b'\n_START_ARTICLE_\nGermanus (sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6)\n_START_SECTION_\nVarhainen ura\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen vuotta 505 syntynyt Germanus oli keisari Justinuksen sisarenpoika ja keisari Justinianuksen serkku. Justinus nimitti Germanuksen magister militum per Thraciakseksi. Germanus kukisti kaudellaan Tonavan ylitt\xc3\xa4neen Antae-kansan armeijan, mik\xc3\xa4 toi h\xc3\xa4nelle paljon mainetta. Germanus mainitaan vuonna 519, kun paavi Hormisdas kirjoitti h\xc3\xa4nelle ja Justinianukselle. Germanus oli tuolloin vaikutusvaltainen senaattori, ja h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli arvonimens\xc3\xa4 illustris ansiosta oikeus puhua senaatissa. Vuoteen 536 menness\xc3\xa4 Germanus oli nimitetty kunniakonsuliksi, patriciukseksi ja magister militum praesentalikseksi.\n_START_SECTION_\nAfrican kapina ja komennus Antiokiaan\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 536 Justinianus l\xc3\xa4hetti Germanuksen vastavallattuun African provinssiin kukistamaan armeijan keskuudessa puhjennutta kapinaa. Germanus huomasi provinssiin saapuessaan, ett\xc3\xa4 vain kolmasosa armeijasta oli pysynyt uskollisena Justinianukselle. Lupausten, rahalahjojen ja palkkojen maksamisen avulla Germanus onnistui turvaamaan enemmist\xc3\xb6n joukkojen uskollisuuden. Kapinajohtaja Stotzas marssi armeijansa kanssa kohti Karthagoa toivoen, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olonsa saisi Germanuksen joukot siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen puolelleen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuitenkin ep\xc3\xa4onnistui ja Stotzas per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi joukkoineen Germanuksen armeijan seuratessa per\xc3\xa4st\xc3\xa4. Germanus sai Stotzaksen joukot kiinni Scalae Veteresiss\xc3\xa4, ja seuranneessa taistelussa vuonna 537 Germanus kukisti kapinalliset. Germanus palasi Karthagoon, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n sai tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 joidenkin alaistensa juonitelleen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan. Juonittelijat vangittiin tai surmattiin, ja heid\xc3\xa4n johtajansa ristiinnaulittiin kaupungin muurien l\xc3\xa4helle. Germanuksen hallinto Africassa oli onnistunut, ja Justinianus kutsui h\xc3\xa4net takaisin Konstantinopoliin vuonna 539._NEWLINE_Vuonna 540 Justinianus l\xc3\xa4hetti Germanuksen 300 miehen kanssa Antiokiaan vahvistamaan kaupungin varuskuntaa persialaisten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen varalta. Germanus aloitti neuvottelut Persian kuningas Khosraun kanssa, mutta huomattuaan, ett\xc3\xa4 vahvistuksia ei ollut tulossa, Germanus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 kaupungista Kilikiaan. H\xc3\xa4n palasi seuraavana vuonna takaisin Konstantinopoliin.\n_START_SECTION_\nTheodora ja Artabaneen salaliitto\n_START_PARAGRAPH_\nGermanusta pidettiin yhten\xc3\xa4 Justinianuksen vaikutusvaltaisimmista sukulaisista. Justinianuksella ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaimolla Theodoralla ei ollut lapsia, joten Germanusta pidettiin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 vaihtoehtona keisariksi, jos Justinianus kuolisi. Theodora piti Germanusta uhkana itselleen eik\xc3\xa4 pit\xc3\xa4nyt h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen perheest\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaan esti Germanuksen ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n poikien uran. Germanuksen tytt\xc3\xa4ren Justinan ja sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Johanneksen avioliitto suututti Theodoran, joka yritti tuloksetta peruuttaa sen. Theodora kuitenkin kuoli vuonna 548 ja Germanuksen asema vahvistui entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Vuonna 549 paljastui salaliitto Justinianusta vastaan. Salaliittolaisiin kuuluivat armenialaiset Artabanes ja Arsakes, jotka kantoivat kaunaa Justinianusta kohtaan. He suunnittelivat Justinianuksen murhaamista ja luultavasti my\xc3\xb6s Germanuksen nostamista h\xc3\xa4nen tilalleen. Artabanes ja Arsakes paljastivat juonensa Germanuksen pojalle Justinukselle, joka kertoi asiasta is\xc3\xa4lleen. Germanus puolestaan kertoi juonesta keisarillisen henkivartiokaartin (excubitores) komentajalle Marcellukselle, joka paljasti juonen keisari Justinianukselle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli aikonut nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Germanuksen Italian sotaretken komentoon, mutta alkoi nyt ep\xc3\xa4ilem\xc3\xa4\xc3\xa4n Germanusta. Marcelluksen todistettua Germanuksen puolesta Justinianus uskoi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n syytt\xc3\xb6myyteen.\n_START_SECTION_\nNimitys Italian sotaretken johtoon ja kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nKun Justinianus oli todennut Germanuksen syytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi ja halusi osoittaa luottamiksensa, Justinianus nimitti Germanuksen ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi sodassa ostrogootteja vastaan. Germanus toivoi saavansa gootit puolelleen menem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 naimisiin goottien kuningas Vitigesin entisen vaimon Matasuintan kanssa. Germanus v\xc3\xa4rv\xc3\xa4si joukkoja Traakiasta ja Illyricumista, mutta slaavien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Tonavan yli k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi h\xc3\xa4nen huomionsa hetkeksi. Slaavit aikoivat suunnata Thessalonikaan, mutta kuullessaan Germanuksen l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olosta, he k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4nteen, Dalmatiaan. Germanus aikoi nyt siirty\xc3\xa4 armeijansa kanssa Italiaan, kun h\xc3\xa4n yht\xc3\xa4kki\xc3\xa4 sairastui ja kuoli syksyn 550 alussa Serdicassa (nykyinen Sofian kaupunki Bulgariassa).\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nGermanuksella oli veli nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Boraides ja ehk\xc3\xa4 my\xc3\xb6s toinen veli nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Justus. Germanuksen ensimm\xc3\xa4isen vaimon nimi oli Passara ja h\xc3\xa4nen kanssaan Germanus sai kaksi poikaa, Justinuksen (k. 566) ja Justinianuksen (k. 582) sek\xc3\xa4 tytt\xc3\xa4ren Justinan. Justinus oli pojista vanhempi ja h\xc3\xa4n syntyi noin vuonna 525/530. Justina syntyi noin 527 ja h\xc3\xa4n meni 18-vuotiaana naimisiin sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Johanneksen kanssa vuonna 545. Germanus sai toisen vaimonsa Matasuintan kanssa pojan, Germanuksen, joka syntyi is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuoleman j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Aikalaishistorioitsija Prokopios antoi Germanuksesta hyvin my\xc3\xb6nteisen kuvan teoksissaan. H\xc3\xa4n kuvasi Germanusta energiseksi, taitavaksi sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi ja p\xc3\xa4tev\xc3\xa4ksi hallintomieheksi. H\xc3\xa4nen mukaansa h\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s antelias ja kunniallinen mies sek\xc3\xa4 aina uskollinen Justinianukselle.'