b'\n_START_ARTICLE_\nGlottaaliklusiili\n_START_PARAGRAPH_\nGlottaaliklusiili on konsonantti\xc3\xa4\xc3\xa4nne, joka muodostetaan sulkemalla kokonaan sek\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nihuulirako ett\xc3\xa4 rustorako, niin ett\xc3\xa4 ilmavirtaus keuhkoista pys\xc3\xa4htyy hetkeksi. P\xc3\xa4invastoin kuin muut klusiilit, joilla on sek\xc3\xa4 soinnillinen ett\xc3\xa4 soinniton sarja, glottaaliklusiili voi olla vain soinniton; soinnillinen glottaaliklusiili ei ole foneettisesti mahdollinen, koska fonaatio on mahdoton \xc3\xa4\xc3\xa4nirako suljettuna._NEWLINE_Glottaaliklusiilin merkki kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 foneettisessa kirjaimistossa muistuttaa pisteet\xc3\xb6nt\xc3\xa4 kysymysmerkki\xc3\xa4 [\xca\x94], mutta jos se ei teknisist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 ole k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4, sen korvikkeena voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 tavallista kysymysmerkki\xc3\xa4. Joidenkin kielten oikeinkirjoituksessa glottaaliklusiilia merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisell\xc3\xa4 kirjaimella tai tarkkeenomaisella merkill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuomen kieless\xc3\xa4 ja sukukieliss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kieless\xc3\xa4 glottaaliklusiili on verrattain yleinen, vaikka sit\xc3\xa4 ei merkit\xc3\xa4 oikeinkirjoituksessa. Se esiintyy useimmissa murteissa rajageminaation yhteydess\xc3\xa4 vokaalilla alkavien sanojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n\xc3\xa4 tai vajaapitk\xc3\xa4n\xc3\xa4 geminaattana. Esimerkiksi olla-verbin imperatiivin yksik\xc3\xb6n toisen persoonan ole fonologinen esitys on /ole\xcb\xa3/, ja lausekkeen ole aina fonologinen esitys /ole\xcb\xa3 \xc9\x91in\xc9\x91/ toteutuu foneettisesti rajageminaationa [ole\xca\x94\xcb\x90\xc9\x91in\xc9\x91]. Varsinkin it\xc3\xa4murteissa glottaaliklusiili saattaa esiinty\xc3\xa4 my\xc3\xb6s yhdyssanan osien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 (esim. linja-auto [linj\xc9\x91\xca\x94\xc9\x91uto])._NEWLINE_Suomensukuisista kielist\xc3\xa4 v\xc3\xb5ron oikeinkirjoituksessa glottaaliklusiilia merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n q-kirjaimella. Se esiintyy esimerkiksi imperatiivin ja monikon nominatiivin tunnuksena: v\xc3\xb5taq ubinaq \xe2\x80\x99ota omenat\xe2\x80\x99, bussiq \xe2\x80\x99bussit\xe2\x80\x99, kalaq \xe2\x80\x99kalat\xe2\x80\x99.\n_START_SECTION_\nMuissa kieliss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEnglannissa esimerkiksi cockneyn murteessa sananloppuinen k, p tai t voi \xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 pelkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 glottaaliklusiilina (esimerkiksi wick tai wit [w\xc9\xaa\xca\x94]) tai yhdess\xc3\xa4 sen kanssa (hat [\xc9\x9b\xca\x94t]). My\xc3\xb6s sanan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 etenkin vokaalien v\xc3\xa4linen t tai tt voi \xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 glottaaliklusiilina (butter [b\xca\x8c\xca\x94\xc9\x99]). Puhekielt\xc3\xa4 ep\xc3\xa4t\xc3\xa4sm\xc3\xa4llisesti j\xc3\xa4ljittelev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kirjoituksessa t\xc3\xa4llainen glottaaliklusiili voidaan osoittaa heittomerkill\xc3\xa4: wi\xe2\x80\x99 li\xe2\x80\x99l bi\xe2\x80\x99 of bu\xe2\x80\x99er (with little bit of butter)._NEWLINE_Saksan kielen oikeinkirjoituksessa glottaaliklusiilia ei merkit\xc3\xa4, mutta se esiintyy yleens\xc3\xa4 esimerkiksi etuliitteen loppuvokaalin ja sanajuuren alkuvokaalin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4: beachten [b\xc9\x99\xcb\x88\xca\x94axt\xc9\x99n]._NEWLINE_Tanskassa niin sanottu st\xc3\xb8d-ilmi\xc3\xb6 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 glottaaliklusiilin esimerkiksi sanassa hund [hun\xca\x94]._NEWLINE_Havaijissa ja er\xc3\xa4iss\xc3\xa4 muissa polynesialaisissa kieliss\xc3\xa4 glottaaliklusiilia merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n tarkkeenomaisella yl\xc3\xb6salaisella pilkulla (\xca\xbb) eli \xca\xbbokinalla._NEWLINE_Seemil\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 kieliss\xc3\xa4, kuten arabiassa ja hepreassa, glottaaliklusiilia merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n alef-kirjaimella, jonka muoto vaihtelee kirjaimiston mukaan. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 kieli\xc3\xa4 latinaistettaessa alef korvataan usein tarkkeenomaisella puoliympyr\xc3\xa4n kaarella\xc2\xa0(\xca\xbe) tai heittomerkill\xc3\xa4._NEWLINE_Maltan kielen kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 glottaaliklusiilia merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n (kuten v\xc3\xb5roksikin) q-kirjaimella.'