b'\n_START_ARTICLE_\nKallenaution kestikievari\n_START_SECTION_\nRakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksena oli 1800-luvulla kahdeksankymmenen neli\xc3\xb6metrin laajuinen pirtti, jossa keskell\xc3\xa4 oli eteinen ja toisessa p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kaksi kammaria. Pirtiss\xc3\xa4 oli leivinuuni ja liesi. Toinen kammareista oli varattu kievarissa y\xc3\xb6pyvien matkustajien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Pihan toisella puolella on pakaritupa, jonka yhteydess\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s hollitupa._NEWLINE_Ratasliiteri oli rakennettu 1778. Alueella oli aittarivi luhtineen. Lis\xc3\xa4ksi kokonaisuuteen kuuluivat sauna, talli, paja, riihi, latoja ja pienempi\xc3\xa4 rakennuksia. Rakennuksissa oli tuohikattoja, lautakattoja ja malkakattoja.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKallenautiossa oli 1600-luvulla talo, joka autioitui. Sen asutti uudelleen Matti Yrj\xc3\xa4n\xc3\xa4npoika 1757. Kallenaution kestikievarin pito aloitettiin 1778 ja kievari jatkoi toimintaansa vuoteen 1881. Aloite kestikievarin perustamiseksi tuli ruovetel\xc3\xa4isilt\xc3\xa4, joille oli tullut ylivoimaiseksi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yll\xc3\xa4 vilkastuneen liikenteen hollikyytej\xc3\xa4. Kallenaution uudistalolla oli velvoite yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kahta hevosta. Sen aputiloina toimivat Aituan ja Hyyti\xc3\xa4l\xc3\xa4n uudistalot. Kallenaution kestikievarin liikenteen liittym\xc3\xa4kohdat olivat Tapion kestikievari Ruovedell\xc3\xa4 ja Oriveden kestikievari Orivedell\xc3\xa4. Edelliseen oli matkaa 1\xc2\xa03/4 peninkulmaa ja j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4iseen 1/8. Juho Pietarinpoika otti vastatakseen kyydityksist\xc3\xa4 my\xc3\xb6s muiden talojen puolesta 1796\xe2\x80\x931806 saaden jokaiselta talolta kolme kappaa rukiita ja nelj\xc3\xa4 leivisk\xc3\xa4\xc3\xa4 heini\xc3\xa4. Sen j\xc3\xa4lkeen palasi yleinen hollikyytivelvollisuus alueen taloille. Herman Kustaa osti Kallenaution 1865 perint\xc3\xb6tilaksi ja 1881 kestikievari siirtyi Aituan taloon._NEWLINE_Kallenautiossa alettiin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 majataloa uudelleen 1920\xe2\x80\x931928. Kallenaution rakennuksista tehtiin kievarimuseo vuonna 1958. Kievarin rakennusten s\xc3\xa4ilymiseen ja museon perustamiseen vaikutti erityisesti kirjailija ja taiteilija Heikki Asunta._NEWLINE_Vuonna 1955 Liisa, Pentti ja Seppo Teittinen luovuttivat Kallenaution kestikievarin rakennukset ja 50 aaria maata 1954 perustetulle Juupajoki-seuralle. Kantatie 66:n suunniteltu linjaus uhkasi Kallenaution kestikievaria, mink\xc3\xa4 vuoksi tien linjauksen muutosta kannattivat muun muassa Heikki Asunta ja Kustaa Vilkuna. Niilo Valonen laati Kallenaution kestikievarille korjaussuunnitelman, ja kunnostuksen lis\xc3\xa4ksi sinne lahjoitettiin my\xc3\xb6s kotiseutumuseoon sopivaa esineist\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Kantatie 66:n varrella jonkin matkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kallenaution kestikievarilta on Ruoveden puolella Ry\xc3\xb6v\xc3\xa4rinkuopan luonnonsuojelualue.'