b'\n_START_ARTICLE_\nKuolema Niilill\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nLinnet Doyle ja h\xc3\xa4nen aviomiehens\xc3\xa4 Simon Doyle ovat h\xc3\xa4\xc3\xa4matkalla Egyptiss\xc3\xa4. Simon Doyle oli aikaisemmin ollut kihloissa Linnetin parhaan yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n Jacqueline De Bellefortin kanssa. Doylet l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t laivamatkalle Niili\xc3\xa4 pitkin S.S. Karnak -aluksella monien muiden matkustajien tapaan. He ovat: Salome Otterbourne ja h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Rosalie, Rouva Allerton ja h\xc3\xa4nen poikansa Tim, Linnetin yhdysvaltalainen lakimies ja holhooja Andrew Pennington, Linnetin palvelijatar Louise Bourget, yhdysvaltalainen neiti Van Schuyler ja h\xc3\xa4nen serkkunsa Cornelia Robson, Neiti Schuylerin sairaanhoitaja neiti Bowers, salaper\xc3\xa4inen mies nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n herra Ferguson, arkeologi Signor Richetti, hiljainen mies James Fanthorp, it\xc3\xa4valtalainen tohtori Bessner ja Jacqueline De Bellefort. Matkalla on my\xc3\xb6s mukana yksityisetsiv\xc3\xa4 Hercule Poirot._NEWLINE_Jacqueline on seurannut Linneti\xc3\xa4 ja Simonia heid\xc3\xa4n h\xc3\xa4ist\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4htien, mik\xc3\xa4 on saanut heid\xc3\xa4t hyvin vihaisiksi. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 iltana Jacqueline De Bellefort kertoo Poirotille, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n haluaa tappaa Linnetin ja Simonin. Kun he edellisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 vierailivat egyptil\xc3\xa4isill\xc3\xa4 rauniolla, kivenlohkare melkein putosi Linnetin p\xc3\xa4\xc3\xa4lle. Poirot, Linnet ja Simon luulevat Jacquelinen olevan syyllinen, mutta my\xc3\xb6hemmin he saavat selville, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli laivassa koko aja eik\xc3\xa4 voi siis olla syyllinen. Poirot tapaa yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 eversti Racen, joka liittyy seurueeseen laivan paluumatkalle. Race kertoo Poirotille, ett\xc3\xa4 yksi matkustajista on vaarallinen rikollinen, joka ei kaihda murhia. Samaisena iltana Jacqueline juo itsens\xc3\xa4 humalaan, ottaa esille pistoolin ja ampuu Simonia jalkaan. Simon vaatii, ett\xc3\xa4 Jacquelinesta on huolehdittava ennen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4, joten kaksi muuta paikalla olevaa, Neiti Robson ja Fanthorp, viev\xc3\xa4t h\xc3\xa4net takaisin hyttiins\xc3\xa4. He noutavat tohtori Bessnerin, joka huolehtii Simonista ja pysyy h\xc3\xa4nen luonaan koko y\xc3\xb6n. Sairaanhoitaja Bowers pysyy Jacquelinen luona koko y\xc3\xb6n. My\xc3\xb6hemmin Fanthorp kertoo Bessnerille, ett\xc3\xa4 ase on kadonnut. _NEWLINE_Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Linnet l\xc3\xb6ydet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuolleena \xe2\x80\x93 h\xc3\xa4net on ammuttu. Poirot l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 ison \xe2\x80\x9dJ\xe2\x80\x9d-kirjaimen sein\xc3\xa4st\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin Poirot huomaa, ett\xc3\xa4 kaksi pulloa kynsilakkaa puuttuu Linnetin huoneesta. Toinen pulloista on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dCardinal\xe2\x80\x9d ja sen tumman punaista. Toinen taas on \xe2\x80\x9dRose\xe2\x80\x9d, hailakan vaaleanpunaista kynsilakkaa, mutta pullossa on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 vain kirkkaanpunaista lakkaa. Linnetin helminauha on my\xc3\xb6s kadonnut. Poirot kuulustelee kaikkia matkustajia. H\xc3\xa4n huomaa, ett\xc3\xa4 monet kuulivat y\xc3\xb6n aikana molskahduksen ja juoksu\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. Neiti Schuyler kertoo kuulleensa molksahduksen ja n\xc3\xa4hneens\xc3\xa4 Rosalie Otterbournen heitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n jotain veteen. Rosalie v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4, ettei h\xc3\xa4n poistunut hytist\xc3\xa4\xc3\xa4n eik\xc3\xa4 heitt\xc3\xa4nyt mit\xc3\xa4\xc3\xa4n yli laidan. Louise Bourget kertoo Poirotille, kuinka h\xc3\xa4n olisi saattanut n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 murhaaja, jos h\xc3\xa4n olisi sattunut tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n tiettyj\xc3\xa4 asioita, mik\xc3\xa4 saa Poirotin ep\xc3\xa4luuloiseksi. Poirot p\xc3\xa4\xc3\xa4ttelee, ett\xc3\xa4 vaikka Jacqueline onkin p\xc3\xa4\xc3\xa4ep\xc3\xa4ilty, h\xc3\xa4n ei mill\xc3\xa4\xc3\xa4n voinut tehd\xc3\xa4 murhaa, koska h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli alibi koko y\xc3\xb6ksi. Poirot arvelee jonkun n\xc3\xa4hneen, kun Jacqueline ampui Simonia ja k\xc3\xa4ytti tilaisuutta hyv\xc3\xa4kseen murhatakseen Linnetin ja lavastaakseen Jacquelinen syylliseksi. Ase l\xc3\xb6ydet\xc3\xa4\xc3\xa4n joesta, mik\xc3\xa4 h\xc3\xa4mment\xc3\xa4\xc3\xa4 Poirotia, sill\xc3\xa4 jos joku halusi lavastaa Jacquelinen, niin loogisinta olisi ollut j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 ase Jacquelinen hyttiin._NEWLINE_V\xc3\xa4hitellen Poirot alkaa tajuta, mit\xc3\xa4 y\xc3\xb6n aikana oli tapahtunut. H\xc3\xa4n oivaltaa, ett\xc3\xa4 Rosalie heitti itse asiassa \xc3\xa4itins\xc3\xa4 viinavaraston jokeen. H\xc3\xa4n ep\xc3\xa4ilee, ett\xc3\xa4 Rosalie n\xc3\xa4ki jonkun poistuvan Linnetin hytist\xc3\xa4, mutta Rosalie kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 sen. Lounaalla Race kertoo matkustajille, ett\xc3\xa4 kaikki tutkitaan, jotta puuttuvat helmet l\xc3\xb6ytyisiv\xc3\xa4t. Hoitaja Bowers antaa helmet takaisin ja kertoo Poirotille, ett\xc3\xa4 neiti Schuyler otti ne, koska h\xc3\xa4n on kleptomaani. Helmet havaitaan kuitenkin pian v\xc3\xa4\xc3\xa4renn\xc3\xb6ksiksi. Louise Bourget l\xc3\xb6ydet\xc3\xa4\xc3\xa4n murhattuna hytist\xc3\xa4\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on k\xc3\xa4dess\xc3\xa4\xc3\xa4n seteleit\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen yritt\xc3\xa4neen kirist\xc3\xa4\xc3\xa4 murhaajaa. Poirot ja Race menev\xc3\xa4t tohtori Besserin hyttiin ja kertovat tohtorille ja Simonille, mit\xc3\xa4 on tapahtunut. Salome Otterbourne astuu sis\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sanoo tiet\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4, kuka murhasi Linnetin ja Louisen. Simon huutaa, miksi h\xc3\xa4n ei ollut kertonut t\xc3\xa4t\xc3\xa4 heti alusta alkaen. Ennen kuin Otterbourne ehtii lopettaa tarinansa, h\xc3\xa4net ammutaan takaap\xc3\xa4in ja h\xc3\xa4n kuolee. L\xc3\xa4hes jokainen tulee hyttiin katsomaan, mit\xc3\xa4 melu oikeastaan oli \xe2\x80\x93 Tim saapui ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Poirot tunnistaa aseen omistajaksi Andrew Penningtonin, joka ei juuri nyt ole l\xc3\xa4sn\xc3\xa4. Poirot pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 saada tavata Penningtonin tunnin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 ennen Poirot tapaa Timin ja kertoo h\xc3\xa4nen varastaneen helmet. Timill\xc3\xa4 oli liittolainen Englannissa, joka teki v\xc3\xa4\xc3\xa4renn\xc3\xb6ksen. H\xc3\xa4n vaihtoi oikeat v\xc3\xa4\xc3\xa4renn\xc3\xb6kseen varastaessaan helmet. Tim ei tied\xc3\xa4, oliko Linnet silloin jo kuollut, mutta h\xc3\xa4n ei muista kuulleensa hengityst\xc3\xa4. Rosalie n\xc3\xa4ki Timin, mutta h\xc3\xa4n ei kertonut kenellek\xc3\xa4\xc3\xa4n, koska h\xc3\xa4n oli rakastunut Timiin. Poirot sanoo, ettei h\xc3\xa4n kerro poliisille Timin varastaneen helmet, ja antaa h\xc3\xa4nen menn\xc3\xa4 naimisiin Rosalien kanssa._NEWLINE_Kun Poirot tapaa Penningtonin, k\xc3\xa4y ilmi, ett\xc3\xa4 Pennington on varastanut osan Linnetin rahoista ja yritti saada Linnetin allekirjoittamaan asiakirjoja, jotka vapauttaisivat h\xc3\xa4net vastuustaan. Pennington huomasi pian, ett\xc3\xa4 Linnet luki asiakirjat niin huolellisesti, ett\xc3\xa4 olisi voinut arvata, mit\xc3\xa4 Pennington oli tehnyt. Pennington sai tiet\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Simon ei koskaan lukenut asiakirjoja vaan allekirjoitti ne lukematta. Pennington yritti murhata Linnetin kivenlohkareella, jotta voisi hoitaa lakiasiat Simonin kanssa. Pennignton vakuuttaa, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei tappanut Linneti\xc3\xa4 ja Poirot on samaa mielt\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen kanssaan. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4 paljastuksia seuraa. Fanthorp on asianajotoimistosta, joka ep\xc3\xa4ilee Penningtonia rikoksista. H\xc3\xa4n tuli laivalle est\xc3\xa4\xc3\xa4kseen Linneti\xc3\xa4 allekirjoittamasta ep\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 asiakirjoja (aikaisemmin h\xc3\xa4n oli kerran onnistunut siin\xc3\xa4). Herra Richetti paljastuu Racen etsim\xc3\xa4ksi rikolliseksi sen j\xc3\xa4lkeen kun Race oli kuullut Richettin saamasta s\xc3\xa4hk\xc3\xb6sanomasta, joka sis\xc3\xa4lsi salasanoman._NEWLINE_Poirot kertoo Racelle tienneens\xc3\xa4 oikean murhaajan jo paljon aikaisemmin, mutta h\xc3\xa4n halusi hoitaa ensin pois tielt\xc3\xa4 muut asiat kuten helmet ja kivenlohkareen. Lopulta h\xc3\xa4n kertoo Racelle, neiti Robsonille ja tohtori Bessner murhaajista. H\xc3\xa4n teoriansa, ett\xc3\xa4 joku oli sattumalta kuullut, mit\xc3\xa4 tapahtui Jacquelinen ja Simonin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tuona iltana, oli v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Siksi h\xc3\xa4n ei heti tajunnut totuutta. Jacqueline ja Simon tekiv\xc3\xa4t sen yhdess\xc3\xa4. Jacqueline teeskenteli ampuvansa Simonin ja kun kaikki huolehtivat Jacquelinesta Simonin vaatimuksesta, Simon otti aseen, ampui Linnetin ja sitten itse\xc3\xa4\xc3\xa4n jalkaan ja lopuksi heitti aseen jokeen ennen kuin muut palasivat. Kun tohtori Bessner tutki h\xc3\xa4net, vaikutti todellakin silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Jacqueline olisi ampunut h\xc3\xa4net. Simon k\xc3\xa4ytti aikaisemmin tekoverta ja laittoi sen kynsilakkapulloon Linnetin huoneessa. Simon tajusi Louisen vihjeen, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tiesi, kuka murhaaja on, ja l\xc3\xa4hetti Jacquelinen tappamaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n. Kun rouva Otterbourne kertoi Simonille, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 murhaajan henkil\xc3\xb6llisyyden, Simon huusi h\xc3\xa4nelle aloittamaan tarinan alusta, jotta Jacqueline ehtisi hakea aseen, ampua rouva Otterbourne ja palata hyttiins\xc3\xa4. Simon ja Jacqueline aikoivat menn\xc3\xa4 naimisiin, sill\xc3\xa4 he olivat edelleen rakastuneet toisiinsa ja voisivat nyt el\xc3\xa4\xc3\xa4 ylellisyydess\xc3\xa4. Jacqueline kertoo Poirotille suunnitelleensa murhat, koska Simonilla ei ollut tarpeeksi sisua ja \xc3\xa4lykkyytt\xc3\xa4. Kun kaikki ovat poistumassa laivasta, Jacqueline k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 toista asettaan ja ampuu Simonin ja itsens\xc3\xa4. Neiti Robson hyv\xc3\xa4ksyy tohtori Bessnerin kosinnan, mik\xc3\xa4 ei ole herra Fergusonin mieleen, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on koko matkan ajan piiritt\xc3\xa4nyt neiti Robsonia.\n_START_SECTION_\nVastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nCaldwell Harpurin lyhyt arvostelu Times Literary Supplementiss\xc3\xa4 20.11.1937 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi toteamukseen: "Hercule Poirot, kuten tavallisesti, kaivaa totuuden esiin, joka on niin ennenn\xc3\xa4kem\xc3\xa4t\xc3\xb6n, ett\xc3\xa4 olisi ep\xc3\xa4reilua, jos t\xc3\xa4m\xc3\xa4n arvostelun kirjoittaja edes vihjaisisi jotain sen suuntaan."._NEWLINE_The New York Times Book Review -lehdess\xc3\xa4 (6.2.1938) Isaac Anderson esitteli juonen alkuasetelman ja sanoi lopuksi: "Lukijalla on oikeus odottaa paljon t\xc3\xa4llaiselta kaksikolta [Agatha Christie ja Hercule Poirot], eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tule pettym\xc3\xa4\xc3\xa4n."._NEWLINE_The Observeriss\xc3\xa4 (14.11.1937) "Torquemada" (Edward Powys Mathers) aloitti toteamalla "Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 viikolla tulee Agatha Christie. H\xc3\xa4nen kolmesta viimeisimm\xc3\xa4st\xc3\xa4 romaanistaan kaksi ei ollut t\xc3\xa4ysosumia, mutta Kuolema Niilill\xc3\xa4 on j\xc3\xa4lleen sellainen." H\xc3\xa4n esittelee juonen alkuasetelman ja jatkaa sitten: "Kauheita asioita tapahtuu ja \xe2\x80\x93 ilman ett\xc3\xa4 Christie keskeytt\xc3\xa4isi tarinansa esitt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen haasteen Poirotille \xe2\x80\x93 h\xc3\xa4n antaa Poirotin tehd\xc3\xa4 yhteenvedon johtolangoistaan yhdess\xc3\xa4 ainoassa kappaleessa 60 sivua ennen loppua. Vasta sen j\xc3\xa4lkeen el\xc3\xa4kkeell\xc3\xa4 oleva v\xc3\xa4sym\xc3\xa4t\xc3\xb6n etsiv\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 kertoa totuuden, ja lukija on vihainen itselleen. Kun Poirot kertoo totuuden, vihastus j\xc3\xa4\xc3\xa4 ihailun varjoon. Toinen toistaan seuranneet ruumiit ovat n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 kuolonkekkereiss\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysin loogisia. Vedenpit\xc3\xa4v\xc3\xa4 alibi on kerta kaikkiaan loistava ja ilman Poirotia se olisi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt my\xc3\xb6s vedenpit\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Se ei ole sen ep\xc3\xa4todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isempi kuin ylip\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4llainen tapahtumaketju kertomakirjallisuudessa. Eik\xc3\xa4 se perustu niink\xc3\xa4\xc3\xa4n lukijan h\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4miseen vaan l\xc3\xa4hes yhteen ainoaan huolellisesti sommiteltuun tapahtumaan." H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti arvostelun: "Vaikka ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kuvaus on toissijaista, se on p\xc3\xa4tev\xc3\xa4\xc3\xa4."_NEWLINE_The Scotsmaniss\xc3\xa4 todettiin 11.11.1937: "Agatha Christien romaani, varsinkin kun p\xc3\xa4\xc3\xa4osassa on Hercule Poirot \xe2\x80\x9dharmaine aivosoluineen\xe2\x80\x9d, on aina huomionarvoinen tapahtuma. On makuasia, onko kirjailija ylimielinen antaessaan yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4nteen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sluvuille, mutta toisaalta voidaan sanoa h\xc3\xa4nen pelaavan reilua peli\xc3\xa4. Kuolema Niilill\xc3\xa4 -romaanissa arvoituksen ratkaisu ei kuitenkaan tule niin suurena yll\xc3\xa4tyksen\xc3\xa4, mihin Christien vannoutuneet ihailijat ovat tottuneet. Ei ainakaan jos on lukenut huolellisesti er\xc3\xa4\xc3\xa4n tietyn luvun ja on halukas seuraamaan Poirotin er\xc3\xa4it\xc3\xa4 vihjeit\xc3\xa4 niiden loogiseen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen. Osaako lukija arvata, kuka murhaaja on \xe2\x80\x93 ja t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tarkoitan murhan tekotapaa \xe2\x80\x93 onkin kokonaan toinen asia. Joka tapauksessa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 on todellakin ratkaisemisen arvoinen tapaus." Arvostelu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi sanoihin: "Christie on j\xc3\xa4lleen kerran punonut mit\xc3\xa4 nerokkaimman juonen, joka on t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 h\xc3\xa4iritsevi\xc3\xa4 tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja olosuhteita, ja sitten esitt\xc3\xa4nyt kaiken sellaista arvostavalle lukijakunnalle._NEWLINE_E. R. Punshon aloitti The Guardianin arvostelunsa 10.12.1937 sanomalla: "Jos haluaa arvioida, onko romaanikirjailija todella lahjakas kirjailija, niin usein kannattaa kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 huomio siihen, miten sivuhenkil\xc3\xb6t \xe2\x80\x93 joiden luomiseen kirjailija todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ei perehdy niink\xc3\xa4\xc3\xa4n tarkasti \xe2\x80\x93 k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n romaanissa ja ovatko he todella aitoja, el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Christiell\xc3\xa4 se onnistuu aina hyvin, ja tuskin koskaan paremmin kuin t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 romaanissa." H\xc3\xa4n jatkoi kuvailemalla er\xc3\xa4it\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja sanoi sitten: "kaikki n\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6s heid\xc3\xa4n matkustajakumppaninsa on kuvailtu selke\xc3\xa4sti ja nasevasti \xe2\x80\x93 my\xc3\xb6s silloin kun he ovat enemm\xc3\xa4n henkil\xc3\xb6tyyppej\xc3\xa4 kuin henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, ja siten ilman sit\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytel\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4, jota l\xc3\xb6ytyy Dickensin tai Thackerayn romaaneista." Lopuksi h\xc3\xa4n totesi: "Poirotin harmaat solut joutuivat todellakin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n kokop\xc3\xa4iv\xc3\xa4ty\xc3\xb6n h\xc3\xa4nen ratkaistessaan arvoitusta. Huolellisesti punotut alibit tuntuvat kiehtovan Christiet\xc3\xa4 ja t\xc3\xa4ll\xc3\xa4kin kertaa h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on mit\xc3\xa4 parhaimmat mahdollisuudet n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 taitonsa niiden punomisessa. Vikoja hakeva kriitikko voisi tosin ihmetell\xc3\xa4, onko Poirot muuttumassa liian salailevaksi kun h\xc3\xa4n salaa esimerkiksi sellaisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n johtolangan kuin luodinreik\xc3\xa4 p\xc3\xb6yd\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Jos lukijan on tarkoitus nauttia kaikesta, h\xc3\xa4nen my\xc3\xb6s pit\xc3\xa4isi tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 kaikki."_NEWLINE_Mary Dell kirjoitti Daily Mirrorissa 11.11.1937: "Agatha Christie on kerta kaikkiaan loistava. Tavallisesti jos juoni on hyv\xc3\xa4, niin sitten on jotain vikaa tyyliss\xc3\xa4 tai henkil\xc3\xb6hahmoissa. Mutta Christie \xe2\x80\x93 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t kaikki ensiluokkaisen kirjan ainekset."_NEWLINE_Robert Barnard: "Kuuluu k\xc3\xa4rkikymmenikk\xc3\xb6\xc3\xb6n, vaikka ratkaisu onkin \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen monimutkainen. Tyypillinen kolmiodraama, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa risteilyaluksella Niilill\xc3\xa4. Jokseenkin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n paikallisv\xc3\xa4ri\xc3\xa4, mutta muutamia hyvi\xc3\xa4 karikatyyrej\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 jota elokuvassa hy\xc3\xb6dynnettiin hyvin. Vakoilijat ja agitaattorit alkavat ilmesty\xc3\xa4 Christien ennen niin pudasverisiin salapoliisiromaaneihin, sill\xc3\xa4 maailma oli v\xc3\xa4hitellen ajautumassa sotaa kohti."\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4 (1944)\n_START_PARAGRAPH_\nAgatha Christie muokkasi romaanin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ksi, jonka ensi-ilta oli Dundee Repertory Theatre -teatterissa 17.1.1944 nimell\xc3\xa4 Hidden Horizon ja West Endiss\xc3\xa4 19.3.1946 nimell\xc3\xa4 Murder on the Nile ja samannimisen\xc3\xa4 Broadwayll\xc3\xa4 19.9.1946.\n_START_SECTION_\nKraft Television Theatre -television\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4 (1950)\n_START_PARAGRAPH_\nTelevision\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4 (nimell\xc3\xa4 Murder on the Nile) esitettiin suorana l\xc3\xa4hetyksen\xc3\xa4 Yhdysvalloissa 12.7.1950 Kraft Television Theatre -sarjassa. Sen kesto oli 60 minuuttia. P\xc3\xa4\xc3\xa4osissa olivat Guy Spaull ja Patricia Wheel.\n_START_SECTION_\nKuolema Niilill\xc3\xa4 -elokuva (1978)\n_START_PARAGRAPH_\nRomaanista muokattiin hyvin menestynyt elokuva vuonna 1978. Peter Ustinov esiintyi ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa Hercule Poirotina (h\xc3\xa4n teki my\xc3\xb6hemmin viel\xc3\xa4 viisi muuta Poirot-elokuvaa). Sen ohjasi John Guillermin. Elokuvan t\xc3\xa4htikaartiin kuuluivat lis\xc3\xa4ksi mm. Bette Davis neiti van Schuylerina, Maggie Smith neiti Bowersina ja Angela Lansbury rouva Otterbournena.\n_START_SECTION_\nKuunnelma (1997)\n_START_PARAGRAPH_\nBBC Radio 4 teki romaanista viisiosaisen kuunnelmasarjan vuonna 1997. Se esitettiin 2.1.-30.1.1997. Poirotia esitti John Moffatt. Jaksot nauhoitettiin 12.7.1996. Kuunnelmasovituksen kirjoitti Michael Bakewell.\n_START_SECTION_\nHercule Poirot -televisiosarja (2004)\n_START_PARAGRAPH_\nRomaani muokattiin Hercule Poirot -televisiosarjan jaksoksi vuonna 2004. Poirota esitti David Suchet. Jakso oli romaanille uskollinen muutamaa pient\xc3\xa4 poikkeusta lukuun ottamatta (esim. Tim Allertonin ja Rosalie Otterbournen romanssista ei tule mit\xc3\xa4\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 Tim kielt\xc3\xa4ytyy ja antaa ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4, ettei ole ylip\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kiinnostunut naisista).\n_START_SECTION_\nVideopeli (2007)\n_START_PARAGRAPH_\nFlood Light Games muokkasi Kuoleman Niilill\xc3\xa4 videopeliksi vuonna 2007: Agatha Christie: Death on the Nile. He julkaisivat sen yhdess\xc3\xa4 Oberon Gamesin ja Big Fish Gamesin kanssa. Pelaaja on Hercule Poirot ja joutuu etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4tkettyj\xc3\xa4 esineit\xc3\xa4 ja vihjeit\xc3\xa4 Karnak-laivan hyteist\xc3\xa4 ja kuulustelee sitten ep\xc3\xa4iltyj\xc3\xa4 saamiensa tietojen avulla.\n_START_SECTION_\nSarjakuva (2003)\n_START_PARAGRAPH_\nHarperCollins julkaisi sarjakuvaversion Death on the Nile (ransk. Mort sur le Nil) 16.7.2007. Sen muokkasivat Fran\xc3\xa7ois Rivi\xc3\xa8re ja Solidor (Jean-Fran\xc3\xa7ois Miniac) (ISBN 0-00-725058-4).'