b'\n_START_ARTICLE_\nSisaret 1918\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nKansan Arkistossa ty\xc3\xb6skennellyt Laitinen tutustui punaisten kertomuksiin jo vuosia ennen projektin k\xc3\xa4ynnistymist\xc3\xa4. Saatuaan ajatuksen teoksesta, h\xc3\xa4n valitsi toteuttajiksi kymmenen 1970\xe2\x80\x931980-luvuilla syntynytt\xc3\xa4 naispiirt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4, jotka kokoontuivat ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 2016. Ainur Elmgreni\xc3\xa4 lukuun ottamatta yhdell\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ollut suhdetta sis\xc3\xa4llissotaan l\xc3\xa4hisukulaistensa kautta. Piirt\xc3\xa4jilt\xc3\xa4 tuli ajatus, ett\xc3\xa4 tasapuolisuuden vuoksi mukaan otettaisiin my\xc3\xb6s valkoisten tarinoita, joita l\xc3\xb6ytyi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistoista. Lopulta mukaan valikoitui kolme valkoisella puolella olleen naisen tarinaa. Kahdeksan naisen muistelmien lis\xc3\xa4ksi teoksessa on kahden tytt\xc3\xb6lapsen kertomukset. _NEWLINE_Laitinen kirjoitti arkistoista l\xc3\xb6ytyneet tarinat puhtaaksi, ja antoi ne tekij\xc3\xb6ille, jotka muokkasivat k\xc3\xa4sikirjoituksen ja piirsiv\xc3\xa4t sarjakuvat. H\xc3\xa4n ei ottanut mukaan kaikkein v\xc3\xa4kivaltaisimpia kertomuksia, koska halusi v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 sis\xc3\xa4llissotaan liittyvi\xc3\xa4 kliseit\xc3\xa4. Jokaisen tarinan nimen\xc3\xa4 on muistelijan etunimi, ja kirjan lopussa on lyhyt esittely henkil\xc3\xb6st\xc3\xa4. Mukana on esimerkiksi 1960-luvulla tallennettu Martta Koskisen kertomus. Tapahtumissa kuvataan muun muassa Tampereen ja Helsingin taisteluja sek\xc3\xa4 Hennalan vankileiri\xc3\xa4._NEWLINE_Projekti sai apurahan Koneen S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6lt\xc3\xa4. Huhtikuussa 2018 teoksen originaaleja oli n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 Helsingiss\xc3\xa4 sijaitsevan Sarjakuvakeskuksen galleriassa.'