b'\n_START_ARTICLE_\nKulttuurin tuet Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nKulttuurin tuet Suomessa tarkoittavat t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 artikkelissa ensisijaisesti rahallisia tukia kulttuurille, esimerkiksi taiteelle Suomessa._NEWLINE_Yhteiskuntamalli vaikuttaa tapoihin, joilla kulttuurin ja taiteen tukia voidaan kanavoida. Suomen kaltaisessa pohjoismaisessa hyvinvointivaltiossa on paljon vaihtoehtoja siihen, kuinka suuri osa taiteen rahoituksesta tulee julkiselta vallalta, kuinka paljon markkinoilta tai yksityisilt\xc3\xa4 lahjoittajilta. On analysoitu, ett\xc3\xa4 julkinen tuki muodostaa tulevaisuudessakin kulttuurin rahoituksesta v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n osan. Julkisen tuen v\xc3\xa4hent\xc3\xa4minen johtaisi syv\xc3\xa4llisiin muutoksiin kulttuurin perusrakenteissa. Tuen v\xc3\xa4heneminen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 ensi sijassa kulttuurista nauttijoiden alueellista ja sosiaalista tasa-arvoa.\n_START_SECTION_\nMiljardi euroa vuodessa\n_START_PARAGRAPH_\nJulkisen sektorin tuki kulttuurille on ainakin miljardi euroa vuodessa, mist\xc3\xa4 opetus- ja kulttuuriministeri\xc3\xb6n osuus on l\xc3\xa4hes puoli miljardia, puoliksi rahapelivaroista. Tukia tulee my\xc3\xb6s muilta ministeri\xc3\xb6ilt\xc3\xa4 ja monilta muilta l\xc3\xa4hteilt\xc3\xa4._NEWLINE_Kuntien kulttuurimenot olivat 636 miljoonaa euroa vuonna 2004, mist\xc3\xa4 kirjastojen osuus oli 242 miljoonaa. Yritysten kulttuurituki oli 9 - 10 miljoonaa euroa vuonna 1999, 4 miljoonaa vuonna 2004._NEWLINE_Valtion kulttuurimenot olivat 293 miljoonaa euroa vuonna 2000. Siit\xc3\xa4 71\xc2\xa0% tuli veikkauksesta ja raha-arpajaisista. Yksin nelj\xc3\xa4 suurinta kulttuuris\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6t\xc3\xa4 tukivat kulttuuria 14 miljoonalla eurolla._NEWLINE_Kotitalouksien joukkoviestint\xc3\xa4- ja kulttuurimenot olivat vajaat 3000 miljoonaa euroa vuonna 2001. Kotitaloudet k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t kulttuuriin ja joukkoviestint\xc3\xa4\xc3\xa4n keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 1200 euroa vuodessa, mist\xc3\xa4 lehtien ja kirjojen osuus oli 420 euroa.\n_START_SECTION_\nElokuvien tuki\n_START_PARAGRAPH_\nElokuvas\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 tuki elokuvia 29 miljoonalla eurolla vuonna 2010, keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 40\xc2\xa0% pitkien n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4elokuvien rahoituksesta. Tuki on kolminkertaistunut vuodesta 2000. Levitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t rahoittivat 14\xc2\xa0% ja tv-yhti\xc3\xb6t 13\xc2\xa0%. Sponsorit, kansainv\xc3\xa4liset tahot ja tekij\xc3\xa4t itse rahoittivat loput. Esimerkiksi Pahat pojat -elokuva sai Elokuvas\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n tukea 1,25 euroa katsojaa kohden mutta Broidit-elokuva 667 euroa katsojaa kohden, yhteens\xc3\xa4 383 638 euroa vuonna 2003. Katsojam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ei ole keskeinen tukiperuste.\n_START_SECTION_\nKulttuurin riippumattomuus\n_START_PARAGRAPH_\nJulkisesti rahoitettujen taidelaitosten tulisi olla poliittisesti riippumattomia. Tohtori Heikki Pursiaisen mukaan on ristiriidassa taiteen vapauden kanssa. Esimerkiksi kun Ateneum asetti esille turvapaikanhakijoita puolustavan banderollin, sit\xc3\xa4 arvosteltiin poliittisesta kannanotosta. Pursiaisen mielest\xc3\xa4 taidemuseon ei pit\xc3\xa4isi joutua pyytelem\xc3\xa4\xc3\xa4n anteeksi valintojaan, mik\xc3\xa4 on ristiriidassa valtionrahoituksen kanssa. Toisaalta Suomessa taiteilijoiden vapaa ty\xc3\xb6skentely on turvattu arm\xe2\x80\x99s length -periaatteella. Valtion tuesta taiteilijoille p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 vertaisarvioijien asiantunteva ja vaihtuva joukko \xe2\x80\x93 k\xc3\xa4sivarren mitan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ministeri\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja poliittisista p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4jist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKulttuurisetelit\n_START_PARAGRAPH_\nTutkija Pasi Holm ehdotti, ett\xc3\xa4 kulttuurin tukeminen teht\xc3\xa4isiin kulttuuriseteleill\xc3\xa4 suoraan kansalaisille. N\xc3\xa4in kulttuurilaitokset eiv\xc3\xa4t ottaisi vastaan rahaa valtiolta.\n_START_SECTION_\nArvostelua\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2009 Helsingin kulttuurivirkamiehet yrittiv\xc3\xa4t poistaa puolueiden kulttuuriyhdistysten tuet (77 000 euroa), mutta puolueet kaatoivat esityksen \xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4. Kulttuurilautakunnan j\xc3\xa4sen Hannu Oskalan mukaan rahoilla kustannetaan muutaman i\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4n kansalaisen matkailua samalla kun oikeiden kulttuuritoimijoiden avustuksia leikataan.\n_START_SECTION_\nTuetaan kuluja, ei tuotoksia\n_START_PARAGRAPH_\nSiit\xc3\xa4 asti kun 1990-luvun alussa luotiin nykymuotoinen kulttuurin valtionosuusrahoitus, tuki on riippunut l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6ty\xc3\xb6vuosista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sementoi kulttuurilaitosten aseman. Laitosteattereiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4vij\xc3\xb6iden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi heti nopeaan laskuun. Yleis\xc3\xb6\xc3\xa4 siirtyi paljon v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n tukia saaville teatteriryhmille. Esimerkiksi Tampereen Komediateatteri, Linnateatteri ja Ryhm\xc3\xa4teatteri hankkivat yli 60\xc2\xa0% tuloistaan itse, mutta 12 kaupunginteatteria saavat yli 80\xc2\xa0% tuloistaan tukina._NEWLINE_Turun kaupunginteatterin johtaja arvosteli Muumimaailmassa esiintymisest\xc3\xa4 Linnateatteria, joka ker\xc3\xa4si melkein yht\xc3\xa4 paljon katsojia kuin kaupunginteatteri tukien v\xc3\xa4h\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4 huolimatta. Linnateatteri oli mm. esiintynyt Muumimaailmassa. Linnateatterin johtaja Mikko Kouki kysyi, onko hyv\xc3\xa4 vai paha, ett\xc3\xa4 teatterissa on yleis\xc3\xb6\xc3\xa4kin._NEWLINE_Vuonna 2005 Turun kaupunginteatterin keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4sylippu maksoi 25 euroa, mink\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4lle oli 58 euroa tukia. Vuoden 1990 j\xc3\xa4lkeen kaupunginteatterin katsojam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ovat olleen paljon pienempi\xc3\xa4 kuin ennen sit\xc3\xa4. Vuonna 1975 luku oli 176 334. Esityksi\xc3\xa4 on en\xc3\xa4\xc3\xa4 360 - 400 vuodessa, ennen 470 - 600. Tampereen teatterin ja Tampereen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en teatterin (TTT) k\xc3\xa4vij\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 putosi alle puoleen 1986-2004.'