b'\n_START_ARTICLE_\nSotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nSotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana -artikkeli k\xc3\xa4sittelee muun muassa niit\xc3\xa4 toimia ja p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, joilla Suomen tasavallan hallinto tavoitteli valtakunnan koko talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4n sopeuttamista sodan ajan vaatimuksiin. Lis\xc3\xa4ksi artikkeli k\xc3\xa4sittelee muun muassa yksityisiin ihmisiin, talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 tuotantolaitoksiin kohdistuneita haasteita toisen maailmansodan ajan Suomessa. Suomen taloudellisten resurssien v\xc3\xa4h\xc3\xa4isyys vaikutti yht\xc3\xa4 lailla sek\xc3\xa4 Suomen armeijan kuin muunkin v\xc3\xa4est\xc3\xb6n toimintaedellytyksiin sek\xc3\xa4 selviytymismahdollisuuksiin sodan oloissa.\n_START_SECTION_\n1920-luku\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen puolustusvoimien materiaalisen perustan loi se sotamateriaali, jonka Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeija oli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt poistuessaan Suomen sis\xc3\xa4llissodan aikana tai heti sen j\xc3\xa4lkeen. Suomeen j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt sotamateriaali k\xc3\xa4sitti huomattavia m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 muun muassa jalkav\xc3\xa4en ja tykist\xc3\xb6n aseistusta._NEWLINE_1920-luvun puolenv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen Suomessa perustettiin kaksikin parlamentaarista komiteaa suunnittelemaan valtakunnan puolustamiseen liittyvi\xc3\xa4 toimia niin taloudellisen kuin sotilaallisenkin valmistautumisen osalta. Komiteoiden saavuttamat tulokset j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t kuitenkin vain ns. suositusten asteelle._NEWLINE_Vuosina 1923\xe2\x80\x931926 toiminut ns. puolustusrevisioni esitti silloisen k\xc3\xa4sityksen mukaisesti puolustusvalmiuden j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 kehitt\xc3\xa4misohjelmaa. Kehitt\xc3\xa4misohjelman mukaan puolustusvoimien olisi tullut k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 300\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4 jakautuen muun muassa 13\xe2\x80\x9314 divisioonaan, ilmapuolustusjoukkoihin, merivoimiin sek\xc3\xa4 kotiarmeijaan. Kehitt\xc3\xa4misohjelma sis\xc3\xa4lsi my\xc3\xb6s ehdotuksen vuodet 1927\xe2\x80\x931936 kest\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 perushankintaohjelmasta, jonka tavoite olisi ollut puolustusvoimien t\xc3\xa4ydellisess\xc3\xa4 varustamisessa mahdollisesti tulossa olevan sodan varalle. Suunnitelman mukaisen varustautumisohjelman kustannukset olisivat olleet noin 2\xc2\xa0640 miljoonaa silloista markkaa. Puolustusrevisionin t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi saavutukseksi voidaan kuitenkin laskea puolustusneuvoston perustaminen kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1924 tasavallan presidentin armeijaa koskevien p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sten suunnittelua ja k\xc3\xa4sittely\xc3\xa4 varten._NEWLINE_Vuosikymmenen lopulla vuonna 1929 valtioneuvosto sai kuitenkin perustettua Taloudellisen puolustusneuvoston, joka pystyi suunnittelemaan mahdollisen sotatilan vaatimia toimenpiteit\xc3\xa4 hieman pidemm\xc3\xa4lle kuin tuloksettomaksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neet komiteat.\n_START_SECTION_\nKotimainen puolustusmateriaalituotanto\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalaisen teollisuuden mobilisointi suoritettiin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vasta sodan jo sytytty\xc3\xa4 30. marraskuuta 1939. Sotaa ennen sotatarvikkeiden valmistukseen varatuista noin 500 tuotantolaitoksesta vain 126 oli ehtinyt saanut koetilauksia tai jo valmistaa sotamateriaalia puolustusvoimien tarpeisiin._NEWLINE_Sotateollisuuden k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4minen sodan ollessa jo k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 osoittautui vaikeaksi, koska valmistelut olivat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet rauhan aikana pahasti kesken. Sotatarvikkeiden tuotannon aloittaminen kesti osalta tuotantolaitoksia jopa vuoden ajan.\n_START_SECTION_\nKotimainen ase- ja ampumatarviketuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa valmistettiin talvisodan aikana vain kevyimpiin kaliiberiluokkiin kuuluvia aseita. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 aseista kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikaliiberisten aseiden tuotanto oli osin jopa melko runsasta. Pistoolikaliiberisten aseiden (etenkin konepistoolien) tuotanto oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi tuotettiin vain vaatimaton m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 37\xc2\xa0mm:n pst-tykkej\xc3\xa4 (105 kpl) ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 81\xc2\xa0mm:n kranaatinheittimi\xc3\xa4 (272 kpl)._NEWLINE_Ampumatarvikkeissa k\xc3\xa4siaseiden ammusten tuotantom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t olivat merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, mutta suurikaliiberisempien aseiden ammusten tuotanto ei miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa vastannut edes kulutusta. Suurimmat tuotannon ongelmat kohdistuivat etenkin tykist\xc3\xb6n ampumatarvikkeiden valmistukseen. Hankalimmiksi osoittautuivat mm. tykist\xc3\xb6n hylsyjen, sytyttimien ja ns. pohjanallien valmistus. Kriittisimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n esim. kranaatinheittimien ammusten valmistuskapasiteettia ei pystytty juurikaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n hyv\xc3\xa4ksi, koska sytyttimien valmistus laahasi pahasti j\xc3\xa4ljess\xc3\xa4. Sodan loppuvaiheissa pystyttiin valmistamaan noin 6\xc2\xa0000 heittimen kranaattia vuorokaudessa, mutta sytyttimi\xc3\xa4 valmistui samassa ajassa vain 1\xc2\xa0200 kappaletta._NEWLINE_Kotimainen teollisuus oli valmistautunut valmistamaan vain t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 raskaamman kaluston ammuksista (81\xc2\xa0mm krh, 76\xc2\xa0mm, 107\xc2\xa0mm, 122\xc2\xa0mm ja 152\xc2\xa0mm). Muiden asekaliiberien osalta oltiin kokonaan tuonnin varassa tai jouduttiin tyytym\xc3\xa4\xc3\xa4n siihen, mit\xc3\xa4 varastoissa sattui olemaan. Sodan aikana ulkomailta saatiin hyvinkin erikaliiberista tykist\xc3\xb6kalustoa, joiden mukana hankittiin my\xc3\xb6s ampumatarvikkeita, koska ampumatarvikkeille ei ollut saatavissa t\xc3\xa4ydennyst\xc3\xa4 kotimaasta.\n_START_SECTION_\nElintarvikkeiden hankinnat\n_START_PARAGRAPH_\nElintarvikkeiden hankkimiseksi puolustusvoimille puolustusministeri\xc3\xb6n intendenttiosaston alaisuuteen perustettiin YH:n aikana kolme elintarvikekeskusvarikkoa (rauhanaikaisista muonavarikoista vain MV 1 j\xc3\xa4i huolehtimaan Helsingin alueella olevien joukkojen muonat\xc3\xa4ydennyksest\xc3\xa4). Joulukuussa 1939 perustettiin lis\xc3\xa4ksi 3 uutta elintarvikekeskusvarikkoa. Ekesk.V:den teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli hankkia kullekin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tylt\xc3\xa4 hankinta-alueelta mm. perunan, vihannekset, herneet, lihatuotteet sek\xc3\xa4 hevosten rehuksi k\xc3\xa4ytetyn kauran ja korsirehun. Lis\xc3\xa4ksi keskusvarikot hankkivat yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Valion kanssa voin ja juuston. Jauhojen ja ryynien tilaukset l\xc3\xa4hetettiin valtion viljavaraston kautta myllyille._NEWLINE_Talvisodan aikana elintarvikkeiden hankkiminen puolustusvoimien tarpeisiin ei tuottanut mainittavia vaikeuksia ja yhteisty\xc3\xb6 Kansanhuoltoministeri\xc3\xb6n kanssa toimi ilman merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ongelmia. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelym\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksin herneet takavarikoitiin 7. joulukuuta ja sodan aikana my\xc3\xb6s tee jouduttiin takavarikoimaan puolustusvoimien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Rintamalle toimittaminen tapahtui p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti junilla p\xc3\xa4\xc3\xa4majan ennakkoon (5-6 vrk) varikoille tekemien tilausten perusteella. Elintarvikejunat oli kuormattu kahteen \xe2\x80\x9dmoduuliin\xe2\x80\x9d, joissa molemmissa oli kaksi kokonaisen divisioonan p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kulutusta vastaava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 elintarvikkeita._NEWLINE_Talvisodan aikana merkitt\xc3\xa4vin ongelma elintarvikkeiden rintamalle toimittamisen suhteen oli n\xc3\xa4kkileiv\xc3\xa4n riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n valmistuskapasiteetti. Kokonaistarpeen ollessa n. 180 tonnia/vuorokausi pystyttiin sit\xc3\xa4 valmistamaan vain noin 60 t/vrk. Vaje korvattiin muilla leip\xc3\xa4laaduilla. Mm. perunan osalta jouduttiin turvautumaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sotatoimialueelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neisiin varastoihin, sill\xc3\xa4 kuivatun perunan valmistus pystyttiin aloittamaan vasta tammikuussa 1940 ja tuoreen perunan kuljettaminen kotialueelta ankarassa pakkasessa olisi johtanut v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 tuotteiden pilaantumiseen. Mainitusta syyst\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes koko maamme makaronin tuotanto otettiin puolustusvoimien tarpeisiin. Lihas\xc3\xa4ilykkeit\xc3\xa4 hankittiin kotimaasta mm. 660 000\xc2\xa0kg:n naudanlihaa ja 216 000\xc2\xa0kg:n sianlihaa.\n_START_SECTION_\nMuiden varusesineiden riitt\xc3\xa4vyys\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan aikana puhuttiin yleisesti ns. Malli Cajanderista, joka tarkoitti puolustusvoimien sotilaiden henkil\xc3\xb6kohtaisen varustuksen puutteellisuutta. Vuoden 1938 perushankintaohjelman mukaan sotilaille oli tarkoitus hankkia vain sotilaslakki, vy\xc3\xb6, kokardi, leip\xc3\xa4laukku sek\xc3\xa4 kentt\xc3\xa4pullo, jonka lis\xc3\xa4ksi varsinaisille taistelujoukoille suunniteltiin hankittavaksi ase- ja p\xc3\xa4\xc3\xa4llystakki. Ohjelmaan ei kuulunut alusvaatetusta ja kylmyytt\xc3\xa4 vastaan tarvittavia villa- ja turkisvarusteita vaan ne oletettiin saatavan kutsuntam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysten mukaisesti jokaisen sotilaan siviilivarusteistaan mukaanottamana. Perushankintaohjelmassa laskettiin, ett\xc3\xa4 yll\xc3\xa4 mainitun perusvarustuksen hankkimiseksi olisi tarvittu noin 270 miljoonaa markkaa ( vuoden 2011 euroina n. 87,5 miljoonaa), joilla olisi voitu varustaa perustamissuunnitelmien mukainen noin 275 000 miehen vahvuinen armeija. Perushankintaohjelmassa tarkoitukseen varattiin kuitenkin vain noin 50 miljoonaa markkaa, joista ennen YH:n julistamista ehdittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vaivaiset 10 miljoonaa markkaa. Toki puolustusvoimilla oli my\xc3\xb6s rauhan vuosina kertynytt\xc3\xa4 varastoa varusesineist\xc3\xa4 rauhan ajan armeijaa varten, jotka voitiin jakaa YH:n yhteydess\xc3\xa4 perustettaville joukoille. YH:n ja talvisodan aikana tehdyt hankinnat koti- ja ulkomailta olivat t\xc3\xa4ysin riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 etenkin siksi, ett\xc3\xa4 puolustusvoimien miesvahvuus nousi sodan loppuun menness\xc3\xa4 yli 400 000:een mieheen.\n_START_SECTION_\nLiikenne ja polttoaineet\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan aikana liikenneoloihin vaikutti merkitt\xc3\xa4vimmin moottoriajoneuvojen ja hevosten ottaminen puolustusvoimien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, polttoaineen s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely sek\xc3\xa4 sotatoimien aiheuttamat h\xc3\xa4iri\xc3\xb6t ja tappiot. N\xc3\xa4iden tekij\xc3\xb6iden vuoksi erilaisten kuljetusten toteuttaminen hankaloitui ajoittain merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4stikin._NEWLINE_Suomen puolustusvoimilla oli ennen YH:n julistamista vain 95 henkil\xc3\xb6- ja 134 kuorma-autoa sek\xc3\xa4 85 ns. erikoisajoneuvoa. Siviilist\xc3\xa4 YH:n aikana pakko-otetut autot mukaan lukien oli kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t marraskuussa 1939 nousseet 1 197 henkil\xc3\xb6- ja 4 423 kuorma-autoon, joiden lis\xc3\xa4ksi puolustusvoimilla oli mm. 494 linja-autoa ja 186 moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin sodan aikana otettiin armeijan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n siviilist\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 noin 1000 kuorma-autoa, joista korjaamalla saatiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n noin 500 autoa. Ulkomailta saatiin sodan aikana hankituksi hieman yli 300 kuorma-autoa (Ruotsista 240 kpl ja Tanskasta lahjaksi 50 kpl). Lis\xc3\xa4ksi osa sotasaaliina saaduista n. 330:sta kuorma-autosta kunnostettiin jo sodan aikana joukkojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Moottoriajoneuvojen otot kohdistuivat erityisesti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisimpaan osaan kalustoa, joten ottojen vaikutus siviiliel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuljetuksiin oli hyvin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4._NEWLINE_Hevosia puolustusvoimilla oli ennen YH:n julistamista noin 4 700 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Koko maassa t\xc3\xa4ysi-ik\xc3\xa4isten hevosten kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 syksyll\xc3\xa4 1939 oli noin 318 000 hevosta (joiden lis\xc3\xa4ksi maassa oli noin 60 000 alle 3-vuotiasta hevosta). Puolustusvoimien tarpeisiin otettiin YH:n aikana noin 60 000 hevosta eli l\xc3\xa4hes viidennes kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. Marras-joulukuussa osa hevosista kotiutettiin, mutta suurin osa kutsuttiin takaisin palvelukseen my\xc3\xb6hemmin sodan aikana mm. paikkaamaan yhteens\xc3\xa4 8 200 hevosen kokonaistappioita. Sodan aikana puolustusvoimille otettiin kaikkiaan noin 12 000 hevosta lis\xc3\xa4\xc3\xa4 ja armeijan hevosvahvuus vaihteli 54 ja 64 tuhannen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Hevosten palvelukseenotossa periaatteena oli se, ett\xc3\xa4 maatilan ainoata hevosta ei m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty palvelukseen, mutta hevosten palvelukseen siirtyminen vaikutti luonnollisesti siviiliel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuljetustarpeiden (etenkin mets\xc3\xa4t\xc3\xb6iden) suorittamiseen._NEWLINE_Puolustusvoimien materiaalihuollon kotialueelta sotatoimialueelle suunniteltiin tapahtuvan p\xc3\xa4\xc3\xa4osin rautateitse (v\xc3\xa4h\xc3\xa4isin osin my\xc3\xb6s vesitse). Valtion rautatiet joutuivatkin kovan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n eteen, mutta ne suoriutuivat teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4osin hyvin. Rautatiekuljetusten j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misess\xc3\xa4 ongelmiksi muodostuivat mm. pommitukset, jotka aika-ajoin katkaisivat tiettyj\xc3\xa4 rataosuuksia ja tuhosivat kiskokalustoa. Sodan aikana noin kolmannes veturikalustosta (243 kpl) ja noin kymmenesosa (n. 2 000 kpl) junanvaunuista tuhoutui tai vaurioitui neuvostoilmavoimien pommitusten vaikutuksesta. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaluston v\xc3\xa4henemisell\xc3\xa4 oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutuksensa VR:n kykyyn j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 kuljetuksia my\xc3\xb6s siviilitarpeiden tyydytt\xc3\xa4miseksi._NEWLINE_Poltto- ja voiteluaineiden saatavuuden turvaamiseksi perustettiin puolustusministeri\xc3\xb6\xc3\xb6n erityinen toimisto, joka aloittikin pian perustamisensa j\xc3\xa4lkeen toimenpiteet ko. aineiden maassa olevien m\xc3\xa4\xc3\xa4rien selvitt\xc3\xa4miseksi ja niiden s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelemiseksi. Toimiston antamien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysten perusteella mm. bensiinin viikkokulutusta pystyttiin laskemaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelytoimenpitein. Sodan syttyess\xc3\xa4 maassa oli varastoituna mm. 35 536 tonnia moottoribensiini\xc3\xa4, 5 820 tonnia moottoripetrolia, 9 300 tonnia naftaa ja 8 000 tonnia lentokoneille tarkoitettua bensiini\xc3\xa4. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelytoimenpitein kulutus saatiin kuitenkin pysym\xc3\xa4\xc3\xa4n sodan aikana moottoribensiinin osalta noin 10 000:na tonnina kuukaudessa ja lentobensiinin osalta noin 600:na tonnina kuukautta kohden. Nestem\xc3\xa4isten polttoaineiden tuonti laahasi koko ajan kulutuksen j\xc3\xa4ljess\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 jouduttiin turvautumaan olemassa oleviin varastoihin._NEWLINE_Polttoainetilanteen helpottamiseksi kiirehdittiin my\xc3\xb6s puukaasutinautojen kehittely\xc3\xa4, mutta sodan loppuun menness\xc3\xa4 kotialueella oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vain noin 200 puukaasuttimella varustettua autoa, joten talvisodan aikana kyseisell\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6voimalla varustetuilla autoilla ei ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n merkityst\xc3\xa4 polttoaineiden riitt\xc3\xa4vyyden turvaamisessa.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6voimatilanne talvisodan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan alussa ty\xc3\xb6voimatilanne pysyi viel\xc3\xa4 kohtuullisena, mutta sotatarviketeollisuuden k\xc3\xa4ynnistyess\xc3\xa4 hiljalleen vuodenvaihteen j\xc3\xa4lkeen alkoi useammallakin alalla olla suoranaista pulaa ty\xc3\xb6voimasta. Er\xc3\xa4ill\xc3\xa4 aloilla ty\xc3\xb6voimapulaa pyrittiin helpottamaan mm. ulkomailta (l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Ruotsista ja Tanskasta) hankitulla ty\xc3\xb6voimalla. Vaikeuksista huolimatta ja er\xc3\xa4iden tuotannonalojen l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ydellisest\xc3\xa4 pys\xc3\xa4htymisest\xc3\xa4 huolimatta ty\xc3\xb6voimapula ei kuitenkaan talvisodan aikana vaikuttanut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti maanpuolustuksen suoriutumiskykyyn, koska naiset ehtiv\xc3\xa4t kouluttautua riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ottamaan vastaan asevoimien palvelukseen kutsuttujen miesten teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4n eri sektoreilla. Talvisodan loppua kohden ty\xc3\xb6voimatilanne kuitenkin kiristyi nopeasti, koska asepalvelukseen kutsuttiin koko ajan lis\xc3\xa4\xc3\xa4 miespuolista v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 ja sotateollisuus tarvitsi laajentuessaan koko ajan uutta ty\xc3\xb6voimaa.\n_START_SECTION_\nSotapakolaisten sijoittaminen talvisodan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nJo ennen talvisodan syttymist\xc3\xa4 Suomessa siirtyi ja siirrettiin v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 uhanalaisilta alueilta turvallisempina pidetyille seuduille. Aivan it\xc3\xa4rajan l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4 ja suurimmista kaupungeista l\xc3\xa4hti sisemm\xc3\xa4n Suomen maaseudulle runsaasti v\xc3\xa4ke\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 noita ryhmi\xc3\xa4 juurikaan pidetty toisistaan poikkeavina. Juuri ennen sodan syttymist\xc3\xa4 osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 palasi takaisin mm. koulujen jatkettua toimintaansa marraskuussa 1939. Sodan sytytty\xc3\xa4 varsinkin rajaseuduilta ja suurista kaupungeista olikin sitten jo l\xc3\xa4hdett\xc3\xa4v\xc3\xa4 osin jopa v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti pakoon. Evakuointi ep\xc3\xa4onnistui osin joissain It\xc3\xa4-Suomen kunnissa siten, ett\xc3\xa4 noin 1 900 siviili\xc3\xa4 j\xc3\xa4i maahan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneen puna-armeijan \xe2\x80\x9dvangeiksi\xe2\x80\x9d. Voimassa oli ollut jopa suoranaisia sis\xc3\xa4ministeri\xc3\xb6n antamia m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 olla l\xc3\xa4htem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 liikkeelle._NEWLINE_Sodan sytytty\xc3\xa4 rintamalinjojen siirtyess\xc3\xa4 kohti l\xc3\xa4ntt\xc3\xa4 oli v\xc3\xa4est\xc3\xb6n evakuointeja jatkettava siten, ett\xc3\xa4 ennen sodan loppumista oli sotatoimialueelta evakuoitu kaikkiaan noin 330 000 henke\xc3\xa4. V\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti sotatoimien p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen j\xc3\xa4lkeen oli lis\xc3\xa4ksi noin 100 000:n ihmisen viel\xc3\xa4 siirrytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 nopealla aikataululla valtakunnan uuden rajan l\xc3\xa4nsipuolelle. Suomessa siirtynyt v\xc3\xa4est\xc3\xb6 majoitettiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 yksityistalouksiin, eik\xc3\xa4 varsinaisia pakolaisleirej\xc3\xa4 perustettu, mihin osasyyn\xc3\xa4 on varmasti ollut paenneiden henkil\xc3\xb6iden suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja majoituskapasiteetin rakentamisen mahdottomuus vallinneen aikataulun puitteissa s\xc3\xa4\xc3\xa4olot huomioiden. Ratkaisu osoittautui sittemmin sangen onnistuneeksi, vaikka ongelmia toki esiintyikin._NEWLINE_Ongelmista merkitt\xc3\xa4vin oli siirtyneen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n taloudellisen toimeentulon turvaaminen. Siirtov\xc3\xa4en taloudellisesta toimeentulosta vastasi viime k\xc3\xa4dess\xc3\xa4 valtio, mutta samalla siirtyneen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n edellytettiin osallistuvan ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n uusilla asumisalueillaan ja n\xc3\xa4in osallistumaan yhteisiin sotaponnisteluihin. Ty\xc3\xb6teht\xc3\xa4vien organisointi otti luonnollisesti aikaa ja vasta hiljalleen p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin siihen, ett\xc3\xa4 ty\xc3\xb6voimaa ohjautui mm. ty\xc3\xb6voimapulan vaivaamaan, energiatuotannon kannalta v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n, polttopuiden tekoon. Suuri osa siirtov\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 eli kuitenkin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 valtion antamien tukien varassa, mik\xc3\xa4 omalta osaltaan rasitti valtiontaloutta. Toisena ongelmana voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 siirtov\xc3\xa4en ja heid\xc3\xa4t vastaanottaneen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n keskin\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 suhteissa tapahtuneita ongelmia. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kahden, hyvinkin toisistaan poikkeavan, kulttuuripiirin kohtaaminen ei aina sujunut ongelmitta jouduttaessa majoittumaan samaan pihapiiriin tai rakennukseen kuukausien ajaksi.\n_START_SECTION_\nElintarvikkeiden s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan aikana s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn piiriin joutui melko v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 elintarvikkeita (mm. sokeri, siirappi ja kahvi). Yhten\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n syyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n oli mm. se, ett\xc3\xa4 jo yksinomaan ostokorttien jakaminen olisi tuottanut l\xc3\xa4hes ylitsep\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 vaikeuksia kansalaisten hakeuduttua it\xc3\xa4rajan tuntumasta ja suurista kaupungeista pakoon sotatoimia ja pommituksia hyvinkin eri puolille Suomea. Moskovan v\xc3\xa4lirauhan solmimisen j\xc3\xa4lkeen elintarvikkeiden s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyyn asettaminen laajeni nopeasti uusiin tuotteisiin ja tuoteryhmiin._NEWLINE_V\xc3\xa4lirauhan aikana elintarviketilanteen todettiin nopeasti heikkenev\xc3\xa4n. Syyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n olivat mm. luovutetuille alueille j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt maatalousmaa (n. 10\xc2\xa0% peltojen kokonaispinta-alasta) ja ulkomaankaupan voimakas lasku, josta johtuen mm. ulkomailta ennen sotaa tuotujen lannoitteiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 laski romahdusmaisesti. Kolmantena tekij\xc3\xa4n\xc3\xa4 elintarviketilanteen heikkenemisess\xc3\xa4 oli talvisodan aikana ja heti sen j\xc3\xa4lkeen tapahtunut karjan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n voimakas lasku. Lis\xc3\xa4ksi kes\xc3\xa4 1940 oli s\xc3\xa4\xc3\xa4oloiltaan hyvin kuiva, joka osaltaan laski maatalouden tuotantom\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Erilaisia elintarvikkeita asetettiin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn piiriin hieman eri aikoina, mutta vuoden 1940 loppuun menness\xc3\xa4 elintarvikkeiden s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely kattoi jo l\xc3\xa4hes kaikki t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t elintarvikkeet ja nautintoaineet. Ravintorasvat, lihatuotteet ja maito sek\xc3\xa4 maitotuotteet olivat s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn piiriss\xc3\xa4 vuoden lopussa. Merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4n poikkeuksen muodosti peruna, jota ei v\xc3\xa4lirauhan aikana asetettu s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn piiriin._NEWLINE_V\xc3\xa4lirauhan aikana luotiin Suomen sota-aikainen talouspolitiikka ja sen osana my\xc3\xb6s s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, joka ei koskenut pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n elintarvikkeita vaan my\xc3\xb6s hyvin suurta osaa muita v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dykkeit\xc3\xa4. V\xc3\xa4lirauhan aikana saatiin luotua jonkinasteinen tasapainotila kysynn\xc3\xa4n ja tarjonnan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, mutta ns. jatkosodan osoittauduttua pidempikestoiseksi kuin aluksi oli uskottu tai toivottu j\xc3\xa4rkkyi tasapainotila merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Jatkosodan alusta pystyttiin selviytym\xc3\xa4\xc3\xa4n jo hankittujen varastojen turvin, mutta varastojen loputtua kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942 oli kansakunta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 jo n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4d\xc3\xa4n partaalla.\n_START_SECTION_\nMuiden hy\xc3\xb6dykkeiden s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lirauhan aikana elintarvikkeiden ohella monet muutkin tuotteet ja hy\xc3\xb6dykkeen siirtyiv\xc3\xa4t s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn piiriin. Syksyn 1940 aikana mm. saippua ja muut puhdistusaineet sek\xc3\xa4 vaatteet ja jalkineet s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6steltiin.\n_START_SECTION_\nUlkomaankaupan kehitys v\xc3\xa4lirauhan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan j\xc3\xa4lkeen maaliskuun lopulla Suomessa arvioitiin (mm. maan hallituksen ja talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdon v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 neuvottelussa) mahdollisuuksia k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 ulkomaankauppaa ja tehtiin vertailuja eri vaihtoehtojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisina vaihtoehtoina tarkasteltiin toisaalta Saksaa ja toisaalta l\xc3\xa4nsiliittoutuneita (l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Iso-Britanniaa). Suomessa p\xc3\xa4\xc3\xa4dyttiin ratkaisuun kauppasuhteiden kehitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Iso-Britannian kanssa. Suomen hallituksen p\xc3\xa4\xc3\xa4llimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tavoitteena oli pyrki\xc3\xa4 sopimukseen, jolla turvattaisiin v\xc3\xa4est\xc3\xb6n huollon turvaaminen nopeasti heikkenev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 elintarviketilanteessa. Tavoitteeseen p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen Suomen johdon oli hyv\xc3\xa4ksytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Iso-Britannian vaatimukset asettautumisesta l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden riveihin Saksaa vastaan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sodassa._NEWLINE_Saksan aloitettua hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 Tanskaan ja Norjaan 9. huhtikuuta 1940 Suomen asema muuttui hyvin nopeasti heikommaksi ulkomaankaupan mahdollisuuksien suhteen ja Iso-Britannia ilmoittikin jo 18. huhtikuuta sotataloussopimuksen peruuntumisesta. Suomen yhteyksien l\xc3\xa4nsiliittoutuneisiin katkettua kes\xc3\xa4kuun alussa 1940 tilanne maassa oli hyvin tukala. Suomessa koettiin yleisesti, ett\xc3\xa4 maa oli joutunut itselleen vihamielisten voimien saartamaksi. Kaiken lis\xc3\xa4ksi Neuvostoliitto toteutti Baltian maiden miehityksen 15. ja 17. kes\xc3\xa4kuuta alkaen (ensin mainittuna p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 alkoi Liettuan ja j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Eestin ett\xc3\xa4 Latvian miehitt\xc3\xa4minen). Touko- kes\xc3\xa4kuussa Saksan suhtautuminen Suomeen muuttui nopeasti ja l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ydellisesti. Saksan kasvava kiinnostus it\xc3\xa4\xc3\xa4n merkitsi Suomen strategisen aseman muuttumista oleellisesti. Suomelle ryhdyttiin kaavailemaan omaa osaa it\xc3\xa4\xc3\xa4n suuntautuvassa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4. Saksan ja Suomen poliittinen l\xc3\xa4hentyminen sai konkreettisen muodon jo 29. kes\xc3\xa4kuuta 1940 solmitun kauppasopimuksen muodossa. Sopimus oli suomalaisten kannalta jopa yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n laaja ja edullinen. Suomalaiset esittiv\xc3\xa4t toiveenaan my\xc3\xb6s sotatarvikkeiden hankkimisen Saksasta, mihin saksalaiset eiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 hein\xc3\xa4kuussakaan 1940 suostuneet. Tilanne t\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin suhteessa muuttui jo elokuussa, jolloin saksalainen upseeri saapui Suomeen tarjoamaan sopimusta joka sis\xc3\xa4lsi mahdollisuuden sotatarvikkeiden hankkimiseen Saksasta ja samalla saksalaisten joukkojen l\xc3\xa4pikulusta Suomen alueen kautta Norjan pohjoisosiin. Suomessa neuvottelutarjous tulkittiin enemm\xc3\xa4nkin poliittiseksi tueksi ja siihen tartuttiin.Saksalaiset eiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa halunneet rasittaa suhteitaan Neuvostoliittoon, joten sotatarvikekaupan hoidettiin ns. bulvaanien v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4._NEWLINE_Suomen siirtyminen Saksan etupiiriin tarkoitti suomalaisten kannalta sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 mm. Saksasta saadut elintarvike-er\xc3\xa4t poistivat pahimmat ongelmat kansanhuollon suhteen. Samalla Suomi joutui kuitenkin tilanteeseen, jossa Saksalla oli jatkossa mahdollisuudet painostaa Suomea poliittisesti. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 mahdollisuutta Saksa sittemmin k\xc3\xa4yttikin jatkosodan aikana. Suomen ulkomaankauppa Saksan kanssa jatkui kuitenkin keskeytym\xc3\xa4tt\xc3\xa4 koko v\xc3\xa4lirauhan ajan. L\xc3\xa4hes samanaikaisesti Saksan kanssa tehdyn kauppasopimuksen kanssa Suomi solmi 28. kes\xc3\xa4kuuta 1940 vastaavan kauppasopimuksen my\xc3\xb6s Neuvostoliiton kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n sopimuksen merkitys j\xc3\xa4i kuitenkin huomattavasti v\xc3\xa4h\xc3\xa4isemm\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nKuljetukset ja polttoainetilanne v\xc3\xa4lirauhan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nMoskovan v\xc3\xa4lirauha vaikutti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Suomen liikenneoloihin jo muutenkin maailmansodan syttymisen j\xc3\xa4lkeen muuttuneissa olosuhteissa, joissa maailmansodan eri osapuolet s\xc3\xa4\xc3\xa4nteliv\xc3\xa4t mm. merenkulkua erilaisin rajoituksin. Suomen osalta merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t muutokset liikenneoloihin itse rauhansopimuksesta johtuen olivat v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti sodan j\xc3\xa4lkeen mm. Hangon talvisataman luovuttaminen Neuvostoliitolle sek\xc3\xa4 Saimaan kanavan ja uuden rajan it\xc3\xa4puolelle joutuneen rataverkon k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 poistuminen. Lis\xc3\xa4ksi Neuvostoliitolle jouduttiin luovuttamaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 liikennev\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 sotakorvauksena._NEWLINE_Kauppamerenkulku jatkui v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti talvisodan j\xc3\xa4lkeen It\xc3\xa4meren kautta, mutta Saksan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tty\xc3\xa4 9. huhtikuuta 1940 Tanskaan ja Norjaan yhteys valtamerille katkesi Saksan julistettua Skagerrakin sulkualueeksi, jolloin Suomen kauppalaivasto jakautui kahteen osaan. It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 olevat laivat j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t hoitamaan kuljetuksia It\xc3\xa4meren alueella ja valtamerille j\xc3\xa4\xc3\xa4neet laivat aloittivat 13. huhtikuuta liikenteen Petsamoon. Vasta kes\xc3\xa4n 1940 lopulla saksalaiset avasivat meriliikenteen Tanskan salmien ja Kielin kanavan kautta uudelleen. Valtamerilt\xc3\xa4 Suomeen tapahtuneessa liikenteess\xc3\xa4 tarvittiin aina jonkinasteinen lupa joko Iso-Britannian tai Saksan viranomaisilta. Oman merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n ongelman muodosti kuljetukset Petsamosta etel\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomeen, koska kuljetukset oli hoidettava kuorma-autoilla ratayhteyden puuttuessa. V\xc3\xa4lirauhan aikana Petsamon sataman kautta kulki yhteens\xc3\xa4 521 500 tonnia tavaraa, josta osa kuului Ruotsin vienti- ja tuontikiinti\xc3\xb6\xc3\xb6n (15% / 25%)._NEWLINE_Rautatieliikenteen merkitt\xc3\xa4vimpin\xc3\xa4 ongelmina oli ns. Karjalan radan katkeaminen ja kalustopula, joka johtui talvisodan tappioista ja Neuvostoliitolle luovutetusta kalustosta (noin kymmenesosa koko kalustosta). Junaradoista menetettiin noin viidesosa. Melko kevytrakenteista rataverkostoa alkoi my\xc3\xb6s rasittaa raskaan liikenteen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen jo talvisodan aikana ja joka jatkui my\xc3\xb6s v\xc3\xa4lirauhan kuukausina. It\xc3\xa4-Suomen rautatiekuljetuksia helpotti Varkauden ja Joensuun v\xc3\xa4lille rakennetun ratayhteyden avaaminen liikenteelle. Rautateiden ty\xc3\xb6taakkaa pyrittiin helpottamaan my\xc3\xb6s kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 laivaliikennett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 rannikolla ett\xc3\xa4 sis\xc3\xa4vesill\xc3\xa4._NEWLINE_Talvisodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 nestem\xc3\xa4isten maantieliikenteen tarvitsemien polttoaineiden varastot olivat kuihtuneet huolestuttavan v\xc3\xa4h\xc3\xa4isiksi ja maailmansodan laajeneminen edelleen vaikeutti polttoaineiden hankintaa ulkomailta. Polttoainetilanteen edelleen kiristyess\xc3\xa4 jouduttiin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\xc3\xa4 tiukentamaan lis\xc3\xa4\xc3\xa4 20. kes\xc3\xa4kuuta 1940. Tiukan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn ja kotimaisten korvikepolttoaineiden tuotannon lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4 pystyttiin kuitenkin mm. kansanhuollon kannalta v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mist\xc3\xa4 kuljetuksista suoriutumaan.\n_START_SECTION_\nAsuntopula kasvaa v\xc3\xa4lirauhan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nMoskovan v\xc3\xa4lirauhassa Neuvostoliitolle luovutetulta alueelta siirtyi valtakunnan j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neeseen osaan yli 400 000 ihmist\xc3\xa4. Suurin osa siirtolaisista sai elantonsa maataloudesta, josta syyst\xc3\xa4 heid\xc3\xa4t pyrittiin sijoittamaan maaseudulle. Luovutetun Karjalan kaupunkien noin 90 000 asukasta sijoitettiin kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Etel\xc3\xa4-Suomen kaupunkeihin. Luovutetun alueen asuntokanta k\xc3\xa4sitti noin 112 000 asuntoa, joten asuintilojen puute muodostui vaikeaksi ongelmaksi v\xc3\xa4lirauhan aikana. Asuntopulaa lis\xc3\xa4si my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 talvisodan aikana pommituksissa oli tuhoutunut noin 1 900 rakennusta (joista 157 kivitaloa) ja vaurioitunut noin 4 800 rakennusta (joista n. 700 kivirakennusta). Pahiten pommituksista olivat k\xc3\xa4rsineet puutalovaltaiset kaupungit.\n_START_SECTION_\nSiirtov\xc3\xa4en asema ja toimeentulo v\xc3\xa4lirauhan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nMoskovan v\xc3\xa4lirauhan solmimisen aikaan Suomessa oli noin puoli miljoonaa sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 pakolaista, joista noin 200 000 oli kaupungeista maaseudulle pommituksia pakoon l\xc3\xa4htenytt\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Loput noin 300 000 henke\xc3\xa4 olivat taas l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin it\xc3\xa4rajan tuntumasta olevalta sotatoimialueelta. Suomessa pakolaiset majoitettiin muusta Euroopasta poiketen yksityisten ihmisten koteihin tai esim. kouluihin ja muihin vastaaviin paikkoihin. Pakolaisleirej\xc3\xa4 Suomeen ei siis perustettu, mik\xc3\xa4 osoittautuikin my\xc3\xb6hemmin onnistuneeksi ratkaisuksi. V\xc3\xa4lirauhan solmimisen j\xc3\xa4lkeen suurin osa kaupungeista (pl. luovutetun Karjalan kaupungit) paenneista p\xc3\xa4\xc3\xa4si palaamaan kotipaikoilleen. Evakuoitujen (sana muuntui nopeasti kansan suussa \xe2\x80\x9devakoksi\xe2\x80\x9d) kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ei kuitenkaan laskenut kuin noin 80 000:lla, koska rauhansopimuksessa luovutettavaksi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tylt\xc3\xa4 alueelta saapui j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neeseen Suomeen noin 120 000 uutta siirtolaista. \xe2\x80\x9dEvakkojen\xe2\x80\x9d kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4i siten noin 420 000 henke\xc3\xa4._NEWLINE_Siirtov\xc3\xa4est\xc3\xb6n toimeentulon turvaamiseksi maksettiin heille aluksi 10-12 markan ja my\xc3\xb6hemmin 6-8 markan suuruista huoltoavustusta. Tarkoituksena oli, ett\xc3\xa4 huoltoavustus olisi ollut vain tilap\xc3\xa4inen ratkaisu ja siirtolaiset olisivat huolehtineet itse toimeentulostaan mm. hakeutumalla t\xc3\xb6ihin. Lis\xc3\xa4ksi huoltoavustusta ei ollut alun perin tarkoitus maksaa niille, jotka kykeniv\xc3\xa4t huolehtimaan toimeentulostaan muilla keinoin. Tavoitteen tiedottaminen siirtov\xc3\xa4est\xc3\xb6lle ep\xc3\xa4onnistui kuitenkin siin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin, ett\xc3\xa4 evakuoitujen keskuudessa oli yleisen\xc3\xa4 k\xc3\xa4sityksen\xc3\xa4 usko valtion velvollisuudesta huolehtia heid\xc3\xa4n elatuksestaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 taas v\xc3\xa4hensi omalta osaltaan siirtov\xc3\xa4en hakeutumista t\xc3\xb6ihin. Huoltoavustuksen maksamista jatkettiin my\xc3\xb6s v\xc3\xa4lirauhan aikana.'