b'\n_START_ARTICLE_\nEric Tigerstedt\n_START_PARAGRAPH_\nEric Magnus Campbell Tigerstedt (14. elokuuta 1887 Urjala \xe2\x80\x93 20. huhtikuuta 1925 New York, Yhdysvallat) oli suomalainen keksij\xc3\xa4, joka kehitti ensimm\xc3\xa4isen toimivan j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n \xc3\xa4\xc3\xa4nielokuvien tuottamiseen ja esitt\xc3\xa4miseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 h\xc3\xa4n teki merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 parannuksia \xc3\xa4\xc3\xa4nisignaalin vahvistimina k\xc3\xa4ytettyihin elektroniputkiin. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kutsuttiinkin \xe2\x80\x9dSuomen Edisoniksi\xe2\x80\x9d ja kaikkiaan h\xc3\xa4n hankki 71 patenttia keksinn\xc3\xb6illeen vuosien 1912 ja 1924 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. _NEWLINE_Tigerstedt-sukuun kuuluneen keksij\xc3\xa4n vanhemmat olivat vuorihallituksen ylijohtajana ja valtiongeologina toiminut geologi ja dendrologi Axel Fredrik Tigerstedt ja Mary Helena Florence von Schulz. Eric vietti lapsuus- ja nuoruusvuotensa Helsingiss\xc3\xa4 ja Mustilan kartanossa Elim\xc3\xa4ell\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli lapsesta l\xc3\xa4htien kiinnostunut tekniikasta ja opiskeli innokkaasti matematiikkaa ja fysiikkaa. 11-vuotiaana h\xc3\xa4n rakensi yksinkertaisen valokuvauskoneen ja sen j\xc3\xa4lkeen muun muassa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6moottoreita, paristoja, kipin\xc3\xa4lenn\xc3\xa4ttimen ja jopa salakuunteluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n, jonka avulla h\xc3\xa4n saattoi kuunnella kotitalossaan k\xc3\xa4ytyj\xc3\xa4 keskusteluja. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 harrastuksista huolimatta Tigerstedtin koulumenestys oli heikkoa ja h\xc3\xa4n joutui riitaan is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kanssa ja l\xc3\xa4hti kotoaan 15-vuotiaana. Tigerstedt ty\xc3\xb6skenteli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen viilarina ja asentajana eri konepajoissa ja laivatelakoilla Helsingiss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n siirtyi my\xc3\xb6hemmin asentajaksi puhelinalalle ja palasi kotiin sovittuaan riidat is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kanssa.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84\xc3\xa4nielokuvan kehitt\xc3\xa4minen Saksassa\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1908 Tigerstedt muutti Saksaan jatkamaan opintojaan. H\xc3\xa4n suoritti siell\xc3\xa4 ylioppilastutkinnon ja alkoi opiskella s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tekniikkaa C\xc3\xb6thenin Friedrichs-polyteknikumissa. C\xc3\xb6theniss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n yst\xc3\xa4vystyi toisen suomalaisen Albert Nyblomin kanssa ja meni vuonna 1910 kihloihin Nyblomin sisaren Marjatan kanssa. Tigerstedt suoritti polyteknikumissa heikkovirtatekniikan loppututkinnon hyvin arvosanoin vuonna 1911 ja sai p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6todistuksen saman vuoden syksyll\xc3\xa4._NEWLINE_1912 Tigerstedt alkoi kehitell\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nielokuvan toteuttamiseen tarvittavaa tekniikkaa. Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Albert Nyblomin avulla h\xc3\xa4n onnistui hankkimaan rahoituksen Berliiniin perustamalleen laboratoriolle. Rahoittajana uudessa vuonna 1913 perustetussa Fotomagnetofon nimisess\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6ss\xc3\xa4 toimi ruotsalainen tukkukauppias Axel Wahlstedt ja toisena yhti\xc3\xb6kumppanina oli ruotsalainen insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Hugo Swartling. Yhteisty\xc3\xb6 oli kuitenkin hankalaa ja lopulta yhti\xc3\xb6 hajotettiin tammikuussa 1914 ja Swartling palasi Ruotsiin._NEWLINE_Tigerstedtin ajatuksena oli valokuvata \xc3\xa4\xc3\xa4nisignaali filminauhalle, josta se sitten voitaisiin toistaa filmin esitt\xc3\xa4misen yhteydess\xc3\xa4. \xc3\x84\xc3\xa4nen tallentaminen filmille tapahtui fotomagnetofoniksi kutsutulla laitteella, josta Tigerstedt rakensi useita prototyyppej\xc3\xa4. Toinen \xc3\xa4\xc3\xa4nielokuvan esitt\xc3\xa4miseen liittyv\xc3\xa4 ongelma oli se, miten \xc3\xa4\xc3\xa4nisignaali saataisiin vahvistettua niin voimakkaaksi, ett\xc3\xa4 se kuuluisi elokuvateatterin salissa. Tigerstedt yritti ensin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 signaalin vahvistamiseen Lieben-tyyppisi\xc3\xa4 katodis\xc3\xa4deputkia, mutta h\xc3\xa4n joutui pian huomaamaan, ett\xc3\xa4 ne eiv\xc3\xa4t sopineet tarkoitukseen. Tigerstedt alkoi valmistaa itse Lee De Forestin alun perin keksimi\xc3\xa4 triodielektroniputkia, joissa oli lasiputken sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tyhji\xc3\xb6ss\xc3\xa4 alumiinista tai kuparista valmistetut hila- ja anodielektrodit sek\xc3\xa4 hiillytetyst\xc3\xa4 bambukuidusta valmistetut hehkulangat. Tigerstedtin menetelm\xc3\xa4 elokuvafilmin analogisesta valo\xc3\xa4\xc3\xa4niraidasta s\xc3\xa4ilyi yleisen\xc3\xa4 tekniikkana n\xc3\xa4ihin p\xc3\xa4iviin saakka._NEWLINE_\xc2\xbbTulee viel\xc3\xa4 aika, jolloin ihmiset istuvat kodeissaan ja seuraavat maailman tapahtumia laitteella, jota nimit\xc3\xa4n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6iseksi silm\xc3\xa4ksi. Kun ihmiset tottuvat \xc3\xa4\xc3\xa4nielokuvaan, tulevat he pian ottamaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n my\xc3\xb6s s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isen silm\xc3\xa4n. Tulen antamaan sille nimen elektroftalmoskop.\xc2\xbb _NEWLINE_(Tigerstedt vuonna 1913.)\n_START_SECTION_\nElektroniputken parantaminen\n_START_PARAGRAPH_\nTigerstedt onnistui useiden kokeiden j\xc3\xa4lkeen kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sellaisen elektroniputken, joka vahvisti \xc3\xa4\xc3\xa4nisignaalia moninkertaisesti verrattuna Lieben-putkiin ja h\xc3\xa4n esitteli kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 pienelle tutkijaryhm\xc3\xa4lle helmi-maaliskuussa 1914. Tigerstedt hankki patentit triodiputkissa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miens\xc3\xa4 elektrodien lieri\xc3\xb6rakenteelle sek\xc3\xa4 putken p\xc3\xa4\xc3\xa4lle asennetulle rautapeltiselle kuvulle, jonka tarkoitus oli est\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkopuolisten magneetti- ja staattisen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n kenttien vaikutus putken toimintaan.\n_START_SECTION_\nMuutot ja avioero\n_START_PARAGRAPH_\nPian patenttihakemusten j\xc3\xa4tt\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeen Tigerstedt joutui kuitenkin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kansalaiseksi luokiteltuna henkil\xc3\xb6n\xc3\xa4 poistumaan Saksasta ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan puhjettua hein\xc3\xa4kuussa 1914. Saksan valtio takavarikoi Tigerstedtin patentit. H\xc3\xa4n sai niist\xc3\xa4 sodan j\xc3\xa4lkeen korvausta, mutta Saksassa silloin vallinnut hyperinflaatio kutisti korvaussumman olemattomaksi._NEWLINE_Tigerstedt siirtyi v\xc3\xa4h\xc3\xa4ksi aikaa Suomeen ja muutti sen j\xc3\xa4lkeen Ruotsiin ja sitten 1915 Tanskaan, jossa h\xc3\xa4n jatkoi \xc3\xa4\xc3\xa4nielokuvatekniikan kehitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Petersen & Poulsen -nimisen yhti\xc3\xb6n osakkaana. H\xc3\xa4n tutustui tanskalaiseen keksij\xc3\xa4\xc3\xa4n Valdemar Poulseniin (1869\xe2\x80\x931942), joka oli kehitt\xc3\xa4nyt ter\xc3\xa4slankamagnetofonin eli telegrafonin. Tanskassa Tigerstedt kehitti my\xc3\xb6s laitteen, jolla lentokoneessa per\xc3\xa4kk\xc3\xa4in istuvat lent\xc3\xa4j\xc3\xa4t saattoivat keskustella kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n lennon aikana. Laitteeseen kuului osana eritt\xc3\xa4in pieni korvaan asetettava kuulokekapseli, jolle l\xc3\xb6ytyi pian my\xc3\xb6s k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 huonokuuloisten kuulolaitteena. Ainakin Savon Sanomat 21.5.1917 kertoo, ett\xc3\xa4 suomalainen insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri E. Tigerstedt hakee Tanskassa\xc2\xa0patenttia taskupuhelimelle. Keksint\xc3\xb6\xc3\xb6n kuului mukana kannettava taskunauriin kokoineni puhelinyksikk\xc3\xb6 joka yhdyslangan avulla voitiin liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4ri kaupunkia vedetyn puhelinverkon pisteisiin. Riehuva maailmansota ilmeisesti hukutti keksinn\xc3\xb6n unohduksiin. Helmikuussa 1918 Tigerstedt tuli Suomeen osallistumaan sis\xc3\xa4llissotaan valkoisten puolella. H\xc3\xa4n rakensi salakuuntelulaitteita punaisten puhelinkeskusteluiden seuraamiseksi. Vuonna 1919 Tigerstedt meni K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminassa naimisiin siell\xc3\xa4 vaikuttaneen suomalaisen taidemaalarin Ingrid Linnea Ruinin kanssa; h\xc3\xa4nen aiempi kihlauksensa Marjatta Nyblomin kanssa oli jo sit\xc3\xa4 ennen purkautunut. Pariskunnalle syntyi poika Carl Axel Waldemar vuonna 1921, mutta muuten avioliitto osoittautui ep\xc3\xa4onnistuneeksi ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi eroon pian pojan syntym\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Avioeronsa j\xc3\xa4lkeen Tigerstedt palasi 1922 joksikin aikaa Suomeen asuen Mustilan kartanossa Elim\xc3\xa4ell\xc3\xa4. Avioeron yhteydess\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen entinen vaimonsa oli takavarikoinut tavaroita, joiden joukossa oli Tigerstedtin ty\xc3\xb6pajan laitteita. Ilman n\xc3\xa4it\xc3\xa4 laitteita Tigerstedt ei pystynyt aloittamaan uudelleen tutkimusty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 1923 l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 Yhdysvaltoihin.\n_START_SECTION_\nUra Yhdysvalloissa\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvalloissa Tigerstedt tapasi Thomas Alva Edisonin, jonka kanssa h\xc3\xa4n oli ollut jo aiemmin kirjeenvaihdossa, ja perusti The Tiger Manufacturing Co -nimisen yrityksen, joka valmisti kolmipiirisi\xc3\xa4 kideradiovastaanottimia ja kryptografoneita. Meksikon hallitus osti kaksi t\xc3\xa4llaista kryptografonia ja radioiden myynti l\xc3\xa4hti my\xc3\xb6s hyvin k\xc3\xa4yntiin. 20. huhtikuuta 1924 Tigerstedt joutui kuitenkin auto-onnettomuuteen ja loukkaantui siin\xc3\xa4 vakavasti. Pian sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n sairastui my\xc3\xb6s tuberkuloosiin, joka levisi nopeasti eri puolille elimist\xc3\xb6\xc3\xa4, muun muassa munuaisiin, joista toinen jouduttiin poistamaan leikkauksessa. Tigerstedt kuoli huhtikuussa 1925 New Yorkissa. H\xc3\xa4nen tuhkauurnansa tuotiin Suomeen ja haudattiin Helsingin vanhalle hautausmaalle.'