b'\n_START_ARTICLE_\nAustraliankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAustraliankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien tuntomerkit sijoittuvat kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien ja p\xc3\xb6ll\xc3\xb6kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien v\xc3\xa4lille. Niill\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s p\xc3\xb6ll\xc3\xb6jen piirteit\xc3\xa4. Eri lajit muistuttavat suuresti toisiaan. Pituus ja koko vaihtelevat lajeittain. Ne ovat kuitenkin p\xc3\xb6ll\xc3\xb6kehr\xc3\xa4\xc3\xa4ji\xc3\xa4 pienempi\xc3\xa4. Pienimm\xc3\xa4t lajit ovat kottaraisen, suurimmat kyyhkyn kokoisia. Pienin laji on 15 sentin pituinen, mutta suurimmat heimon j\xc3\xa4senet ovat 30 sentin pituisia. Paino on lajista riippuen 29-85 grammaa. Australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien p\xc3\xa4\xc3\xa4 on suuri ja silm\xc3\xa4t ovat isot ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4t. Litte\xc3\xa4, k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 py\xc3\xb6ristynyt nokka on sit\xc3\xa4 vastoin varsin pieni. Nokka onkin hennompi ja lyhyempi kuin p\xc3\xb6ll\xc3\xb6kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jill\xc3\xa4 ja useimmilla muilla kehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4linnuilla. Se on osittain pitkien otsah\xc3\xb6yhenten peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t tuntoharjaksiksi muuttuneet melko pitk\xc3\xa4t h\xc3\xb6yhenet. Kita aukenee suureksi ja kitalakea peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 pehme\xc3\xa4 nahka, josta tosin puuttuu varsinaisten kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien kitalaelle ominainen runsassuoninen aistinkerros. Jalat ovat melko pitk\xc3\xa4t, mutta varpaat ovat pienet ja heikot. Pyrst\xc3\xb6 on py\xc3\xb6re\xc3\xa4p\xc3\xa4inen ja suhteellisen pitk\xc3\xa4, siivet pitk\xc3\xa4t ja py\xc3\xb6ristyneet. Pyrst\xc3\xb6rauhanen on hyvin kehittynyt. Australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jilt\xc3\xa4 puuttuvat puuterih\xc3\xb6yhenet ja samoin umpisuoli._NEWLINE_H\xc3\xb6yhenys on tummas\xc3\xa4vyinen. Sen v\xc3\xa4ri vaihtelee harmaasta punertavanruskeaan. Vatsapuoli on yleens\xc3\xa4 vaaleampi. Useilla lajeilla on sek\xc3\xa4 harmaita, ett\xc3\xa4 punertavia v\xc3\xa4rimuotoja. Saman lajin eri v\xc3\xa4rimuodot el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kumpikin sill\xc3\xa4 alueella, johon niiden v\xc3\xa4ritys sopii paremmin. Usein niiden h\xc3\xb6yhenyksess\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s sekavia juovia tai t\xc3\xa4pli\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAustraliankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien levinneisyys rajoittuu nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Australaasiaan. Useimmat lajit el\xc3\xa4v\xc3\xa4t Uudessa-Guineassa, mutta niit\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s Australiassa, Tasmaniassa, Uudessa-Kaledoniassa sek\xc3\xa4 Molukeilla. Heimon p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallista elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat luonnontilaiset trooppiset alankomets\xc3\xa4t. Australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s avoimilla mets\xc3\xa4mailla ja pensaikkoalueilla. Uuden-Guinean lajeista jotkin, kuten sinettikehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja arfakinvuorikehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 ovat vuoristometsien asukkeja, kun taas toiset lajit kuten pikkusinettikehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja juovakehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 el\xc3\xa4v\xc3\xa4t alankometsiss\xc3\xa4._NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4linen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee seitsem\xc3\xa4n lajia elinvoimaiseksi ja kaksi lajia puutteellisesti tunnetuksi._NEWLINE_Toistaiseksi vain uudenkaledoniankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 on uhanalainen. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen uhanalaisesta lajista tunnetaan vain yksi ker\xc3\xa4tty yksil\xc3\xb6 ja yksi varma havainto.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nAustraliankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t ovat kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien tavoin hyvin piilottelevia lintuja, eik\xc3\xa4 niiden elintavoista tiedet\xc3\xa4 paljoakaan. Suurin osa heimon elintavoista saadusta informaatiosta koskee australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 (Aegotheles cristatus). Muiden lajien elintavoista, ravinnosta tai lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisbiologiasta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvin niukasti ja joidenkin kohdalla ei lainkaan. Australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t ovat y\xc3\xb6el\xc3\xa4imi\xc3\xa4 ja niit\xc3\xa4 n\xc3\xa4kee liikkeell\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4n aikaan, pilvisell\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja harvoin my\xc3\xb6s p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Hyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 suojav\xc3\xa4rist\xc3\xa4 huolimatta ne viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t suuren osan valoisasta ajasta puunkolossa tai lehv\xc3\xa4st\xc3\xb6n suojissa. Vaikka ne eiv\xc3\xa4t olekaan liikkeell\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4saikaan, niiden surisevia tai sihisevi\xc3\xa4 kutsuhuutoja kuulee puunkoloista. Australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n oleskelun puussa voidaan varmistaa koputtamalla puunrunkoa, jolloin lintu kurkistaa kolostaan p\xc3\xb6ll\xc3\xb6n tapaan ja sihisee h\xc3\xa4iritsij\xc3\xa4lle. Jos h\xc3\xa4irint\xc3\xa4\xc3\xa4 jatketaan, lintu lent\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4heiselle oksalle ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy tuijottamaan suoraan tunkeutujaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaikuttaa kuitenkin turhalta kun ottaa huomioon, ett\xc3\xa4 australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t pystyv\xc3\xa4t k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n 180 astetta._NEWLINE_Useimpien lajien \xc3\xa4\xc3\xa4ntelyst\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. varoitus\xc3\xa4\xc3\xa4nten lis\xc3\xa4ksi jotkin niist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t m\xc3\xb6reit\xc3\xa4 "owrr" tai kimakoita "kee"-\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, aavemaisia huutoja, vihellyksi\xc3\xa4 tai kaakatusta. Australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien lento on suoraviivaisempaa kuin kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jill\xc3\xa4 ja p\xc3\xb6ll\xc3\xb6kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jill\xc3\xa4. Oksilla ne istuvat yleens\xc3\xa4 poikittain eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 muiden kehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4lintujen tapaan pitkitt\xc3\xa4in. Heimon lajit eiv\xc3\xa4t koskaan asetu p\xc3\xb6ll\xc3\xb6kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jille ja p\xc3\xb6kkel\xc3\xb6kehr\xc3\xa4\xc3\xa4jille tyypilliseen oksantynk\xc3\xa4asentoon. Vaikka australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t liikkuvat yleens\xc3\xa4 yksikseen, niiden uskotaan pariutuvan elini\xc3\xa4ksi. Ne eiv\xc3\xa4t juuri tee vaelluksia, vaan pari pysyy samalla reviirill\xc3\xa4 vuoden ymp\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nAustraliankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien ravinto koostuu enimm\xc3\xa4kseen lent\xc3\xa4vist\xc3\xa4 hy\xc3\xb6nteisist\xc3\xa4. Toistaiseksi kuitenkin vain kahden lajin saalisvalikoimasta on saatu kunnollista tietoa. Australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 sy\xc3\xb6 erilaisia hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4, etenkin kovakuoriaisia, muurahaisia, hein\xc3\xa4sirkkoja ja hepokatteja. Sille kelpaavat my\xc3\xb6s h\xc3\xa4m\xc3\xa4h\xc3\xa4kit ja tuhatjalkaiset. Vuorikehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n saalisel\xc3\xa4imet ovat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kovakuoriaisia, mutta pienemmiss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin se nappaa my\xc3\xb6s y\xc3\xb6perhosia, k\xc3\xa4rp\xc3\xa4si\xc3\xa4, hein\xc3\xa4sirkkoja ja kastematoja. Aiemmin australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien uskottiin nappaavan saaliinsa pitkien lentomatkojen aikana, mutta todellisuudessa ne tekev\xc3\xa4t hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 napatessaan vain lyhyit\xc3\xa4 pyr\xc3\xa4hdyksi\xc3\xa4. Linnut istuskelevat istumapaikallaan ja lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t sieppaamaan havaitsemansa saaliin riippumatta siit\xc3\xa4 sijaitseeko hy\xc3\xb6nteinen tai muu ravintoel\xc3\xa4in ilmassa, maassa, puunrungolla vai kasvillisuuden joukossa.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nAustraliankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien pesinn\xc3\xa4st\xc3\xa4 saadut tiedot koskevat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4. Muiden lajien kohdalla tietoa on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Heimon j\xc3\xa4senet pesiv\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 puunonkaloissa, mutta joskus my\xc3\xb6s kalliojyrk\xc3\xa4nteill\xc3\xa4 tai maat\xc3\xb6rmien k\xc3\xa4yt\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Toisinaan kolot on pehmustettu lehdill\xc3\xa4 tai untuvilla, yleens\xc3\xa4 ne kuitenkin ovat paljaat. Soidinmenoista ei tiedet\xc3\xa4 juuri mit\xc3\xa4\xc3\xa4n. Naaras munii yhdell\xc3\xa4 pesint\xc3\xa4kerralla 1-5 munaa. Ne ovat valkoisia, joskus t\xc3\xa4plikk\xc3\xa4it\xc3\xa4, muodoltaan l\xc3\xa4hes py\xc3\xb6reit\xc3\xa4 ja halkaisijaltaan 2-3 sentti\xc3\xa4. Kaikkien australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4lajien lajien munankuoret ovat ep\xc3\xa4tavallisen paksuja. Syyt\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n ei tiedet\xc3\xa4. Molemmat vanhemmat osallistuvat poikasten hoitoon ja ainakin australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 molemmat my\xc3\xb6s hautovat. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lajin haudonta-aika kest\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 26 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja poikaset ovat kuoriutuessaan valkoisen untuvan peitossa. Poikaset tulevat lentokykyisiksi 21-29 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluessa, muista lajeista ei ole tietoa. Australiassa ja luultavasti my\xc3\xb6s muualla voi synty\xc3\xa4 kaksi poikuetta vuodessa.\n_START_SECTION_\nLuokittelu\n_START_PARAGRAPH_\nAustraliankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t on perinteisesti sijoitettu kehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4lintuihin. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n DNA-tutkimuksen mukaan australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t erosivat muiden lahkon lajien yhteisest\xc3\xa4 kehityslinjasta v\xc3\xa4h\xc3\xa4n alle 19 miljoonaa vuotta sitten, eli pian sen j\xc3\xa4lkeen kuin kehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4- ja p\xc3\xb6ll\xc3\xb6lintujen esivanhemmat erkanivat toisistaan. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n toisen DNA-DNA-hybridisaatio tutkimuksen mukaan heimo olisi eronnut muista lahkon lajeista jo noin 44 miljoonaa vuotta sitten. Monet tutkijat kuitenkin arvelevat, ett\xc3\xa4 australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t olisivat l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4\xc3\xa4 sukua kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4linnuille kuin kehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4linnuille. Australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jien l\xc3\xa4himpin\xc3\xa4 sukulaisina on aiemmin pidetty p\xc3\xb6ll\xc3\xb6kehr\xc3\xa4\xc3\xa4ji\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitys on ilmeisesti joistain yhteisist\xc3\xa4 anatomista piirteist\xc3\xa4 huolimatta v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Joka tapauksessa australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t erkanivat muiden kehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4lintuheimojen kehityslinjoista kaikkein varhaisimmin. Ranskasta on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6h\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 eoseenikaudelta per\xc3\xa4isin olevia fossiileja, jotka saattavat kuulua australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4jille. Mioseenikauden keskivaiheille ajoitettuja fossiileja on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s Uudesta Etel\xc3\xa4-Walesist\xc3\xa4, Australiasta. Viel\xc3\xa4 muutama tuhat vuotta sitten Uudessa-Seelannissa eli Megaegotheles novaezealandiae -niminen australiankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4laji, joka oli l\xc3\xa4hes, ellei kokonaan lentokyvyt\xc3\xb6n.'