b'\n_START_ARTICLE_\nHirsij\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nToijan kyl\xc3\xa4 sijaitsi aikaisemmin Kaunistonkosken kohdalla, johon perustettiin 1700-luvulla saha. Sahasta on viel\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 vanhoja patoaltaita. Sahan perusti kauppias Wittfoot 1744, ja se oli seudun mahtavin. Siin\xc3\xa4 oli kahdet raamit ja 20 ter\xc3\xa4\xc3\xa4, ja se oli pantu verolle 800 toltin tuotannosta._NEWLINE_J\xc3\xa4rvenpintaa on laskettu 1920-luvulla, jolloin muutamista matalimmista lahdista saatiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 peltoa._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 rakennuksia Hirsij\xc3\xa4rven pohjoispuoliskon rannalla on Bergvikin kartano, joka on Aapeli Saarisalon vaimon perint\xc3\xb6tila. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n siin\xc3\xa4 toimii Vapaan Evankeliumis\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4 toimintakeskus. Toinen n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 rakennus on V. J. Sukselaisen rakennuttama Koivukankare-niminen huvila j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4osassa. Sielt\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy etel\xc3\xa4\xc3\xa4n pari kilometri\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven selk\xc3\xa4\xc3\xa4 ja etel\xc3\xa4pohjukassa olevat Pakosaaret.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rven tila\n_START_PARAGRAPH_\nHirsij\xc3\xa4rvi on rehev\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi, joka saa suuren osan ravinnekuormituksestaan ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivilt\xc3\xa4 peltoalueilta. Kasvillisuus j\xc3\xa4rven rannoilla on runsasta ja satunnaiset lev\xc3\xa4kukinnot voivat kes\xc3\xa4isin laskea j\xc3\xa4rven virkistysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6arvoa. Sek\xc3\xa4 kokonaisfosfori- ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x93typpipitoisuudet ovat suuria, ja vesi on sameaa ja jokseenkin humuspitoista. J\xc3\xa4rven syv\xc3\xa4nnepaikat k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t happikadosta etenkin loppukes\xc3\xa4st\xc3\xa4, jolloin pohjasedimentist\xc3\xa4 vapautuu fosforia yl\xc3\xa4puoliseen vesimassaan lis\xc3\xa4ten rehev\xc3\xb6itymiskierrett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLinnusto\n_START_PARAGRAPH_\nHirsij\xc3\xa4rvi ei ole varsinaisesti lintuj\xc3\xa4rvi, mutta sill\xc3\xa4 pesii vakituisesti silkkiuikkuja, taveja, hein\xc3\xa4sorsia, telkki\xc3\xa4 ja kanadanhanhia. Joka kes\xc3\xa4 n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n harmaahaikaroita, ja joinakin vuosina niit\xc3\xa4 on siell\xc3\xa4 pesinytkin. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 k\xc3\xa4y vakituisesti kalas\xc3\xa4\xc3\xa4ski sek\xc3\xa4 silloin t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in useita harvinaisempia lintuvieraita, kuten kuikka. Kahlaajista esiintyv\xc3\xa4t rantasipi, taivaanvuohi ja lehtokurppa. J\xc3\xa4rven vakituisiin asukkaisiin kuuluvat tietenkin my\xc3\xb6s lukuisat lokit ja tiirat. Etel\xc3\xa4-pohjoissuunnassa kulkeva pitk\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi houkuttelee muuttoaikoina vesilintuja seuraamaan j\xc3\xa4rven reitti\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKalastusmahdollisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nKalastuksen kannalta merkitt\xc3\xa4vin kala on kuha. Haukia ja ahvenia sek\xc3\xa4 erilaisia s\xc3\xa4rkikaloja on runsaasti. Kalakannan lajisto on laajuudeltaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, on kiiske\xc3\xa4, simppua, sorvaa, pasuria ja monia muita. Rapukanta kuoli 1960-luvun alussa rapuruttoon eik\xc3\xa4 ole sen j\xc3\xa4lkeen en\xc3\xa4\xc3\xa4 palannut. Vaelluskalat eiv\xc3\xa4t kykene vaeltamaan Hirsij\xc3\xa4rveen johtuen Mommolanjoen padoista. Kalateit\xc3\xa4 ei ole rakennettu.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\n_START_PARAGRAPH_\nHirsij\xc3\xa4rvi on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelty: Kaunistonkosken pato sijaitsee 800 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven luusuasta. Hirsij\xc3\xa4rvi ja sen laskujoki Mommolanjoki eiv\xc3\xa4t kuulu erityisen suojeluohjelman piiriin, mutta koko vesist\xc3\xb6 on suojeltu koskiensuojelulailla.'