b'\n_START_ARTICLE_\nHenri Pirenne\n_START_SECTION_\nPirennen teesit\n_START_PARAGRAPH_\nOllessaan saksalaisten vankina ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana Henri Pirenne kehitteli kuuluisat teesins\xc3\xa4, jotka h\xc3\xa4n julkaisi vuosien 1922 ja 1923 aikana. H\xc3\xa4nen loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kului n\xc3\xa4iden teesien todistelussa. H\xc3\xa4nen tunnetuin teoksensa asian tiimoilta, Mahomet et Charlemagne, julkaistiin vuonna 1935.\n_START_SECTION_\nKeskiajan alku\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteisesti historioitsijat sijoittivat keskiajan alun Roman valtakunnan hajoamiseen 400-luvulla. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 teoriaa kehitteli erityisesti historioitsija Edward Gibbon 1700-luvun lopulla. Pirenne kyseenalaisti, olivatko germaanibarbaarien valloitukset Rooman lopun syy ja h\xc3\xa4n kyseenalaisti my\xc3\xb6s n\xc3\xa4kemyksen, ett\xc3\xa4 Rooman keisarius olisi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt yleisesti Euroopassa vuonna 476. H\xc3\xa4n korosti voimakkaasti Rooman v\xc3\xa4limerellisen talouden jatkumista my\xc3\xb6s barbaarien invaasion j\xc3\xa4lkeen ja ett\xc3\xa4 Rooman tapa hoitaa toimintoja ei suinkaan muuttunut v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti Rooman lopun j\xc3\xa4lkeen. Barbaarit olivat tulleet Roomaan, ei suinkaan tuhotakseen sen, vaan ottaakseen osan sen tuottamasta hy\xc3\xb6dyst\xc3\xa4 ja he halusivatkin s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 roomalaisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nmuodon.\n_START_SECTION_\nKeskiajan kaupungit\n_START_PARAGRAPH_\nPirenne v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 kaupungit nousivat ainoastaan kansainv\xc3\xa4lisen kaupan vaikutuksesta. Koska kaupank\xc3\xa4ynti V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4 oli jatkunut germaanivalloituksista ja Rooman hajoamisesta huolimatta, kaupunkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4 jatkui merovingikaudella suurimmassa osassa Galliaa. Arabien L\xc3\xa4nsi-V\xc3\xa4limeren valloitusten vuoksi kansainv\xc3\xa4linen kauppa romahti 700-luvun alussa, joten Pirennen mukaan my\xc3\xb6s kaupungit katosivat. Pirenne m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli kaupungin tarkoittamaan sellaista kaupan ja teollisuuden paikkaa, jolla oli kunnollinen paikallishallinto. Joitakin kutistuneita linnoitettuja civitaksia s\xc3\xa4ilyi karolingiaikoihin, mutta ne olivat vain kirkollisen hallinnon keskuksia. Pirennen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4n mukaista kaupunkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 niihin syntyi vasta 900-luvulla, kun kauppa elpyi. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in vanhojen civitaksien liepeille, niiden muurien ulkopuolelle ja uusien linnoitusten (castra) juurelle syntyi uutta kaupunkiasutusta (suburbia).'