. Teoria nousi nopeasti puheenaiheeksi ymp\xc3\xa4ri maailmaa fyysikoiden keskuudessa.   _NEWLINE_Hawkingin s\xc3\xa4teily voidaan selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 virtuaalihiukkasten avulla. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 virtuaalihiukkaset ovat hiukkasia, joita on kvanttiteorian mukaan kaikkialla. Ne ovat hiukkas-antihiukkas-pareja, jotka kumoavat toistensa vaikutuksen heti syntym\xc3\xa4ns\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen, mik\xc3\xa4 johtaa molempien hiukkasten tuhoutumiseen. Virtuaalihiukkasten joutuessa mustan aukon l\xc3\xa4heisyyteen, toinen virtuaalihiukkaspareista saattaa pudota mustaan aukkoon, jolloin hiukkasparin toinen osapuoli j\xc3\xa4\xc3\xa4 yksin. J\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt hiukkanen saattaa p\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 my\xc3\xb6s mustaan aukkoon, tai liikkua pois sen l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4._NEWLINE_Virtuaalihiukkasparin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 mustan aukon l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 voidaan tarkastella my\xc3\xb6s toiselta suunnalta. Mik\xc3\xa4li mustaan aukkoon putoaa antihiukkanen, sit\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 mustan aukon vaikutuskent\xc3\xa4st\xc3\xa4 poistuvana tavallisena hiukkasena, mik\xc3\xa4 on selitett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 antihiukkasen erikoispiirteiden avulla. Kun loogisesti katsoen \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4\xc3\xa4rin\xe2\x80\x9d kulkeva hiukkanen saavuttaa pisteen, jossa virtuaalihiukkanen vaikuttaa syntyneen, painovoimakentt\xc3\xa4 laittaa sen kulkemaan ajassa eteenp\xc3\xa4in, jolloin se poistuu tavallisena hiukkasena mustan aukon l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4. N\xc3\xa4in aikamatkustus toteutuu \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen pieness\xc3\xa4 mittakaavassa.\n_START_SECTION_\nKvanttiteorian soveltaminen alkur\xc3\xa4j\xc3\xa4hdykseen\n_START_PARAGRAPH_\nHawkingin tutkimukset mustien aukkojen parissa olivat olleet uraauurtavia my\xc3\xb6s siksi, ett\xc3\xa4 ne olivat pystyneet yhdistelem\xc3\xa4\xc3\xa4n suhteellisuusteoriaa ja kvanttiteoriaa. Esimerkiksi pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisen suhteellisuusteorian mukaan mustan aukon pinta-ala ei voisi pienenty\xc3\xa4, toisin kuin mit\xc3\xa4 Hawkingin laskelmat osoittivat. Yhdistelty\xc3\xa4\xc3\xa4n kahta tieteen perusteoriaa Hawking alkoi tutkia kvanttiteorian soveltamista my\xc3\xb6s maailmankaikkeuden alkuun._NEWLINE_Kvanttiteorian ja suhteellisuusteorian yhdist\xc3\xa4minen on ollut yksi nykyaikaisen tieteen suurimmista haasteista. Hawking ei kuitenkaan l\xc3\xa4htenyt yritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n teorioiden yhdist\xc3\xa4mist\xc3\xa4, vaan tyytyi joidenkin osa-alueiden k\xc3\xa4sittelyyn. 1980-luvun alussa h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen, jonka mukaan ajalla ei mahdollisesti ole alkua.\n_START_SECTION_\nBraanit\n_START_PARAGRAPH_\nHawking otti tutkimuksissaan kantaa my\xc3\xb6s braaneihin. Esimerkiksi kirjassaan Hawking 2003 h\xc3\xa4n omisti braaneille oman luvun. Braani (tunnetaan my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 p-braani) on teoreettisessa fysiikassa k\xc3\xa4ytetty teoria, jonka mukaan maailmankaikkeutemme olisi yhden braanin pinnalla ja braaneja voisi olla useita. Teorian avulla on voitu laajentaa s\xc3\xa4ieteoriaa ja M-teoriaa. Braanit keksi Paul Townsend Cambridgen teoreettisen matematiikan ja -fysiikan laitokselta._NEWLINE_Braaneissa merkint\xc3\xa4 p tarkoittaa ulottuvuuksia. 0-braani olisi siis nollaulotteinen braani, 1-braani s\xc3\xa4ie, 2-braani pinta eli membraani, 3-braani avaruus ja 4-braani aika-avaruus. Tunnettu maailmankaikkeutemme on M-teoriassa yleisesti 10-braani tai 11-braani, vaikkakin nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 perusulottuvuudesta (korkeus, leveys, syvyys ja aika) eri\xc3\xa4v\xc3\xa4t ulottuvuudet ovat k\xc3\xa4pertyneet hyvin pieniksi, mahdollisesti \xc3\xa4\xc3\xa4rett\xc3\xb6miksi toruksiksi._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti kaikki voimat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t braanissa aivan kuten tavanomaisessa, neliulotteisessa maailmassa. Poikkeuksen t\xc3\xa4h\xc3\xa4n tekee painovoima, jonka vaikutus voi ulottua my\xc3\xb6s lis\xc3\xa4ulottuvuuksiin ja sit\xc3\xa4 kautta toisiin braaneihin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tiedon avulla on voitu selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 pime\xc3\xa4n aineen olemassaolo siten, ett\xc3\xa4 pime\xc3\xa4 aine olisikin todellisuudessa viereisen haamubraanin kappaleen painovoima joka ulottuisi lis\xc3\xa4ulottuvuuksiin._NEWLINE_Braaneihin liittyen Hawking muun muassa k\xc3\xa4sitteli ajatusmallia, jossa braania voitaisiin kuvata kuplana ja sen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 tilaa viidenten\xc3\xa4 ulottuvuutena. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mallissa braanin pinnalla oleva ulottuvuus voidaan kokea laajenevaksi samalla kun itse kupla pullistuu ilmapallon tavoin. Hawking pohti my\xc3\xb6s kysymyst\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ovatko ihmiset ainoastaan braanille lankeavia varjoja, ja ett\xc3\xa4 todelliset tapahtumat olisivatkin kuvatun \xe2\x80\x9dkuplan\xe2\x80\x9d sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Kysymykseen siit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 braanien ulkopuolella mahdollisesti olisi, Hawking esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjassaan Hawking 2003 kolme mahdollisuutta. Ensimm\xc3\xa4isen mukaan ulkopuolella ei ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n, eik\xc3\xa4 edes tyhj\xc3\xa4\xc3\xa4 avaruutta. Toisen mahdollisuuden mukaan braani liittyy toiseen braaniin, mutta matemaattisesti asia on sama kuin tyhj\xc3\xa4 ulkopuoli. Kolmannen mallin mukaan braani itse on avaruudessa, joka poikkeaa \xe2\x80\x9dkuplan\xe2\x80\x9d sis\xc3\xa4osasta. Siten my\xc3\xb6s useampien braanien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on mahdollinen, samoin kuin braanien v\xc3\xa4liset t\xc3\xb6rm\xc3\xa4yksetkin \xe2\x80\x93 onkin esitetty, ett\xc3\xa4 alkur\xc3\xa4j\xc3\xa4hdys voisi johtua juuri t\xc3\xa4llaisesta t\xc3\xb6rm\xc3\xa4yksest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHawking tietokirjailijana\n_START_PARAGRAPH_\nHawking tunnettiin my\xc3\xb6s tieteen yleistajuistajana, erityisesti maineikkaista tietokirjoistaan. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 on suomennettu Ajan lyhyt historia (1988), Maailmankaikkeus p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4nkuoressa (2001), Leonard Mlodinowin kanssa kirjoitettu Ajan lyhyempi historia (2005) sek\xc3\xa4 tyt\xc3\xa4r Lucy Hawkingin kanssa kirjoitettu nuortenkirja Avain maailmankaikkeuteen (2007). Suomentamatta on vuonna 1993 ilmestynyt kirjoituskokoelma Black Holes and Baby Universes and Other Essays. Hawkingin kirjoittamia oppikirjoja ovat George Ellisin kanssa ty\xc3\xb6stetty The Large Scale Structure of Spacetime (1973) sek\xc3\xa4 Werner Israelin kanssa tehdyt General Relativity: An Einsteinian Centenary Survey (1979) ja 300 Years of Gravity (1987). _NEWLINE_Varsinkin Ajan lyhyt historia on noussut suureen suosioon. Se on saatavilla nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4kymmenell\xc3\xa4 eri kielell\xc3\xa4, joiden kokonaispainos ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhdeks\xc3\xa4n miljoonaa kappaletta. Uudistetun painoksen alkusanoissa Hawking kirjoittaakin, ett\xc3\xa4 maailmassa on yksi Ajan lyhyt historia -kirja jokaista 750 ihmist\xc3\xa4 varten. Toinen Hawkingin suomennettu teos, Maailmankaikkeus p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4nkuoressa keskittyy kertomaan tieteen uusista suuntauksista ja linjoista Ajan lyhyen historian j\xc3\xa4lkeen. Kirjassa Hawking k\xc3\xa4sittelee nykyaikaisia kaikkeuden luonnetta hahmottavia teorioita, kuten supers\xc3\xa4ikeit\xc3\xa4, braaneja, kvanttifysiikkaa ja M-teoriaa.\n_START_SECTION_\nHawkingin n\xc3\xa4kemykset ihmiskunnan tulevaisuudesta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbParin vuosikymmenen kuluttua kaupasta voi saada tuhannella dollarilla tietokoneen, joka vastaa monipuolisuudessaan ihmisen aivoja. Rinnakkaiset suorittimet k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t tietoja aivojen tapaan ja saavat tietokoneen toimimaan kuin sill\xc3\xa4 olisi \xc3\xa4ly\xc3\xa4 ja tietoisuutta.\xc2\xbb _NEWLINE_(Stephen Hawking vuonna 2001 ilmestyneess\xc3\xa4 kirjassaan Hawking 2003.)_NEWLINE_  _NEWLINE_Stephen Hawking k\xc3\xa4sitteli my\xc3\xb6s ihmiskunnan tulevaisuuteen liittyvi\xc3\xa4 kysymyksi\xc3\xa4. Kirjassaan Maailmankaikkeus p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4nkuoressa h\xc3\xa4n omisti kokonaisen luvun ihmiskunnan tulevaisuuden pohdiskeluun. _NEWLINE_Luvun alussa Hawking toteaa muun muassa, ett\xc3\xa4 jos kasvu v\xc3\xa4kiluvun ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nkulutuksen suhteen jatkuisi nykyvauhdilla, \xe2\x80\x9dvuonna 2600 ihmiset seisoisivat maapallolla kylki kyljess\xc3\xa4 ja tuotettu s\xc3\xa4hk\xc3\xb6teho saisi koko planeetan hehkumaan punaisena\xe2\x80\x9d. Siisp\xc3\xa4 Hawking toteaa, ettei kasvu voi jatkua loputtomiin, ja antaa yhdeksi vaihtoehdoksi koko ihmiskunnan tuhoavan ydinsodan. Toisaalta h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s huomauttaa: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbOlen kuitenkin optimisti enk\xc3\xa4 usko, ett\xc3\xa4 ihmiskunta potkaisee tyhj\xc3\xa4\xc3\xa4 juuri kun se on p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt niin pitk\xc3\xa4lle, ett\xc3\xa4 kaikki alkaa k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 todella mielenkiintoiseksi.\xc2\xbb _NEWLINE_Ihmiskunnan tulevaisuutta pohtiessaan Hawking k\xc3\xa4sitteli geenimanipulaatiota ja sen soveltamista ihmisiin. Hawking ei pit\xc3\xa4nyt ihmisen geenimuuntelua hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 asiana. Joka tapauksessa h\xc3\xa4n kuitenkin arveli, ett\xc3\xa4 melko varmasti jossakin vaiheessa my\xc3\xb6s ihmisten geeneihin kajotaan keinotekoisesti. \xe2\x80\x9dVain koko maapallon kattava t\xc3\xa4ydellinen diktatuuri voisi est\xc3\xa4\xc3\xa4 sen\xe2\x80\x9d, kirjoittaa h\xc3\xa4n Hawking 2003 -kirjassaan. Kirjassaan h\xc3\xa4n ottaa puheeksi my\xc3\xb6s tietokoneiden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4n tehon ja toteaa, ett\xc3\xa4 tietokoneille on mahdollista kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 keinotekoisesti ihmisenkaltaista \xc3\xa4lykkyytt\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 Hawking jatkaa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 \xc3\xa4lykk\xc3\xa4\xc3\xa4t tietokoneet pystyisiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s suunnittelemaan viel\xc3\xa4 \xc3\xa4lykk\xc3\xa4\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 koneita. Ihmisten \xc3\xa4lykkyyden kehittymisest\xc3\xa4 Hawking taas toteaa, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4n koko synnytyksess\xc3\xa4 muodostaa rajan aivojen kehitykselle, mutta kasvattamalla siki\xc3\xb6it\xc3\xa4 laboratorioissa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ongelma voitaisiin kiert\xc3\xa4\xc3\xa4. _NEWLINE_Ihmiskunnan kehittymisen lis\xc3\xa4ksi Hawking k\xc3\xa4sitteli eri otteissa t\xc3\xa4htienv\xc3\xa4list\xc3\xa4 matkustamista ja uusille planeetoille siirtymist\xc3\xa4. Nasan 50-vuotisjuhlassa pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n puheessa Hawking esitti n\xc3\xa4kemyksen, jonka mukaan 0,25 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta tulisi suunnata Maan ulkopuolisten asuttamismahdollisuuksien kartoitukseen. Miehitetylle Mars-lennolle h\xc3\xa4n esitti toteuttamisajaksi viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n vuoden 2025. Pidemm\xc3\xa4n aikav\xc3\xa4lin tavoitteeksi h\xc3\xa4n halusi asettaa Aurinkokunnan ulkopuolelle suuntautuvan miehitetyn lennon 200\xe2\x80\x93500 vuoden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Hawking k\xc3\xa4sitteli kysymyst\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 jos \xc3\xa4lyk\xc3\xa4st\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 on kehittynyt muualla maailmankaikkeudessa, miksi esimerkiksi maapallolla ei ole jo vierailtu. Toisen h\xc3\xa4nen selityksens\xc3\xa4 mukaan mahdollinen \xc3\xa4lykk\xc3\xa4\xc3\xa4mpi sivilisaatio ei juuri piittaisi itse\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n \xc3\xa4lykk\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 ihmiskunnasta, samaan tapaan kuin ihmiset eiv\xc3\xa4t juuri huomaa jaloissaan py\xc3\xb6rivi\xc3\xa4 hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 ja matoja. Asiallisempana selityksen\xc3\xa4 Hawking pit\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, ettei muille planeetoille liene kehittynyt \xc3\xa4lyllist\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Hawking on huomauttanut, ettei evoluutio v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 johda v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti \xc3\xa4lyn syntymiseen, ja ettei \xc3\xa4lykkyys loppujen lopuksi anna eloonj\xc3\xa4\xc3\xa4miskamppailussa kovin suurta etuly\xc3\xb6ntiasemaa. Kirjassa Hawking 2003 Hawking toteaakin: \xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 \xc3\xa4lyst\xc3\xa4 ei kenties ole ratkaisevaa etua eli\xc3\xb6lajien v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 olemassaolokamppailussa. Bakteereilla menee hyvin ilman \xc3\xa4ly\xc3\xa4kin, ja ne j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4ljelle, kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 niin kutsuttu \xc3\xa4lyk\xc3\xa4s laji on tuhonnut itsens\xc3\xa4 ydinpommeilla. Voimme siis l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 galakseista alkeellista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta tuskin itsemme kaltaisia olentoja.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2010 Hawking julkaisi aiemmasta k\xc3\xa4sityksest\xc3\xa4\xc3\xa4n poikkeavan lausunnon. H\xc3\xa4n vetosi, ett\xc3\xa4 ihmiskunnan pit\xc3\xa4isi v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 kontaktia maapallon ulkopuoliseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hawking totesi olevansa vakuuttunut siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy maapallon ulkopuolelta. H\xc3\xa4n perustaa n\xc3\xa4kemyksens\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyyksiin \xe2\x80\x93 on rationaalista olettaa, ett\xc3\xa4 100 miljardia galaksia sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maailmankaikkeudessa Maa ei ole ainoa planeetta, jolla olisi kehittynyt el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Planeettojen suhteen Hawking on varma. H\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 mahdollisena, ett\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 voisi l\xc3\xb6yty\xc3\xa4 muualtakin, kuten t\xc3\xa4hdist\xc3\xa4 tai leijumassa ulkoavaruudessa. Suurin haaste onkin Hawkingin mielest\xc3\xa4 selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4, millaista maapallon ulkopuolinen el\xc3\xa4m\xc3\xa4 olisi. Hawkingin mielest\xc3\xa4 kontaktiyrityksi\xc3\xa4 vieraiden planeettojen \xc3\xa4lyyn pit\xc3\xa4isi v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4, koska jotkut avaruusolennot voivat muodostaa uhan maapallolle. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapauksessa yhteyden muodostaminen niihin voisi olla ihmiskunnalle tuhoisaa._NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbJos muukalaiset joskus tulevat t\xc3\xa4nne, uskon, ett\xc3\xa4 lopputulos on samankaltainen kuin Kristoffer Kolumbuksen rantauduttua Amerikkaan. Seh\xc3\xa4n ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt kovin hyvin Amerikan alkuper\xc3\xa4isasukkaiden kannalta.\xc2\xbb _NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 2010 Hawking kehotti ihmiskuntaa miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n avaruuden kahden seuraavan vuosisadan aikana, ellei se halua kuolla sukupuuttoon. H\xc3\xa4n n\xc3\xa4kee ihmiskunnan olemassaoloa uhkaavien kriisien, millainen esimerkiksi Kuuban ohjuskriisi oli, lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4n tulevaisuudessa. Pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imell\xc3\xa4 on vaikeaa tai jopa mahdotonta v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4llaista onnettomuutta, joten kaikkia munia ei tulisi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 korissa. Uhkia h\xc3\xa4nen mukaansa ovat v\xc3\xa4kiluvun ja rajallisten raaka-aineiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n eksponentiaalinen kasvu. Hawkingin mukaan ihmiskunnan ainoa mahdollisuus s\xc3\xa4ily\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n onkin muutto Maasta ja uusien planeettojen asuttaminen.\n_START_SECTION_\nHawkingin n\xc3\xa4kemykset uskonnosta\n_START_PARAGRAPH_\nHawkingin St Albans Schoolin aikaisten nuoruudenyst\xc3\xa4vien tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa kiinnostuneen suuresti kristinuskosta ja my\xc3\xb6hemmin okkultismista. Hawkingin ei kuitenkaan tiedet\xc3\xa4 jakaneen yst\xc3\xa4viens\xc3\xa4 n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4, ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nen on kuvattu tarkkailleen uskoon ja Jumalaan liittyvi\xc3\xa4 keskusteluja \xe2\x80\x9d\xc3\xa4lyllisist\xc3\xa4 korkeuksista\xe2\x80\x9d. Tosin St Albans Schoolin kolmannella luokalla koulu palkitsi Hawkingin teologiassa. Kristinuskoa enemm\xc3\xa4n Hawkingia kiinnosti yst\xc3\xa4v\xc3\xa4piiriss\xc3\xa4\xc3\xa4n uskonnollisen suuntauksen j\xc3\xa4lkeen jalansijaa saanut okkultismi. P\xc3\xa4\xc3\xa4osin t\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtui siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kokeiden mahdollisuus oli uskontoa suurempi. _NEWLINE_Hawkingin ei tiedet\xc3\xa4 osoittaneen uskonnollista ajattelua my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n silloin, kun h\xc3\xa4nen ALS-tautinsa todettiin. El\xc3\xa4m\xc3\xa4kertakirjassaan Michael White ja John Gribbin kuvaavat t\xc3\xa4t\xc3\xa4 vaihetta kirjoittaen: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbOli luonnollista, ettei h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 tarkoitusta. Mit\xc3\xa4p\xc3\xa4 mill\xc3\xa4\xc3\xa4n oli v\xc3\xa4li\xc3\xa4, jos h\xc3\xa4n kuitenkin kuolisi muutaman vuoden kuluttua? Hawking ei ollut koskaan tuntenut vetoa uskontoon eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n uskonut kuolemanj\xc3\xa4lkeiseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, joten sielt\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ei l\xc3\xb6ytynyt tukea. H\xc3\xa4n el\xc3\xa4isi aikansa ja kuolisi pois. Siin\xc3\xa4 kaikki.\xc2\xbb _NEWLINE_ _NEWLINE_Aikuisi\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Hawkingia on kuvattu sanoen, ettei h\xc3\xa4n ole varsinainen ateisti, vaan h\xc3\xa4n ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 vain pysty sovittamaan Jumalaa todellisuusk\xc3\xa4sitykseens\xc3\xa4. Hawkingin ensimm\xc3\xa4inen vaimo Jane oli saanut kristillisen kasvatuksen, mink\xc3\xa4 johdosta avioparin uskonnolliset n\xc3\xa4kemykset poikkesivat suuresti toisistaan. Hawking totesi ennen vuotta 1992, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dmaailmankaikkeuden alkua tutkiessani liikun uskonnon ja luonnontieteen rajamailla, mutta yrit\xc3\xa4n pysytell\xc3\xa4 luonnontieteiden puolella rajaa. Mahdollisesti Jumala toimii tavalla, jota ei voi kuvata luonnonlakien avulla. Siin\xc3\xa4 tapauksessa kyse on vain itse kunkin henkil\xc3\xb6kohtaisesta uskosta.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Yksi uskontoon ja tieteeseen liittyv\xc3\xa4 ajatus, josta Hawking aikanaan riiteli vaimonsa Janen kanssa oli Hawkingin suosima niin sanottu \xe2\x80\x9dreunattomuusmalli\xe2\x80\x9d, jossa kaikkeus on Hawkingin sanojen mukaan \xe2\x80\x9dyksinkertaisesti vain olemassa\xe2\x80\x9d, eik\xc3\xa4 siten vaatisi syntyhetke\xc3\xa4 tai erillist\xc3\xa4 luomista. _NEWLINE_Vuonna 2010 Hawking totesi, ett\xc3\xa4 kaikkeuden syntyminen ei vaadi jumalan vaikutusta. H\xc3\xa4nen mukaansa voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 alkur\xc3\xa4j\xc3\xa4hdys on ollut johdonmukainen seuraus fysiikan laeista. Kirjassa Suuri suunnitelma h\xc3\xa4n sanoo, ett\xc3\xa4 "koska on olemassa sellainen laki kuin gravitaatiolaki, maailmankaikkeus voi synty\xc3\xa4 ja syntyy itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n tyhj\xc3\xa4st\xc3\xa4".  _NEWLINE_Ajan lyhyt historia -kirjassa Hawking piti jumalan olemassaoloa mahdollisena. Vuonna 1992 l\xc3\xb6ydettiin toisesta aurinkokunnasta ensimm\xc3\xa4inen t\xc3\xa4hte\xc3\xa4 kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4 planeetta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sai Hawkingin tarkistamaan k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4\xc3\xa4n. Planeetan l\xc3\xb6yt\xc3\xa4minen osoitti Hawkingille, ettei ihmisten aurinkokunta ole kaikkeudessa keskeisess\xc3\xa4 asemassa. Kaikkeutta ei ole luotu vain palvelemaan ihmist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHawkingin vedonly\xc3\xb6nnit\n_START_PARAGRAPH_\nHawking tunnetaan varsinkin tutkijapiirien ulkopuolella my\xc3\xb6s useista vedonly\xc3\xb6nneist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tunnetuimmat vedonly\xc3\xb6nnit k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t mustia aukkoja, ja osapuolina niiss\xc3\xa4 ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Hawking itse, sek\xc3\xa4 Kip Thorne ja John Preskill._NEWLINE_Yksi tunnetuimmista Hawkingin vedoista oli vuonna 1975 Kip Thornen kanssa ly\xc3\xb6ty veto Cygnus X-1 -kohteen luonteesta. Hawking l\xc3\xb6i vetoa sen puolesta, ettei Cygnus X-1 olisi musta aukko. H\xc3\xa4n kuvaili j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in vetoaan sanoen, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 oli \xe2\x80\x9der\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen vakuutus\xe2\x80\x9d. Mik\xc3\xa4li mustia aukkoja ei olisi olemassa, h\xc3\xa4nen tutkimuksensa niiden parissa olisivat olleet t\xc3\xa4ysin turhia, mutta toisaalta h\xc3\xa4n voittaisi silloin automaattisesti vedon. Sen sijaan Cygnus X-1:n varmistuminen mustaksi aukoksi todistaisi niiden olemassaolon, jolloin h\xc3\xa4n h\xc3\xa4vi\xc3\xa4isi mieluusti vedon Thornelle. Vuonna 1990 Hawking tunnusti h\xc3\xa4vinneens\xc3\xa4 vedon ja tilasi korvauksena Thornelle Penthouse-lehden vuoden ajaksi._NEWLINE_Toinen tunnettu veto ly\xc3\xb6tiin Hawkingin, Thornen ja Preskillin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Aiheena oli informaation mahdollinen katoaminen mustaan aukkoon. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vedossa Thorne ja Hawking asettuivat samalle kannalle Preskillia vastaan. Vuonna 2004 Hawking tunnusti h\xc3\xa4vinneens\xc3\xa4 vedon, mutta Thorne ei yhtynyt h\xc3\xa4nen tulkintaansa, eik\xc3\xa4 vedon lopputulosta voida viel\xc3\xa4 katsoa tieteellisesti vahvistetuksi._NEWLINE_Hawking l\xc3\xb6i vetoa Thornen ja Preskillin kanssa my\xc3\xb6s siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 "kosminen sensuuri" eli se, ettei singulariteetteja voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4, p\xc3\xa4tee aina. Hawking h\xc3\xa4visi vedon, sill\xc3\xa4 tutkijat l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t matemaattisia ratkaisuja, joiden mukaan tietynlainen singulariteetti olisi mahdollista n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 hyvin kaukaa.\n_START_SECTION_\nStephen Hawking populaarikulttuurissa\n_START_PARAGRAPH_\nHawking oli tunnettu julkisuuden hahmo, jota kohtaan tiedotusv\xc3\xa4lineet osoittivat kiinnostusta. Tieteellisen ty\xc3\xb6n lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen yksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli viestimien uutisaiheena. H\xc3\xa4nen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin suhtautuneen yksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelyyn kielteisesti. Hawking halusi olla tunnettu ensisijaisesti tutkijana ja tietokirjailijana.   _NEWLINE_Viihteess\xc3\xa4 Stephen Hawkingin hahmo on esiintynyt muun muassa Simpsoneissa, Futuramassa, Disaster-elokuvassa, Dilbert-sarjakuvassa sek\xc3\xa4 Star Trekiss\xc3\xa4 holokannen pokerivastustajana. Hawking on lis\xc3\xa4ksi n\xc3\xa4ytellyt itse\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdess\xc3\xa4 jaksossa Rillit huurussa -sarjassa vuonna 2012._NEWLINE_Vuonna 2004 BBC tuotti 90 minuuttisen tv-elokuvan Hawking, jossa p\xc3\xa4\xc3\xa4osaa n\xc3\xa4ytteli Benedict Cumberbatch. Elokuva kertoo Hawkingin nuoruusvuosista, sairastumisesta ja l\xc3\xa4pimurrosta._NEWLINE_Stephen Hawking puhuu syntetisoidusti Pink Floyd -yhtyeen kappaleessa "Keep Talking\'" (The Division Bell -levylt\xc3\xa4, 1994), ja samoin kappaleessa "Talkin\' Hawkin" (The Endless River -levylt\xc3\xa4, 2014).  Manic Street Preachers -yhtye julkaisi vuonna 2009 kappaleen nimelt\xc3\xa4 "Me And Stephen Hawking" (Journal For Plague Lovers -levyll\xc3\xa4). _NEWLINE_Hawking on ollut k\xc3\xa4sikirjoittamassa vuonna 2008 julkaistua Beyond the Horizon -elokuvaa. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4n samassa elokuvassa._NEWLINE_Vuonna 2014 ensi-iltansa sai James Marshin ohjaama el\xc3\xa4m\xc3\xa4kertaelokuva Kaiken teoria, joka perustuu Jane Hawkingin muistelmiin Travelling to Infinity: My Life with Stephen. Elokuva keskittyy heid\xc3\xa4n suhteeseensa, Stephenin sairastumiseen ja menestykseen fyysikkona. Elokuvassa Stepheni\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelee Eddie Redmayne ja Janea Felicity Jones. Stephen Hawking liikuttui n\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n elokuvan Toronton elokuvajuhlilla ja kutsui elokuvaa p\xc3\xa4\xc3\xa4piirteitt\xc3\xa4in todenmukaiseksi.\n_START_SECTION_\nTieteellinen tuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nHawkingin tieteellinen tuotanto k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yli 150 julkaistua tieteellist\xc3\xa4 artikkelia, joista monet ovat hyvin maineikkaita teoksia.  Erityisen merkitt\xc3\xa4vin\xc3\xa4 teoksina pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa vuonna 1971 julkaistuja artikkeleita painovoima-aaltojen signaaleista, vuonna 1974 julkaistua artikkelia "Black holes explosions?", ja vuonna 1976 julkaistua artikkelia "Breakdown of predictability in gravitational collapse", joka k\xc3\xa4sittelee mustan aukon informaatioparadoksia. Viimeiseksi artikkeliksi j\xc3\xa4i vuonna 2018 postuumisti julkaistu "A smooth exit from eternal inflation?" Tieteellisten artikkelien lis\xc3\xa4ksi Hawkingin yli 230 julkaisua sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjan (1966), muita tieteellisi\xc3\xa4 monografioita ja toimitettuja teoksia sek\xc3\xa4 konferenssiesitelmi\xc3\xa4.'