b'\n_START_ARTICLE_\nAutarkia\n_START_PARAGRAPH_\nAutarkia (kreik. \xce\xb1\xe1\xbd\x90\xcf\x84\xce\xac\xcf\x81\xce\xba\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1 \xe2\x80\x99itsen\xc3\xa4isyys, itsehallinto\xe2\x80\x99) tarkoittaa talousj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4, joka perustuu t\xc3\xa4ydelliseen omavaraisuuteen. Autarkkisessa j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 alueen talousj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 toimii omaehtoisesti ja omiin raaka-aineisiin ja tuotantolaitoksiin perustuen. Tavoitteena on alueen t\xc3\xa4ydellinen riippumattomuus muista alueista. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 autarkia edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 (ainakin laajasta) ulkomaankaupasta luopumista, omien tuotantoj\xc3\xa4rjestelmien ja palveluiden kehitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 omaa perustuotantoa. Koska vain harvalla maalla on riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti edellytyksi\xc3\xa4 tuottaa itse maan tarvitsemat raaka-aineet ja elintarvikkeet, pyrkimys autarkiaan on johtanut yleens\xc3\xa4 pulaan ja talouslamaan. Toisaalta autarkiapyrkimys on saanut useita maita kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n omaa teollisuuttaan ja t\xc3\xa4ten parantamaan alueen omavaraisuutta. _NEWLINE_Suljettu talous on kansantalous, joka ei k\xc3\xa4y ulkomaankauppaa. Sen vastakohta on avoin talous._NEWLINE_Biologiassa autarkiaksi kutsutaan ekosysteemi\xc3\xa4, joka toimii eristyksiss\xc3\xa4 ja riippumattomana muista ekosysteemeist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMaailmankauppa toi hyvinvointia kehitysmaihin\n_START_PARAGRAPH_\nYK:n UNDP:n raportti kertoi inhimillisen kehityksen mittareiden osoittavan huomattavaa paranemista 2000-luvulla. Syyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on kaupan kasvu. Globalisaatio on v\xc3\xa4hent\xc3\xa4nyt kaupan esteit\xc3\xa4 ja levitt\xc3\xa4nyt tuotantoketjuja valtionrajojen yli. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on kiihdytt\xc3\xa4nyt k\xc3\xb6yhien maiden talouskasvua. Niiden osuus maailmankaupasta kolminkertaistui 1980 - 2011.\n_START_SECTION_\nVapaan kaupan kehitysmaat ottavat kiinni teollisuusmaita, suljetut j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nProfessori Jeffrey Sachsin mukaan syy siihen, ett\xc3\xa4 osa kehitysmaista on ottanut teollisuusmaita kiinni mutta osa j\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen, on se, ett\xc3\xa4 vapaampaa kauppapolitiikkaa harjoittavat k\xc3\xb6yh\xc3\xa4t maat kasvavat tuplasti niin nopeasti kuin teollisuusmaat ("catch-up effect" eli kiinniottajan etu) mutta suljetut taloudet j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Sachs ja Andrew Warner totesivat 111 maata kattaneessa tutkimuksessaan vuosien 1970\xe2\x80\x931989 ajalta, ett\xc3\xa4 teollisuusmaiden talouskasvu oli 2,3\xc2\xa0%/vuosi/henkil\xc3\xb6, avoimen talouden kehitysmaiden 4,5\xc2\xa0% ja suljetun talouden kehitysmaiden vain 2\xc2\xa0%.'