b'\n_START_ARTICLE_\nReprokuvaus\n_START_PARAGRAPH_\nReprokuvaus (sanasta reproduktio, j\xc3\xa4ljenn\xc3\xb6s) on kaksi\xc2\xadulotteisen kuvan kuten valokuvan tai piirroksen j\xc3\xa4ljent\xc3\xa4mist\xc3\xa4 valo\xc2\xadkuvaamalla. Kirjapainoissa tapahtuva repro\xc2\xadkuvaus eli repro\xc2\xadgrafia erityisell\xc3\xa4 repro\xc2\xadkameralla kehittyi kuvalaattojen valmistuksen eli kemigrafian my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja oli erityisesti saksi\xc2\xadtaiton aika\xc2\xadkaudella t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ty\xc3\xb6\xc2\xadvaihe kirja\xc2\xadpainojen sivun\xc2\xadvalmistus\xc2\xadprosessissa eli paino\xc2\xadmateriaalin valmistelussa painatusta varten. Nykyisin termi\xc3\xa4 repro\xc2\xadkuvaus k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n vanhojen valokuva\xc2\xadvedosten, -\xe2\x81\xa0negatiivien ja diakuvien tai taide\xc2\xadteosten valo\xc2\xadkuvaamisesta niiden saattamiseksi digitaaliseen muotoon kuva\xc2\xadtiedostoiksi. T\xc3\xa4llaista j\xc3\xa4ljenn\xc3\xb6s\xc2\xadkuvausta voidaan tehd\xc3\xa4 digi\xc2\xadkameralla tai skannerilla eli kuvanlukijalla.\n_START_SECTION_\nReprokamera\n_START_PARAGRAPH_\nReprokamera on suurikokoinen, kiinte\xc3\xa4sti paikalleen asetettu laite, jossa on tasaisesti valaistu taso kuvattavalle kohteelle sek\xc3\xa4 suuri kameraosa objektiiveineen ja valoherk\xc3\xa4n kuvausmateriaalin suorana pit\xc3\xa4vine valotustasoineen. Kuvaustason ja kameraosan v\xc3\xa4list\xc3\xa4 et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 voi s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4 halutun suurennus- tai pienennyssuhteen aikaansaamiseksi, ja kameraosan linssi\xc3\xa4 voi liikuttaa syvyyssuunnassa kuvan tarkentamiseksi. Reprokamera voi olla pystysuuntainen (kuvaustaso alla, kamera p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4) tai vaakasuora. Reprokameraa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n pimi\xc3\xb6ss\xc3\xa4 eli ulkopuoliselta valolta eristetyss\xc3\xa4 tilassa.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4rk\xc3\xa4levytekniikka\n_START_PARAGRAPH_\nReprokameroiden kuvausmateriaalina k\xc3\xa4ytettiin vuosikymmeni\xc3\xa4 niin sanottuja m\xc3\xa4rk\xc3\xa4levyj\xc3\xa4. Jodioitua kollodiumia kaadettiin puhdistetulle liimareunaiselle lasilevylle ja kallisteltiin tasaiseksi kerrokseksi kunnes liuotin haihtui ja neste kuivui kalvoksi. N\xc3\xa4in k\xc3\xa4sitelty levy upotettiin hopeanitraattikylpyyn, kunnes kalvoon ehti muodostua hopeajodidia ja hopeabromidia. V\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n maitomaiseksi muuttunut kalvo oli nyt valoherkk\xc3\xa4, ja valotuksen t\xc3\xa4ytyy tapahtua levyn ollessa viel\xc3\xa4 kostea. Kuva piti my\xc3\xb6s kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 heti valotuksen j\xc3\xa4lkeen.'