b'\n_START_ARTICLE_\nFuusioreaktori\n_START_SECTION_\nFuusioreaktion vaatimukset\n_START_PARAGRAPH_\nFuusio on vaikea toteuttaa, koska kaikki atomiytimet ovat positiivisesti varautuneita ja siten hylkiv\xc3\xa4t toisiaan. Jos kuitenkin ytimi\xc3\xa4 puristetaan tai t\xc3\xb6rm\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kyllin lujaa toisiaan vastaan, atomiytimet voivat yhdisty\xc3\xa4. Fysiikasta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6 on aineen pienimpien osasten liikett\xc3\xa4. L\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan kasvaessa atomit ja niiden ytimet liikkuvat yh\xc3\xa4 nopeammin. Riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n korkeissa l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tiloissa atomin ytimet liikkuvat niin nopeasti, ett\xc3\xa4 t\xc3\xb6rm\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t toisiinsa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isist\xc3\xa4 poistovoimista huolimatta. T\xc3\xb6rm\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 ytimet yhdistyv\xc3\xa4t ja vapautuu suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 energiaa._NEWLINE_Maan oloissa 100\xe2\x80\x93150 miljoonan asteen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa vetyatomien liike on jo niin nopeaa, ett\xc3\xa4 vety-ytimien positiiviset varaukset eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 riit\xc3\xa4 hylkim\xc3\xa4\xc3\xa4n atomiytimi\xc3\xa4. Auringossa fuusio tapahtuu jo matalammassa, kymmenen miljoonan asteen luokkaa olevassa l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa, sill\xc3\xa4 aineen tiheys on siell\xc3\xa4 huomattavasti suurempi. Fuusiota siis edist\xc3\xa4\xc3\xa4 korkean l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan lis\xc3\xa4ksi suuri tiheys. Fuusioreaktori vaatii siis riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan, tiheyden ja plasman koossapitoajan.\n_START_SECTION_\nLawsonin kriteeri\n_START_PARAGRAPH_\nJotta fuusioreaktio alkaisi, fuusioituva vety pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kuumentaa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n korkeaan l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaan, puristaa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tihe\xc3\xa4ksi ja pit\xc3\xa4\xc3\xa4 koossa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n kauan. N\xc3\xa4in fuusiolaitteen energiantuotolle v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n (mutta ei riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4) ehto on, t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xb6 se tietyss\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa tarvittavan hiukkastiheyden  ja koossapitoajan  (tau) tulon. Tietylle l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilalle ja fuusiopolttoaineelle  on Lawsonin kriteeri. Sen esitti J. D. Lawson vuonna 1957._NEWLINE_D-T-reaktiolle 100 miljoonan kelvinin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa, jolloin hiukkasten keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen kineettinen energia on 10\xc2\xa0keV luokkaa, Lawsonin kriteeri  on 10\xc2\xb2\xe2\x81\xb0\xc2\xa0s/m\xc2\xb3. D-D-reaktiolle taas Lawsonin kriteeri on 10\xc2\xb2\xc2\xb2\xc2\xa0s/m\xc2\xb3 eli energian tuottamiseksi tarvitaan 100-kertainen lis\xc3\xa4ys vetyionien tiheydelle tai koossapysymisajalle tai jollekin n\xc3\xa4iden yhdistelm\xc3\xa4lle.\n_START_SECTION_\nFuusioreaktion vaikutus reaktoriin\n_START_PARAGRAPH_\nFuusioreaktiot vapauttavat ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isi\xc3\xa4 neutroneja tai protoneja, jotka ovat vaarallista ionisoivaa s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 ja saattavat muuttaa reaktorin materiaaleja radioaktiivisiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia yht\xc3\xa4 fuusioreaktoria voitaneen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 korkeintaan muutaman vuosikymmenen ajan \xe2\x80\x93_NEWLINE_lopulta reaktorin materiaalit alkavat s\xc3\xa4teill\xc3\xa4 vaarallisesti ja reaktori on hajotettava ja siirrett\xc3\xa4v\xc3\xa4 asianmukaiseen s\xc3\xa4il\xc3\xb6\xc3\xb6n esim. betonin sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Reaktorin osat saattavat pysy\xc3\xa4 vaarallisen radioaktiivisina muutamia satoja vuosia.\n_START_SECTION_\nVetyplasman koossa pit\xc3\xa4misen ongelma\n_START_PARAGRAPH_\nFuusioitava vety on kuumennettava korkeal\xc3\xa4mp\xc3\xb6iseksi plasmaksi, jota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n koossa magneettikentill\xc3\xa4 "magneettisessa pullossa". Plasmassa positiivisesti varautuneet atomin ytimet ja elektronit ovat irti toisistaan. Vety on plasmaa yli 100\xc2\xa0000 kelvinin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa._NEWLINE_Pullon vaatimat voimakkaat magneettikent\xc3\xa4t on saatu aikaan suurilla suprajohtavilla k\xc3\xa4\xc3\xa4meill\xc3\xa4, joissa kulkee suuri virta. Plasman pidempiaikainen koossa pit\xc3\xa4minen on osoittautunut ongelmalliseksi, sill\xc3\xa4 kuumassa magneettisessa plasmassa on monia ep\xc3\xa4vakaisuusilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4. Magneettifuusiolaitteissa kuumennettu vety on pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4 irti reaktorin sein\xc3\xa4mist\xc3\xa4, koska mik\xc3\xa4\xc3\xa4n sein\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei kest\xc3\xa4 plasman 100 miljoonan asteen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaa. Plasma v\xc3\xa4r\xc3\xa4htelee ja on ep\xc3\xa4vakaata. Usein yritykset vakauttaa plasmaa ovat tuottaneet uusia ep\xc3\xa4vakaisuuksia. Eri fuusiolaitteissa on erilaisia puutteita, mutta er\xc3\xa4s kaikille laitteille tyypillinen ongelma on uurre-eli vaihtoep\xc3\xa4vakaisuus. Yleens\xc3\xa4 ep\xc3\xa4vakaisuudet johtuvat magneettikent\xc3\xa4n voimaviivojen kaartumisesta.\n_START_SECTION_\nReaktorityypit\n_START_PARAGRAPH_\nYleisimm\xc3\xa4t reaktorityypit ovat munkkirinkil\xc3\xa4n muotoinen Tokamak-tyyppinen reaktori ja stellaraattori.\n_START_SECTION_\nTokamak\n_START_PARAGRAPH_\nTokamak on tavallisin tapa toteuttaa fuusiolaite fuusioreaktoriin liittyviss\xc3\xa4 tutkimuksissa. Se on rakenteeltaan suhteellisen yksinkertainen ja helpohko toteuttaa. Tokamakeja on t\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia rakennettu moniin maihin. Laite on munkkirinkil\xc3\xa4n eli toruksen muotoinen tyhji\xc3\xb6kammio, jota ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t voimakkaat magneetit. Kammion keskell\xc3\xa4 on ohut kuuma vetyplasma, jota kuumennetaan ja pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n paikoillaan miljoonien ampeerien suuruisilla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6virroilla. Magneettikent\xc3\xa4t ovat suuruuksiltaan useita tesloja, ja Tokamak vaatii kymmenien megawattien energian sis\xc3\xa4\xc3\xa4nsy\xc3\xb6t\xc3\xb6n toimiakseen._NEWLINE_Tokamakissa fuusioituva deuterium kuumennetaan vaihtuvalla magneettikent\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kuumaksi plasmaksi, joka pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n renkaanmuotoisen kammion keskell\xc3\xa4. Aluksi plasma kuumennetaan muuttuvien magneettikenttien aiheuttamalla virralla noin 30 miljoonaan asteeseen asti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kuumennusta jatketaan muilla tavoilla, esimerkiksi hiukkassuihkuilla tai radiotaajuisella s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kent\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Plasman keskell\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on 100 miljoonaa astetta, reunalla 2\xc2\xa0000 astetta. Plasma pysyy koossa ulkoisten magneettikenttien ja plasmassa esiintyvien virtojen aiheuttamien kenttien avulla. Nimi tokamak tulee ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sanoista toroidinen kammio magneettik\xc3\xa4\xc3\xa4meill\xc3\xa4 (ven. \xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb8\xd0\xb4\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0 \xd1\x81 \xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xbc\xd0\xb8 \xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x83\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb8, toroidalnaja kamera s magnitnymi katu\xc5\xa1kami). Tokamakin idean esitteliv\xc3\xa4t ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset fyysikot Igor Tamm ja Andrei Saharov vuonna 1951._NEWLINE_Tokamakin vakava kehittely alkoi Neuvostoliitossa 1960-luvulla. Tuleva koefuusioreaktori ITER on rakenteeltaan Tokamak. Koska plasmassa oleva magneettikentt\xc3\xa4 on rinkelim\xc3\xa4inen, vakauttaa se sit\xc3\xa4 luonnostaan. Plasma pyrkii kuitenkin vaeltamaan pitkin magneettikentt\xc3\xa4\xc3\xa4, ja suorassa p\xc3\xa4ist\xc3\xa4\xc3\xa4n puristetussa "tukitussa" magneettikent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 plasma karkaa helposti._NEWLINE_Magneettikentt\xc3\xa4 on renkaassa olevan ruuvikierteen muotoinen. Rengaskammion poikkileikkaus on yleens\xc3\xa4 ulosp\xc3\xa4in osoittava D. Toruksen muoto on sopiva, koska plasmalla on taipumus virrata tiettyyn suuntaan pitkin magneettikent\xc3\xa4n voimaviivoja. N\xc3\xa4in plasma kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 toruksessa. Tokamakissa on hienosta teoriasta huolimatta monia ep\xc3\xa4vakaisuusilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 siin\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ole onnistuttu pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n fuusioreaktiota k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 kovin kauan.\n_START_SECTION_\nStellaraattori\n_START_PARAGRAPH_\nToinen ratkaisu, stellaraattori, muistuttaa tokamakia, mutta plasmavirroilla ei siin\xc3\xa4 ole merkityst\xc3\xa4 plasman koossa pit\xc3\xa4misess\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisia laitteita on tutkittu v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin tokamakia._NEWLINE_Stellaraattorissa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n joitain plasmalle tyypillisi\xc3\xa4 ep\xc3\xa4vakaisuuksia, joita tokamakissa on. Stellaraattori on tokamakia monimutkaisempi niin teoriassa kuin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4kin. Monet stellaraattorin osat ovat vaikeampia valmistaa kuin tokamakin osat. Jotkut plasmatutkijat pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t USA:ssa 1950-luvulla kehitetty\xc3\xa4 stellaraattoria tokamakia kehittyneemp\xc3\xa4n\xc3\xa4, parempana ratkaisuna. Laitteita on tutkittu Yhdysvalloissa, Saksassa ja Japanissa. Stellaraattorin plasmatila on mutkainen torus.\n_START_SECTION_\nLaserfuusio\n_START_PARAGRAPH_\nLaserfuusiolaitteessa lasers\xc3\xa4teet puristavat fuusioituvaa ainetta sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n pienen pillerin (pelletin) kasaan. Puristuminen perustuu kuumenemisen aiheuttamaan pelletin pintakerroksen laajenemiseen. Toistaiseksi t\xc3\xa4llaisilla menetelmill\xc3\xa4 ei ole saatu fuusiota aikaan. On my\xc3\xb6s tutkittu pelletin puristamista ioneilla tuloksetta. Tarpeeksi tehokasta ja lyhytaaltoista laserlaitetta ei ole viel\xc3\xa4 kehitetty. Vuoteen 1999 tutkittiin fuusion sytytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 NOVA-laserilla, ja nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 NIF:ll\xc3\xa4 (National Ignition Facility).\n_START_SECTION_\nFuusion hy\xc3\xb6dyt ja haitat\n_START_PARAGRAPH_\nSuurimpia etuja on k\xc3\xa4ytetyn polttoaineen yleisyys ja runsas energiantuotto ainekiloa kohden. Vedyn polttaminen sek\xc3\xa4 kemiallisesti ett\xc3\xa4 ydinreaktiossa on runsaasti energiaa tuottavaa. 1 kg vety\xc3\xa4 tuottaa kemiallisesti palamalla noin 119 megajoulea. 1 kg vety\xc3\xa4 fuusioreaktiossa tuottaa yli viisi miljoonaa kertaa enemm\xc3\xa4n: 600 terajoulea. Kemiallinen palaminen vapauttaa kemiallisen sidoksen energiaa, ydinreaktio atomiytimen sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vahvan ydinvuorovaikutuksen sidosenergiaa. Fuusion k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ydinvoiman tuotannossa toisi monia etuja suhteessa nykyisiss\xc3\xa4 voimaloissa k\xc3\xa4ytettyyn fissioreaktioon. Fuusion polttoainetta on luonnossa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 rajattomasti: vety on yleisin alkuaine. Deuteriumia saadaan pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n merivedest\xc3\xa4 valtavat m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t, sill\xc3\xa4 noin joka 5000:s vetyatomi on deuteriumatomi. Tritiumia saadaan tuotettua litiumista pommittamalla ainetta neutroneilla. Lis\xc3\xa4ksi fuusion reaktiotuotteena syntyv\xc3\xa4 helium ei ole radioaktiivista eik\xc3\xa4 muutenkaan vaarallista, joten mit\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytetyn polttoaineen sijoitusongelmaa ei synny._NEWLINE_Fuusioreaktori on turvallinen, koska fuusio ei reaktori sammutettuna jatku minuuttia kauemmin. Fuusioreaktiota on vaikeampi hallita kuin fissiota, koska se vaatii \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4iset, tarkoin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritetyt magneettikentt\xc3\xa4-, l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila- ja paineolosuhteet. Vaikka fuusioreaktorin j\xc3\xa4\xc3\xa4hdyttimeksi ja tritiumin raaka-aineeksi aiottu litium on helposti syttyv\xc3\xa4\xc3\xa4, on sit\xc3\xa4 reaktorissa kerrallaan vain noin kilon verran._NEWLINE_Reaktori saattaa vaurioitua magneetin "r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4ess\xc3\xa4" mutta kyse ei ole keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 teollisuusonnettomuutta vakavammasta tapahtumasta, s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 ei ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n vapaudu._NEWLINE_Fuusiovoimalan taloudellisesta puolesta ei t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4 juurikaan -- k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6- ja rakennuskustannuksia ei tunneta. Jotkut olettavat fuusion olevan hieman muita energiamuotoja halvempaa, toiset muutamaa kertaluokkaa kalliimpaa._NEWLINE_T\xc3\xa4ysin saasteetonta ei ole fuusiovoimakaan: reaktorin ennustetaan saastuvan ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 vaarallisen radioaktiiviseksi, koska fuusioreaktori s\xc3\xa4teilee neutroneja noin 100 kertaa enemm\xc3\xa4n kuin fissioreaktori. Neutronit taas saattavat aiheuttaa aineissa reaktioita, jotka muuttavat ne radioaktiivisiksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavoin mahdollisesti syntyvien isotooppien on kuitenkin arveltu olevan melko lyhytik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 -- arvioiden mukaan reaktori olisi vaarallisen aktiivinen muutamia satoja vuosia, joka on huomattava parannus perinteisen fissioreaktion tuottaman ydinj\xc3\xa4tteen kymmenientuhansien vuosien aikoihin.\n_START_SECTION_\nFuusiotutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nFuusioon tarvittavat l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila ja tiheys on saavutettu, samoin plasman pit\xc3\xa4minen koossa onnistuu kohtalaisen hyvin. Ongelma fuusiokokeiluissa on ollut plasman "l\xc3\xa4ikkyminen yli" magneettisesta pullosta. Tutkimuksessa on pyritty hitaasti yh\xc3\xa4 parempiin teholukemiin, mutta reaktorista on saatu vain hetkellisesti enemm\xc3\xa4n tehoa, kuin reaktion yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4miseen on vaadittu. Fuusiota on pystytty t\xc3\xa4h\xc3\xa4n asti pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 vain muutamia sekunteja. Kaikki rakennetut laitteet ovat olleet vasta koelaitteita. Fuusiokokeille ominaista on ollut, ett\xc3\xa4 yhden ongelman ratkaiseminen synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 uusia ongelmia. Todellisen reaktorin oloja ei ole tutkittu. Tutkimuksen painopiste on siirtym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 reaktorimateriaaleihin._NEWLINE_Reaktorin pintamateriaalien tulisi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 kovaa kuumuutta ja neutronis\xc3\xa4teily\xc3\xa4, ja kuitenkin j\xc3\xa4\xc3\xa4hdytyksen olisi toimittava hyvin pitki\xc3\xa4 aikoja. Samalla kun reaktorin pintamateriaali hehkuu kovassa kuumuudessa, sen k\xc3\xa4\xc3\xa4mien olisi pysytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 noin 200 pakkasasteessa suprajohtavuuden s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4miseksi. Litiumvaippa j\xc3\xa4\xc3\xa4hdytt\xc3\xa4\xc3\xa4 reaktorin sis\xc3\xa4pinnan. Monet ehdotetut materiaalit ovat joko nopeasti l\xc3\xa4mm\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja s\xc3\xa4teilyss\xc3\xa4 kuluvia, hidastavat pienin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin\xc3\xa4 hiukkasina leijuessaan fuusioreaktiota tai muuttuvat reaktorin s\xc3\xa4teilyss\xc3\xa4 helposti radioaktiivisiksi.\n_START_SECTION_\nFuusiotutkimus 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa\n_START_PARAGRAPH_\nFuusiotekniikkaa on tutkittu 1950-luvulta l\xc3\xa4htien. Euroopan tunnetuimmassa fuusiolaitteessa JET:iss\xc3\xa4 saatiin 1991 noin 1 megawatti 2 sekunnissa, mutta energiankulutus oli 15 megawattia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tulos oli huomattavasti parempi kuin 1970-luvulla, jolloin toiveet fuusiosta ennen vuotta 2000 olivat jo hiipuneet. 1994 USA:ssa tuotettiin 10,7 MW yhden sekunnin ajan satojen megawattien kulutuksella. Vuonna 1997 JETiss\xc3\xa4 tehtiin maailmanenn\xc3\xa4tys: 16 megawattia._NEWLINE_Edistys on ollut aikaisemmasta valtavaa: 1970-luvulla saatiin fuusiokokeissa ulos vain watin tuhannesosia. Kaikkien aikojen kest\xc3\xa4vin fuusioreaktio on mitattu ranskalaisessa koereaktorissa: kuusi ja puoli minuuttia._NEWLINE_Fuusioreaktorin tekniikka on osoittautunut odotettua vaikeammaksi. Lis\xc3\xa4ksi tutkijoiden on ollut vaikeaa saada rahoitusta tutkimuksilleen niiden hitaan etenemisen ja pitk\xc3\xa4n aikaj\xc3\xa4nteen takia._NEWLINE_Yksi reaktorin haasteista on l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 materiaaleja, jotka kest\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t reaktorissa esiintyvi\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen korkeita l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tiloja.\n_START_SECTION_\nFuusiohankkeita\n_START_PARAGRAPH_\nKansainv\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6n\xc3\xa4 aiotaan rakentaa tutkimuslaitos ITER, jolla pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n saavuttamaan energiantuotannossa pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n jatkuva positiivinen hy\xc3\xb6tysuhde. ITER-hanke on kohdannut monia takaiskuja ja koereaktorin paikasta on kiistelty, mutta paikaksi on lopulta valittu Ranska. Vuonna 2009 tehdyn v\xc3\xa4liarvion perusteella projektin budjetti on kolminkertaistunut 15 miljardiin euroon, ja sen valmistumisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 on lyk\xc3\xa4tty vuoteen 2020._NEWLINE_Sen j\xc3\xa4lkeen suunnitteilla on DEMO, ensimm\xc3\xa4inen kaupallisen fuusioreaktorin prototyyppi. Sen on arvioitu aloittavan 2030-luvulla._NEWLINE_Vuonna 2016 MIT:n Alcator C-Mod -reaktorilla saavutettiin plasman paineen uusi maailmanenn\xc3\xa4tys. Samalla osoitettiin ett\xc3\xa4 pienell\xc3\xa4 TOKAMAKilla kyet\xc3\xa4\xc3\xa4n luomaan \xc3\xa4\xc3\xa4riolosuhteita._NEWLINE_Yksityinen TAE (Tri Alpha Energy) on yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Googlen Applied Science -yksik\xc3\xb6n kanssa C2W/Norman-fuusioreaktorin kehitt\xc3\xa4miseksi pidemm\xc3\xa4lle._NEWLINE_Huhtikuussa 2018 Kiina on sanonut olevansa edell\xc3\xa4 fuusioenergiassa._NEWLINE_Yhdistyneiden kuningaskuntien kansallisesta fuusiolaboratoriosta on perustettu Tokamak Energy, joka on kehitt\xc3\xa4nyt Tokamak-mallisen fuusioreaktorin joka on ylitt\xc3\xa4nyt yli 15 miljoonan celsiusasteen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan._NEWLINE_Marraskuussa 2018 kiinalainen suprajohtava TOKAMAK (Experimental Advanced Superconducting Tokamak, EAST) saavutti yli 100 miljoonan celsiusasteen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan. 100 miljoonan asteen saavuttamista pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 merkkipaaluna, sill\xc3\xa4 fuusioreaktion t\xc3\xa4ytyy tapahtua maapallolla tuossa l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa, jotta reaktio kuluttaisi v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n energiaa kuin siit\xc3\xa4 saadaan.'