b'\n_START_ARTICLE_\nLenin-koulu\n_START_PARAGRAPH_\nKansainv\xc3\xa4linen Lenin-koulu oli Moskovassa vuosina 1926\xe2\x80\x931938 toiminut oppilaitos, joka koulutti ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsimaiden kommunististen puolueiden johtoteht\xc3\xa4viin. Koulutusta saivat sek\xc3\xa4 kotimaissaan sallittujen ett\xc3\xa4 kiellettyjen kommunistipuolueiden edustajat. Koulun virallinenkin tavoite oli ulkomaisten kommunistipuolueiden "bol\xc5\xa1evisoiminen", eli kaavamainen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n bol\xc5\xa1evikki-puolueen kokemusten soveltaminen sek\xc3\xa4 ideologinen yhdenmukaistaminen. Koulussa opiskeltiin marxismi-leninismin teoriaa, historiaa, taloustiedett\xc3\xa4 ja kampanjaluonteisia aiheita. Siell\xc3\xa4 oli eri kansallisuuksille omat sektorinsa, joista osassa opettivat kyseisist\xc3\xa4 maista emigroituneet kommunistit, osassa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset. Laitos oli Kommunistisen internationaalin alainen. Lenin-koulua k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t muun muassa Josip Broz Tito, W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Gomu\xc5\x82ka ja monet tulevat DDR:n johtajat, kuten Erich Honecker ja Erich Mielke. Koulun alasajo k\xc3\xa4ynnistyi vuonna 1936 kun suuri osa miespuolisista oppilaista rekrytoitiin Espanjan sis\xc3\xa4llissotaan vapaaehtoisina tasavaltalaisten puolella osallistuneisiin kansainv\xc3\xa4lisiin prikaateihin._NEWLINE_Lenin-koulun ohella vuosina 1925\xe2\x80\x931930 Moskovassa toimi vastaava Sun Yat-sen -yliopisto, joka oli tarkoitettu vain kiinalaisille kommunisteille.\n_START_SECTION_\nSuomalainen sektori\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1930\xe2\x80\x931938 Lenin-koulussa toimi suomalainen sektori, jota johti ensin Yrj\xc3\xb6 Sirola ja sitten Jukka Lehtosaari. Sektorin opettajina olivat miltei kaikki Moskovassa asuvat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t suomalaiskommunistit ylint\xc3\xa4 puoluejohtoa my\xc3\xb6ten. Siell\xc3\xa4 ehdittiin kouluttaa yhteens\xc3\xa4 141 suomalaista kommunistia, joista monet kohosivat viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n sodan j\xc3\xa4lkeen t\xc3\xa4rkeisiin johtoasemiin SKP:ss\xc3\xa4. Lenin-koulun suomalaisella sektorilla opiskelivat muiden muassa Arvo Tuominen, Aimo Aaltonen, Ville Pessi, Armas \xc3\x84iki\xc3\xa4, Veikko Sippola, Yrj\xc3\xb6 Enne, Aili M\xc3\xa4kinen, Martti Malmberg, Vilho Pentik\xc3\xa4inen, Lauri Kantola, Paavo Koskinen, Mirjam Suvanto ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tattari. Ennen suomalaissektorin perustamista ehtiv\xc3\xa4t ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isell\xc3\xa4 tai saksalaisella sektorilla opiskelemaan ainakin Lehtosaari, Toivo Antikainen, Hannes M\xc3\xa4kinen, Hertta Kuusinen ja Inkeri Lehtinen, joista kaikista tuli my\xc3\xb6s koulun opettajia. Moni edell\xc3\xa4mainituista ehti opiskella ensin my\xc3\xb6s L\xc3\xa4nnen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kansallisuuksien yliopistossa. Suomalaisen sektorin toiminta lakkasi lopullisesti lukuvuoden 1937\xe2\x80\x931938 aikana, kun enemmist\xc3\xb6 sen hetkisest\xc3\xa4 opettajakunnasta pid\xc3\xa4tettiin Stalinin puhdistusten yhteydess\xc3\xa4._NEWLINE_Lenin-koulun maasektorit kilpailivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n opintomenestyksess\xc3\xa4 ja urheilussa, ja jokaisena lukuvuonna paras sektori sai palkintona punaisen lipun. 1930-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 suomalaiset voittivat punalipun kolmena vuonna per\xc3\xa4kk\xc3\xa4in. Kertomusten mukaan koulun toiminasta sivussa pysynyt O. W. Kuusinen valmensi urheilukilpailuissa suomalaisia oppilaita \xe2\x80\x9dkuin olympiajoukkuetta\xe2\x80\x9d.'