b'\n_START_ARTICLE_\nMediav\xc3\xa4kivalta\n_START_PARAGRAPH_\nMediav\xc3\xa4kivallalla tarkoitetaan tavallisimmin n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4n, fyysisen v\xc3\xa4kivallan tai sen uhan esitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 eri mediaformaateissa. Mediav\xc3\xa4kivalta voi olla joko ulkoisesti passiivisesti katsottavaa kuvaohjelmaa, joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 edell\xc3\xa4 mainittua v\xc3\xa4kivaltaa, kuten murhia, ampumista ja tappelua, tai vuorovaikutteista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n ulkoisesti aktiivista toimintaa v\xc3\xa4kivaltasis\xc3\xa4lt\xc3\xb6isen mediav\xc3\xa4lineen ja sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n, kuten tietokonepelien kanssa._NEWLINE_V\xc3\xa4kivalta eri muodoissaan on populaarikulttuurin keskeinen osa, jota paheksutaan ja kammoksutaan samalla kun rikollisuuden ja v\xc3\xa4kivallan viihteellinen, stimuloiva merkitys on kiistaton osa koko populaarikulttuuria. On muun muassa mediakasvatuksellisesti mielenkiintoista, ett\xc3\xa4 v\xc3\xa4kivallalla ja v\xc3\xa4kivaltaviihteell\xc3\xa4 ei ole rajoittajanaan samanlaista tabuluonnetta kuin seksill\xc3\xa4, vaan kulttuurimme on sen kyll\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 pikkulasten sotaisista leluista alkaen.\n_START_SECTION_\nKonsonanssimalli\n_START_PARAGRAPH_\nElisabeth Noelle-Neumannin konsonanssimallin perusidea on se, ett\xc3\xa4 media tarjoaa vahvistavaa tukea ja informaatiota valikoidusti ja vain osalle ihmisten k\xc3\xa4sityksist\xc3\xa4 jotka ovat samansuuntaisia median tarjoaman kuvan kanssa, vahvistaen niit\xc3\xa4. Konsonanssin vastakohta on dissonanssi (riitasointu).\n_START_SECTION_\nAktivaatiomalli\n_START_PARAGRAPH_\nMedian k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n aktivaatiomalli kuvaa median tiedostamattomia ja biologisia motiiveja motiiveja mediank\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja -valinnassa sek\xc3\xa4 muun muassa median k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 vireystason s\xc3\xa4\xc3\xa4telyss\xc3\xa4 ja "mielialal\xc3\xa4\xc3\xa4kkeen\xc3\xa4". Aktivaatiomallin perusidea on tarkastella psyykkisi\xc3\xa4 ja tiedostamattomia tarpeita, jotka s\xc3\xa4\xc3\xa4telev\xc3\xa4t ja ohjaavat mediank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja -valintaa.\n_START_SECTION_\nTulkintakehysmalli\n_START_PARAGRAPH_\nTulkintakehysmallin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana on se, ett\xc3\xa4 (valta)median n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n luovan esitt\xc3\xa4miens\xc3\xa4 asioiden ymp\xc3\xa4rille tietyn n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman ja tietyt tarkastelukehykset, joiden pohjalta yksil\xc3\xb6t tulkitsevat mediassa n\xc3\xa4kem\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja kuulemaansa. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kehyst\xc3\xa4misprosessissa median luomien n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmien kautta huomio kohdistetaan usein vain joihinkin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kohtiin ja muut, esimerkiksi heikompi\xc3\xa4\xc3\xa4nisess\xc3\xa4 vastamediassa esitetyt, j\xc3\xa4tet\xc3\xa4\xc3\xa4n helposti kokonaan esityksen ulkopuolelle. Esimerkkin\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa perhev\xc3\xa4kivallasta tai ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6kysymyksist\xc3\xa4 k\xc3\xa4yty\xc3\xa4 keskustelua. Esimerkiksi media voi ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6kysymyksi\xc3\xa4 esitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n tuoda niist\xc3\xa4 esiin vain joko eettisi\xc3\xa4 tai materiaalisia arvoja, ja niit\xc3\xa4kin vain hyvin valikoiden. Tulkintakehysmalli kuvaakin hyvin muun muassa median kautta tapahtuvaa asenteiden muuttumista ja samalla yleisen mielipiteen muodostumista.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4kivaltaan turtumisen malli\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4kivaltaan turtumisen mallin ("turtumisteoria" eli desensitization) perusideana on se, ett\xc3\xa4 runsaan mediasis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n, kuten v\xc3\xa4kivallan katselu pikkuhiljaa turruttaa katsojansa tunteita kyseist\xc3\xa4 toimintaa kohtaan ja johtaa empatiakyvyn heikkenemiseen sek\xc3\xa4 pahimmillaan joko v\xc3\xa4kivallan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kynnyksen alenemiseen tunnepid\xc3\xa4kkeiden heikentyess\xc3\xa4 tai vastaavasti reagoimattomuuteen esimerkiksi v\xc3\xa4kivallan uhrin h\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s todellisissa tilanteissa.\n_START_SECTION_\nKatharsismalli\n_START_PARAGRAPH_\nKatharsismalli painottaa paitsi mediav\xc3\xa4kivallan v\xc3\xa4litt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 vaikutuksia my\xc3\xb6s mediav\xc3\xa4kivallan aggressiovaikutuksia. Katharsismallin mukaan mediav\xc3\xa4kivalta toimii sit\xc3\xa4 katsovia puhdistavana kokemuksena. Ihmiset voivat purkaa mediav\xc3\xa4kivaltaan sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 aggressioitaan, eik\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n siten tarvitse itse ryhty\xc3\xa4 vakivaltaisiin tekoihin. Mediav\xc3\xa4kivalta n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n siis j\xc3\xa4nnitteiden laukaisijana. Katharsis-malli on mediav\xc3\xa4kivallan tutkimuksessa yksi kiistellyin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma. Kultivaatiomalli toimii ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin vastapoolina katharsis-mallille ja sosiaalisen oppimisen mallille.\n_START_SECTION_\nPuutteellisen empatiakyvyn malli\n_START_PARAGRAPH_\nPuutteellisen empatiakyvyn mallin perusta on Kirsti Lagerspetzin tutkimusryhm\xc3\xa4n useissa eri kulttuureissa toistetuissa tutkimuksissa joissa havaittiin erityisesti ep\xc3\xa4suoran ja symbolisen v\xc3\xa4kivallan osalta, ett\xc3\xa4 esimerkiksi sosiaalinen \xc3\xa4lykkyys tai kognitiiviset tiedot v\xc3\xa4kivallan vaikutuksista eiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4neet v\xc3\xa4kivaltaa vaan saattoivat jopa lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 sit\xc3\xa4. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi v\xc3\xa4kivallan vastavoimaksi n\xc3\xa4ytti asettuvan empatiakyky, ts. kyky asettua toisen ja v\xc3\xa4kivaltatilanteessa uhrin asemaan ja tuntea empatiaa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kohtaan._NEWLINE_Empatiakyvyn heikkouden aiheuttama taipumus v\xc3\xa4kivaltaan, joka usein n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 liittyv\xc3\xa4n my\xc3\xb6s yleisemp\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnek\xc3\xb6yhyyteen, esiintyy erityisesti ep\xc3\xa4suorassa v\xc3\xa4kivallassa kuten koulu- ja ty\xc3\xb6paikkakiusaamisessa, jossa aikaisemmin ajatellusti kiusaajat eiv\xc3\xa4t ole v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 sosiaalisesti heikkolahjaisia, vaan voivat olla hyvinkin taitavia. Ilmi\xc3\xb6ss\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4kin leimaa-antava piirteen\xc3\xa4 olevan tunnekyvyn ja erityisesti empatiakyvyn puutteet._NEWLINE_Vastaava ilmi\xc3\xb6, empatiakyvyn puutteet, on havaittu olevan my\xc3\xb6s esimerkiksi psykopatian taustalla.\n_START_SECTION_\nSosiaalisen informaationk\xc3\xa4sittelyn teoriat\n_START_PARAGRAPH_\nSosiaalisen informaationk\xc3\xa4sittelyn teoriat ovat ryhm\xc3\xa4 mediav\xc3\xa4kivallan vaikutuksia kuvaavia malleja. Niiden perusmuotona pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Albert Banduran sosiaalisen oppimisen mallin pohjalta kehitetty\xc3\xa4 sosiaalisen informaationk\xc3\xa4sittelyn teoriaa, jossa puhtaan sosiaalisen j\xc3\xa4ljittelyn lis\xc3\xa4ksi korostetaan yksil\xc3\xb6n sosiaalista informaationk\xc3\xa4sittely\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4kem\xc3\xa4lleen ja kokemalleen toiminnalle antamaa yksil\xc3\xb6llist\xc3\xa4 merkityst\xc3\xa4.'