b'\n_START_ARTICLE_\nJCSAT-2B\n_START_SECTION_\nSatelliitti\n_START_PARAGRAPH_\nJCSAT-2B on Space Systems/Loralin (SS/L) valmistama satelliitti, joka rakentuu yhti\xc3\xb6n SSL 1300 -satelliittirungon ymp\xc3\xa4rille. Satelliitti on varustettu 26 C-kaistan ja 18 K\xe1\xb5\xa4-kaistan transponderilla ja on suunniteltu k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi noin 15 vuoden ajan._NEWLINE_JCSAT-2B on sijoitettu kiertoradalla segmentille 154\xc2\xb0 it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 pituutta, josta se palvelee Aasian ja Tyynenmeren alueen kasvavaa tietoliikennett\xc3\xa4. Satelliitti tuo alueelle uutta siirtokapasiteettia, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi se korvaa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 poistuvan, maaliskuussa 2002 laukaistun JCSAT-2A-tietoliikennesatelliitin, joka tunnettiin aiemmin nimell\xc3\xa4 JCSAT-8._NEWLINE_JCSAT-2B:n palvelualueeseen kuuluvat Aasia, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4, Oseania ja Tyynenmeren saaret.\n_START_SECTION_\nLaukaisu\n_START_PARAGRAPH_\nSatelliitti oli alun perin tarkoitus laukaista SpaceX:n Falcon 9 v1.1 -raketilla vuoden 2015 toisella puolikkaalla, mutta laukaisu viiv\xc3\xa4styi SpaceX CRS-7 -lennon onnettomuuden takia. Uudeksi laukaisuajaksi tarkentui my\xc3\xb6hemmin 28. huhtikuuta 2016, mist\xc3\xa4 laukaisua lyk\xc3\xa4ttiin ensin 3. toukokuuta. Laukaisuaikaa jouduttiin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen viel\xc3\xa4 lykk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdesti, ensin kahdella p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 5. toukokuuta, mist\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 lyk\xc3\xa4ttiin viel\xc3\xa4 yhdell\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 huonon s\xc3\xa4\xc3\xa4n takia. Laukaisua edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen vaiheen moottorien sekunnin maakoek\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 suoritettiin onnistuneesti 1. toukokuuta. Raketin lopulliseksi laukaisuajaksi tarkentui 6. toukokuuta kello 5.21 UTC-aikaa auennut kahden tunnin aikaikkuna. L\xc3\xa4ht\xc3\xb6laskenta sujui ongelmitta, ja SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust raketin moottorit k\xc3\xa4ynnistettiin kolme sekuntia ennen laukaisua. Raketti nousi Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 40:lt\xc3\xa4 kello 5.21 UTC-aikaa, kun sen yhdeks\xc3\xa4n Merlin 1D -moottoria olivat saavuttaneet halutun tehon. Ensimm\xc3\xa4inen vaihe sammutettiin kaksi minuuttia ja 38 sekuntia lennon alun j\xc3\xa4lkeen. Toinen rakettivaihe irtautui ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kolme sekuntia my\xc3\xb6hemmin, ja sen Merlin 1D Vacuum -moottori k\xc3\xa4ynnistyi kahdeksan sekuntia irtautumisen j\xc3\xa4lkeen. Satelliittia nousun aikana suojannut nokkakartio irtautui noin 55 sekuntia toisen vaiheen k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen rakettivaihe k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ymp\xc3\xa4ri paineistettua typpe\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vien pienten ohjausmoottorien avulla ja jatkoi ballistisella radalla kohti noin 660 kilometri\xc3\xa4 Floridan rannikolta sijaitsevaa ASDS-lauttaa Of Course I Still Love You. Rakettivaihe j\xc3\xa4tti ensimm\xc3\xa4isen jarrutuspolton (engl. boost-back burn) tekem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4isempien polttoainevarantojensa takia ja jatkoi ballistisella radalla kohti Atlantilla odottavaa laskeutumisalustaa. Ensimm\xc3\xa4inen vaihe teki my\xc3\xb6hemmin ensimm\xc3\xa4isen, 15 sekuntia kest\xc3\xa4neen kolmea moottoria k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n paluupolttonsa (engl. re-entry burn), joka hidasti sen noin kahden kilometrin sekuntinopeuteen. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 seurasi varsinainen laskeutumispoltto, joka tehtiin alkuun kolmella moottorilla, joista kaksi sammutettiin noin 5\xe2\x80\x936 sekuntia ennen onnistunutta laskeutumista merell\xc3\xa4 olleelle lautalle. Ensimm\xc3\xa4inen vaihe laskeutui noin kahdeksan minuuttia ja 35 sekuntia lennon alun j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Toinen vaihe saavutti pys\xc3\xa4k\xc3\xb6intiradan kuuden minuutin ja nelj\xc3\xa4n sekunnin polton j\xc3\xa4lkeen. Satelliitin ja rakettivaiheen pys\xc3\xa4k\xc3\xb6intiradalta siirtoradalle vienyt 59 sekunnin poltto tapahtui noin 17 minuuttia my\xc3\xb6hemmin. Satelliitti irtautui rakettivaiheesta noin nelj\xc3\xa4 minuuttia ja 36 sekuntia moottorin sammuttamisen j\xc3\xa4lkeen. Satelliitti k\xc3\xa4ytti omaa propulsioj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 lopulliselle geostationaariselle radalle siirtymiseen. Falcon 9 -raketin toinen vaihe j\xc3\xa4i satelliitin irtautumisen j\xc3\xa4lkeen hyvin elliptiselle kiertoradalle.'