b'\n_START_ARTICLE_\nSk\xc3\xa5ne\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa5nen maisemille ovat ominaisia laajat, mets\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4t ja tasaiset pelto- ja laidunaukeat, jotka tuovat mieleen Keski-Euroopan. Viljavan maaper\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja leudon ilmastonsa ansiosta Sk\xc3\xa5ne on Ruotsin t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 maatalousalueita. Sk\xc3\xa5ne on hedelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 viljelysseutua edullisen ilmaston ansiosta. Alueella on hyvin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 viljan, \xc3\xb6ljykasvien ja sokerijuurikkaan sek\xc3\xa4 vihannesten ja hedelmien viljely\xc3\xa4. Sk\xc3\xa5nea onkin kutsuttu Ruotsin vilja-aitaksi. Alue on tunnettu my\xc3\xb6s hevosmaakuntana, koska kes\xc3\xa4isin maakunnassa on runsaasti hevostapahtumia.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nJuutinrauman yli Tanskaan on vilkas lauttaliikenne, jonka merkitys on v\xc3\xa4hentynyt Juutinrauman sillan my\xc3\xb6t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKaupungit\n_START_PARAGRAPH_\nMaakunnan suurin kaupunki on Malm\xc3\xb6. Jo viikinkiajalla perustettu Lund on tunnettu yliopistokaupunki. Helsingborg on yksi pohjoismaiden vanhimmista kaupungeista; nimi mainitaan Tanskan kuninkaan 21. toukokuuta 1085 kirjoittamassa kirjeess\xc3\xa4. Malm\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja Helsingborgissa ovat suurimmat satamat.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 800 Sk\xc3\xa5ne liitettiin Tanskaan, johon se kuului lyhyit\xc3\xa4 v\xc3\xa4liaikoja lukuun ottamatta vuoteen 1658, jolloin se siirtyi Ruotsille Roskilden rauhassa monien sotien j\xc3\xa4lkeen. Sk\xc3\xa5ne on tunnettu merkitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 muinaismuistoistaan (muun muassa Upp\xc3\xa5kran kyl\xc3\xa4), kuten lukuisista linnoista ja kartanoista sek\xc3\xa4 sadoista keskiaikaisista kirkoista ja muinaishaudoista. Maakunnan pitk\xc3\xa4st\xc3\xa4 historiasta kertovat yht\xc3\xa4 lailla kivikautiset megaliittihaudat, pronssikauden suuret hautakummut, viikinkien monumentit kuin keskiaikaiset kirkot, linnanrauniot ja herraskartanotkin.\n_START_SECTION_\nMurre\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa5nelaiset eli skoonelaiset ovat s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4neet tanskaa muistuttavan murteensa, jota muut ruotsalaiset usein pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t vaikeaselkoisena. Joissakin yhteyksiss\xc3\xa4 murretta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa erillisen\xc3\xa4 skoonen kielen\xc3\xa4 (ruots. sk\xc3\xa5nska). Sk\xc3\xa5nessa el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s melko voimakas kotiseututunne, ja sk\xc3\xa5nelaiset v\xc3\xa4itt\xc3\xa4v\xc3\xa4t usein eroavansa muista ruotsalaisista (\xe2\x80\x9duppsvenskar\xe2\x80\x9d) kielellisin, kulttuurisin ja historiallisin perustein.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa5ne ja Skandinavia\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa5ne on latinaksi Scania. Sanoilla Scania ja Skandinavia katsotaan olevan etymologisesti sama alkuper\xc3\xa4. Roomalaiset kutsuivat nykyisen Ruotsin etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rke\xc3\xa4 Scaniaksi. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 sanasta, tai sit\xc3\xa4 vastaavasta Scandiasta, katsotaan Skandinavia johdetun\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6 l\xc3\xa4\xc3\xa4neitt\xc3\xa4in\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa5nessa oli vuoden 2011 lopussa yhteens\xc3\xa4 1 250 673 asukasta, jotka asuivat kaikki Sk\xc3\xa5nen l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4. L\xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4 kuuluu osia my\xc3\xb6s muihin maakuntiin.'