b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen vesilaki (1961)\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen vesilailla vuodelta 1961 tarkoitetaan vesioikeuden t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 perustana ollutta 19. toukokuuta 1961 annettua vesilakia ja siihen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4 (19.5.1961/264; HE 64/1959). Samaan aikaan annettiin t\xc3\xa4t\xc3\xa4 lakia t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4 vesiasetus (282/1962). Laki on kumottu vuonna 2011 s\xc3\xa4\xc3\xa4detyll\xc3\xa4 uudella vesilailla, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2012.\n_START_SECTION_\nYleist\xc3\xa4 vuoden 1961 vesilaista\n_START_PARAGRAPH_\nVesilaki k\xc3\xa4sitti vesist\xc3\xb6n yleisk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n liittyv\xc3\xa4n lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n. Laissa s\xc3\xa4\xc3\xa4deltiin vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n rakentamista (2. luku), vesivoimaa (3. luku) ja vesist\xc3\xb6jen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 kulkuv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja uitossa (4. luku). Edelleen laki otti kantaa mm. vesist\xc3\xb6jen s\xc3\xa4\xc3\xa4ntelyyn, pohjaveden ottoon, j\xc3\xa4tevesien johtamiseen ja viem\xc3\xa4r\xc3\xb6intiin. Lain piiriin kuului my\xc3\xb6s veteen, vesialueeseen tai maa- ja vesialueen v\xc3\xa4liseen rajaan vaikuttaminen._NEWLINE_Vesilakiin liittyv\xc3\xa4t hakemukset k\xc3\xa4sitteli ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6lupavirasto (~ ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6keskus, kunnan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojeluviranomainen), joka arvioi hankkeen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6vaikutuksia yleisemminkin, paitsi vesilain, my\xc3\xb6s muiden ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6lakien kannalta, suoritti tarvittavat katselmukset ja mahdollisen kuulemis- tai selvitysmenettelyn. Muutoshakemukset viranomaisen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen keskitettiin Vaasan hallinto-oikeuteen, samoin valitukset._NEWLINE_Vesilakia t\xc3\xa4ydennettiin ja muutettiin useaan otteeseen sitten vuoden 1961 voimaantulon. Viimeisin suuri muutos vuoden 1961 vesilakiin tehtiin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojelulain (86/2000) s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4misen yhteydess\xc3\xa4, kun vesien pilaantumisen ehk\xc3\xa4isy siirrettiin vesilaista ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojelulakiin._NEWLINE_Julkisuudessa laki oli esill\xc3\xa4 paitsi Natura 2000 \xe2\x80\x93luonnonsuojelualueverkoston yhteydess\xc3\xa4, my\xc3\xb6s Vuotoksen  ja Kollajan tekoaltaiden rakentamissuunnitelmissa._NEWLINE_Vuoden 1961 vesilaki on kumottu uudella vesilailla, joka tuli voimaan vuoden 2012 alusta.\n_START_SECTION_\nLain historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen nykyisen vesioikeudellisen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n juuret ulottuvat Ruotsin keskiaikaiseen lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Laki jakautui ennen vuoden 1734 lakia puhtaana (taloudellisena) hy\xc3\xb6tyn\xc3\xa4. Hy\xc3\xb6tyis\xc3\xa4\xc3\xa4n vesioikeuteen lukeutuivat kaikki vesiluonnonvaran hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4mistavat, kun taas suojaavan vesioikeuden piiriin kuuluivat haitallisen veden poistamiseen t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t hankkeet. Vuoden 1734 lain Rakennuskaari sis\xc3\xa4lsi runsaasti vesien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 koskevia s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, joita kehitettiin edelleen vuoden 1868 asetuksessa. Vuoden 1902 vesioikeuslaki sis\xc3\xa4lsi jo selke\xc3\xa4n yleiskieltoihin perustuvan lupaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n. Vesioikeuslain uudistamista alettiin valmistella jo 1910-luvulla. Vuonna 1919 asetetussa komiteassa, eri virastoissa ja lainvalmistelukunnassa suoritettujen esivalmistelujen j\xc3\xa4lkeen asetettiin vuonna 1928 vesioikeuslakikomitea. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 niin sanottu H\xc3\xa4llforsin komitea julkaisi vuonna 1939 ehdotuksen uudeksi vesioikeuslaiksi laajoine perusteluineen (KM 1939:3)._NEWLINE_Vuonna 1951 asetettiin uusi komitea, joka sai teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ehdotuksen tarkastamisen. Puheenjohtajansa mukaan Piipposen vesilakikomiteaksi kutsuttu komitea julkaisi oman ehdotuksensa uudeksi vesilaiksi vuonna 1958 (KM 1958:97). Ehdotus poikkesi useissa kohdin oleellisesti H\xc3\xa4llforsin komitean ehdotuksesta._NEWLINE_Piipposen vesilakikomitean ehdotuksen mukainen lakiesitys annettiin eduskunnalle 1959 (HE 64/1959). Vuoden 1961 vesilaki tuli voimaan 1. huhtikuuta 1962. Samanaikaisesti tuli voimaan lakia t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4 vesiasetus (282/1962). Vesilain kanssa samaan aikaan annettiin laki er\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vesien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten my\xc3\xb6nnett\xc3\xa4vist\xc3\xa4 oikeuksista (266/1961). Laki s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestyksen 67 \xc2\xa7:ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tyll\xc3\xa4 tavalla. Sen tarkoituksena oli muun muassa valtuuden antaminen vesilain s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4miseen sellaisten vesilain nojalla vesien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 varten my\xc3\xb6nnett\xc3\xa4vien, toisen omaisuuteen kohdistuvien lunastus- ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6oikeuksien osalta, joiden antaminen merkitsee perustuslain s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4misj\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4 vaativaa poikkeamista hallitusmuodon 6 \xc2\xa7:n s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksest\xc3\xa4.'