b'\n_START_ARTICLE_\nFonotaksi\n_START_PARAGRAPH_\nFonotaksi tarkoittaa \xc3\xa4\xc3\xa4nteiden jonoamista. Termill\xc3\xa4 tarkoitetaan kielitieteess\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 kieli- tai kieliperhekohtaista s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xa4, jonka mukaan \xc3\xa4\xc3\xa4nteet liittyv\xc3\xa4t tai voivat liitty\xc3\xa4 toisiinsa eri kieliss\xc3\xa4. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xb6t vaihtelevat kielitt\xc3\xa4in, mutta tavoite on kaikissa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4misen helpottaminen tai optimointi. Kielij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n suhteet jaetaan vaihtoehtoisuutta koskeviin eli paradigmaattisiin ja jonoamista koskeviin eli syntagmaattisiin suhteisiin. Fonotaksissa tutkimuksen kohteena ovat syntagmaattiset suhteet, kun taas fonologiassa keskityt\xc3\xa4\xc3\xa4n paradigmaattisiin suhteisiin._NEWLINE_Suomessa ehk\xc3\xa4 leimaa antavin fonotaktinen s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6 on vokaalisointu, joka s\xc3\xa4\xc3\xa4telee taivuttamista ja uusien  sanojen muodostamista kieless\xc3\xa4mme. _NEWLINE_Suomen fonotaksi s\xc3\xa4\xc3\xa4telee my\xc3\xb6s pitk\xc3\xa4lti affiksien liittymist\xc3\xa4 vartaloon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi esimerkiksi useilla sijamuodoilla on useampia variantteja. Esimerkiksi kun sanaan askel liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n partitiivin p\xc3\xa4\xc3\xa4te, valitaan muoto -tA (askel|ta) eik\xc3\xa4 sen yleisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 varianttia -A (esimerkiksi koira|a). Muotojen /tA/ ja /A/ v\xc3\xa4linen suhde on paradigmaattinen, mutta valintaa ohjaa kielen fonotaksi, jonka juuret ovat kielen historiassa.'