b'\n_START_ARTICLE_\nPierre Curie\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nCurie syntyi vuonna 1859 Pariisissa tohtori Eug\xc3\xa8ne ja Sophie-Claire Curien (o.s. Depouilly) perheen toiseksi pojaksi. Curiella oli Jacques niminen kolme vuotta vanhempi isoveli. Curie sai perusopetuksen kotona. Teini-ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kiinnostui matematiikasta, etenkin avaruusgeometria oli h\xc3\xa4nen mielenkiinnonkohteitaan. 16-vuotiaana h\xc3\xa4n oli suorittanut vaadittavan tutkinnon Sorbonnen yliopistoa varten.\n_START_SECTION_\nOpiskeluvuodet\n_START_PARAGRAPH_\nSorbonnessa opiskellessaan Curie sai p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen vuonna 1878 fysiikan maisterintutkintoa vastaavan licence \xc3\xa8s sciences -tutkinnon. Tutkinnon suorittamisen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si oitis laboratorioapulaiseksi yliopistolle. N\xc3\xa4ihin aikoihin Curie teki ensimm\xc3\xa4isen tieteellisen ty\xc3\xb6n laskettuaan l\xc3\xa4mp\xc3\xb6s\xc3\xa4teilyn aallonpituuden ja jatkoi veljens\xc3\xa4 avustamana tutkimuksiaan kiteiden parissa. Veljekset havaitsivat kidetutkimusten seurauksena, ett\xc3\xa4 kiteisiin kohdistuvan mekaanisen j\xc3\xa4nnityksen seurauksena syntyy s\xc3\xa4hk\xc3\xb6inen j\xc3\xa4nnite kiteen vastakkaisten pintojen v\xc3\xa4lille. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4 kutsutaan pietsos\xc3\xa4hk\xc3\xb6iseksi ilmi\xc3\xb6ksi. Laboratorioapulaisena Curie toimi vuoteen 1882 asti, jolloin h\xc3\xa4net asetettiin pariisilaisen teollisuusfysiikan ja -kemian koulun (ESPCI) laboratoriotoiminnan johtoon. Curiesta tuli tohtori vasta vuonna 1895, vaikka oli tehnyt jo varsin mittavan uran. Tohtoriksi v\xc3\xa4ittelemisen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net nimitettiin Sorbonnen yliopiston fysiikan professoriksi._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Curie tutki etenkin magnetismia, jossa h\xc3\xa4net muistetaan erityisesti niin sanotun Curie-pisteen l\xc3\xb6yt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Curie-piste on l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila, jossa ferromagneettinen aine muuttuu paramagneettiseksi.\n_START_SECTION_\nAikuisik\xc3\xa4 ja kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nCurie meni naimisiin puolalaisen Maria Sk\xc5\x82odowskan (my\xc3\xb6h. Marie Curie) kanssa, joka oli aiemmin muuttanut Ranskaan opiskelemaan matematiikkaa ja fysiikkaa. Curiet kokivat paljon vastoink\xc3\xa4ymisi\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n radioaktiivisuuteen liittyviss\xc3\xa4 tutkimuksissaan. Laboratorion olosuhteet olivat huonoja, ja jotta toimeentulo oli mahdollista, oli heid\xc3\xa4n pakko tehd\xc3\xa4 paljon opetusty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Suuri ty\xc3\xb6taakka heijastui stressaantumiseen. Pierre ja Marie saivat kaksi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4, Ir\xc3\xa8ne Curien (1897) ja \xc3\x88ve Curien (1905)._NEWLINE_Curie kuoli liikenneonnettomuudessa aamulla 19. huhtikuuta 1906. Matkalla laboratorioonsa h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i rankkasateessa k\xc3\xa4rryjen alle ollessaan ylitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rue Dauphinea Pariisissa. H\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 murtui ja Curie kuoli nopeasti. Ennen kuolemaansa Pierre Curie kiinnostui spiritismist\xc3\xa4 ja osallistui alan istuntoihin.\n_START_SECTION_\nRadioaktiivisuuden tutkimukset\n_START_PARAGRAPH_\nMarie ja Pierre Curie alkoivat tutkia vuonna 1897 s\xc3\xa4teilyilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4, jonka Henri Becquerel oli aiemmin l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt. Helmikuussa vuonna 1898 Curiet l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t pikiv\xc3\xa4lkkeest\xc3\xa4 ja eskyniittimineraalista selv\xc3\xa4sti uraanin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 voimakkaampaa s\xc3\xa4teily\xc3\xa4. S\xc3\xa4teilyn alkuper\xc3\xa4ksi Curiet p\xc3\xa4\xc3\xa4tteliv\xc3\xa4t olevan jonkin uuden alkuaineen. Alkuaineelle annettiin Marie Curien synnyinmaan, Puolan mukaan nimeksi polonium. Alkuaine tunnetaan hyvin myrkyllisen\xc3\xa4. Hein\xc3\xa4kuussa 1898 julkaistussa artikkelissa Curiet kertovat havainnoistaan ja antavat ilmi\xc3\xb6lle nimen radioaktiivisuus. Viel\xc3\xa4 saman vuoden joulukuussa he l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t spektroskooppisin menetelmin uuden alkuaineen, jolle he antoivat nimen radium, joka tulee latinan sanasta radius eli s\xc3\xa4de._NEWLINE_Pierre Curien muistoksi nimetty mittayksikk\xc3\xb6 curie tarkoittaa yht\xc3\xa4 monta radioaktiivista hajoamista sekunnissa kuin grammassa radiumia.'