b'\n_START_ARTICLE_\nErikoisteht\xc3\xa4v\xc3\xa4 Mannerheimin salaisena asiamiehen\xc3\xa4 1932\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\nErikoisteht\xc3\xa4v\xc3\xa4 Mannerheimin salaisena asiamiehen\xc3\xa4 1932\xe2\x80\x931945 on vuonna 1971 julkaistu Vilho Tahvanaisen fiktiivisen\xc3\xa4 pidetty muistelmateos jossa h\xc3\xa4n kertoo olleensa Mannerheimin salainen asiamies.\n_START_SECTION_\nSuvilahti-asiakirjat\n_START_PARAGRAPH_\nTahvanainen sai kopioitua itselleen osan Suvilahdessa kaappaamiaan salaisia papereita (S-32) vuonna 1945. Asiakirjojen mukaan suomalaisten emigranttikommunistien ja mahdollisesti my\xc3\xb6s Neuvostoliiton yhteisen\xc3\xa4 suunnitelmana oli jo vuonna 1932 ottaa Neuvostoliiton vaikutuspiiriin Suomi, Viro, Latvia, Liettua ja Puola kokonaan ja Norja Lofootteihin asti. Harkinnan mukaan olisivat viel\xc3\xa4 Pohjois-Ruotsi, Gotlanti, Bornholm ja Pommeri olleet valloitettavia alueita. Suomalaisten emigranttikommunistien omana tavoitteenaan oli vallata Suomea niin paljon, ett\xc3\xa4 Saimaan kanava \xe2\x80\x93 my\xc3\xb6hemmin jatkettuna Vienanmerelle asti \xe2\x80\x93 olisi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt Karjalan sosialistisen tasavallan rajojen sis\xc3\xa4puolelle, eli O. W. Kuusisen johtaman Karjalan valtion l\xc3\xa4nsiraja olisi kulkenut suunnilleen Haminasta Nurmekseen._NEWLINE_Sotien j\xc3\xa4lkeen Tahvanaisen piti ilmoittautua p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Paasikivelle, joka jyrk\xc3\xa4sti kielsi Tahvanaista mill\xc3\xa4\xc3\xa4n tavalla todistamasta sotasyyllisten puolesta Suvilahti-papereiden (S-32) avulla. Paasikivi uhkasi Tahvanaista erilaisilla rangaistuksilla. Paasikivi kertoi aikovansa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 S-32-papereita my\xc3\xb6hemmin antaessaan selvityksen Suomen toimista sodan aikana Neuvostoliitolle ja liittoutuneille. My\xc3\xb6s Tahvanaisen piti tehd\xc3\xa4 oma selvityksens\xc3\xa4 toimistaan, ja t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 h\xc3\xa4n sai S-32-kansion k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4, jolloin h\xc3\xa4n teki muistiinpanoja itselleen. Asiakirjojen my\xc3\xb6hemmist\xc3\xa4 vaiheista virallisissa k\xc3\xa4siss\xc3\xa4 Tahvanaisella ei ollut tietoa.\n_START_SECTION_\nEmigranttikommunistit ja Suomi\n_START_PARAGRAPH_\nTahvanaisen k\xc3\xa4sityksen mukaan Lenin antoi Karjalan suomalaisille kommunisteille h\xc3\xa4vityn kansalaissodan j\xc3\xa4lkeen. Kaikki ei kuitenkaan mennyt Leninin suunnitelman mukaan, vaan suomalaiset syrj\xc3\xa4ytettiin Karjalan hallinnosta. Suomalaisten asema parani, kun O. W. Kuusinen alkoi saada valtaa Neuvostoliitossa. Samalla suomalaiset alkoivat suunnitella It\xc3\xa4-Karjalan autonomisen neuvostotasavallan tilalle suvereenia valtiota, johon olisi liitetty osia Suomesta._NEWLINE_Yksi kommunistien suunnitelma Suomen puolella oli soluttautua IKL:\xc3\xa4\xc3\xa4n ja toimia niin vahingoittavasti, ett\xc3\xa4 kansan kannatus olisi siirtynyt kommunistien puolelle. Kes\xc3\xa4n 1930 talonpoikaismarssi johti kuitenkin mm. kommunistilakien laatimiseen, mik\xc3\xa4 haittasi vallankumouksellista toimintaa. Tahvanaisen mukaan IKL:\xc3\xa4\xc3\xa4n soluttautuneet kommunistit j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t presidentti St\xc3\xa5hlbergin ja h\xc3\xa4nen puolisonsa kyyditsemisen 12. lokakuuta osana vallankaappaussuunnitelmaa vuonna 1930. Siin\xc3\xa4 tapahtui vain erehdys nimess\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 kyyditykseen olisi pit\xc3\xa4nyt ottaa istuva tasavallan presidentti Relander, joka oli ollut aikeissa l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 hallituksen kanssa Viipuriin._NEWLINE_Tahvanaisen mukaan Neuvostoliittoon emigroituneet eurooppalaiset kommunistit Kominternin varjon alla halusivat innokkaimmin levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 voimatoimin kommunismia Eurooppaan. Stalin ei antanut t\xc3\xa4lle idealle tukeansa vaan oli itse asiassa sivussa t\xc3\xa4llaisista suunnitelmista. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 suomalaiset emigranttikommunistit pyrkiv\xc3\xa4t edist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen valloittamista. Mannerheimin hyv\xc3\xa4t suhteet Neuvostoliittoon pitiv\xc3\xa4t kuitenkin tilanteen hallinnassa presidentti Svinhufvudin aikana._NEWLINE_Tahvanainen tiivist\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjansa lopussa: "[Suomen ja Neuvostoliiton] V\xc3\xa4lien sotkeutumisen perimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4 oli yksinomaan suomalaisten emigranttikommunistien maanalainen toiminta: vehkeily Neuvostoliiton virallista johtoa vastaan sek\xc3\xa4 vallankumouksellinen valhepropaganda, johon Neuvostoliiton nuorempi sotilasjohto rupesi my\xc3\xb6hemmin uskomaankin."\n_START_SECTION_\nTie talvisotaan\n_START_PARAGRAPH_\nTahvanaisen mukaan presidentti Svinhufvudilla ja Mannerheimilla yhdess\xc3\xa4 oli luottamukselliset yhteydet Neuvostoliittoon Mannerheimin ep\xc3\xa4virallisten kontaktien avulla. Mannerheimin yhteisty\xc3\xb6kumppaneina Neuvostoliitossa olivat "Gregori", "Luci" ja "Irina", joiden kautta h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli yhteys itse Staliniin. Tahvanaisen kirjan toimittajat olivat saaneet my\xc3\xb6hemmin selville, ett\xc3\xa4 "Irina" oli Puna-armeijan yleisesikunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 marsalkka Boris \xc5\xa0aposnikov; itse toiminnan aikaan vain koodinimet olivat tiedossa. Tahvanaisen mukaan Stalin tunsi kunnioitusta ja jopa sympatiaa Mannerheimia kohtaan ja olisi mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n halunnut pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen luotettavana ja liittoutumattomana naapurina. My\xc3\xb6s Svinhufvudilla oli my\xc3\xb6nteinen kuva Stalinin suhtautumisesta Suomeen. Mannerheimilla puolestaan oli oman el\xc3\xa4m\xc3\xa4nhistoriansa vuoksi l\xc3\xa4mmin suhde Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Suomen ja Neuvostoliiton virallinen suhde l\xc3\xa4hti huononemaan, kun Euroopassa alkoi 1934 kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 huhuja, ett\xc3\xa4 Suomi ja Viro suunnittelisivat Suomenlahden sulkemista Neuvostoliitolta. Suomen kannalta tilanne huononi edelleen, kun 1937 Svinhufvud j\xc3\xa4i sivuun ja Kalliosta tuli presidentti. Mannerheim ei ollut Kallion suosiossa ja joutui sivuun puolustusneuvostosta. Suora mutta ep\xc3\xa4virallinen tasavallan presidentin yhteys Neuvostoliittoon katkesi. Samaan aikaan ulkoministeri Holsti neuvotteli l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6sihteeri Jartsevin kanssa ilman Mannerheimin osallisuutta. Toisaalta Holsti neuvotteli my\xc3\xb6s Saksan kanssa, mik\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti Neuvostoliitossa ep\xc3\xa4ilyksi\xc3\xa4 Suomea kohtaan. Tilanteen hallintaa haittasi my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 Holsti piti omana tietonaan monia asioita, jotka olisivat kuuluneet hallitukselle ja puolustusneuvostolle._NEWLINE_Neuvostoliitossa Leningradin alueen sotilaspiiri alkoi 1938 varustautua rajan pinnassa ilman Stalinin hyv\xc3\xa4ksymist\xc3\xa4. Neuvostoliitossa sotilasjohto oli Tahvanaisen mukaan se taho, joka m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Neuvostoliiton politiikan. Stalin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin joutui asettumaan valloituspolitiikan johtoon ja hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n sen, ett\xc3\xa4 Suomi olisi valloitettava. Emigranttikommunistien suunnitelma oli muuttunut 1930-luvun lopulla niin, ett\xc3\xa4 osan sijasta koko Suomi olisi pit\xc3\xa4nyt valloittaa. Stalin oli omaksi puolustuksekseen harventanut kommunistien rivej\xc3\xa4, mutta samalla emigranttikommunistien toimet olivat kuitenkin saaneet voimaa.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja jatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nSaksa neuvotteli vuonna 1938 It\xc3\xa4meren ymp\xc3\xa4rysvaltojen kanssa sotilasliiton muodostamiseksi Neuvostoliittoa vastaan. Kukin maa kuitenkin kielt\xc3\xa4ytyi yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 Saksan kanssa. Ulkoministeri von Ribbentrob oli sanonut neuvottelujen p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 ulkoministeri Holstille: "Vastatkaa sitten seurauksista, meist\xc3\xa4 ei ole teille apua." My\xc3\xb6s Neuvostoliitto tarjosi omaa puolustussopimustaan Baltian maille ja Suomelle, mutta siit\xc3\xa4kin kielt\xc3\xa4ydyttiin. Tilanteen muututtua Saksa ja Neuvostoliitto solmivat oman salaisen sopimuksensa Suomen, Baltian ja Puolan jaosta; t\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli tieto my\xc3\xb6s Mannerheimille s\xc3\xa4hkeitse Neuvostoliitosta. Toinen maailmansota oli alkava Saksan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksell\xc3\xa4 Puolaan._NEWLINE_Viron valloituksen j\xc3\xa4lkeen Mannerheimin neuvostoliittolaiset yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t viestin, jossa he ilmoittivat, ett\xc3\xa4 Molotovin siipi \xe2\x80\x93 Stalinin vastustuksesta huolimatta \xe2\x80\x93 vaati koko Suomen valloittamista ja ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaatimuksen takana olivat suomalaiset emigranttikommunistit. Suomen hallitus ei kuitenkaan ottanut vakavasti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 tietoa._NEWLINE_Talvisodassa suomalaiset kuitenkin puolustivat maataan hyvin yhten\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4isen\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 osoitti, ett\xc3\xa4 suomalaisten emigranttikommunistien v\xc3\xa4ite Suomen kypsyydest\xc3\xa4 vallankumoukseen oli per\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4. Neuvostoliitossa Molotovin ja sotilasjohdon kanta Suomen miehitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 joutui h\xc3\xa4vi\xc3\xb6lle ja Stalinin halu tehd\xc3\xa4 rauha Suomen kanssa voitti._NEWLINE_Tahvanaisen mukaan Neuvostoliiton sotilasjohto olisi jatkanut sotaa Suomea vastaan syksyll\xc3\xa4 1940, mutta Stalin pystyi pid\xc3\xa4ttelem\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yshaluja. Toisaalta Saksa oli jo valloittanut Norjan sen pohjoisosia my\xc3\xb6ten, mik\xc3\xa4 oli tuonut esteen alkuper\xc3\xa4iseen Pohjolan valloituksen suunnitelmaan._NEWLINE_Tahvanainen toimi edelleen radistina, kun v\xc3\xa4lirauhan aikana kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1941 Mannerheimin ja neuvostoliittolaisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 Stalinin nimiss\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 vaihdettiin viestej\xc3\xa4, joissa Neuvostoliitto lupautui vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n valloittamiltaan alueilta ja antamaan my\xc3\xb6s It\xc3\xa4-Karjalan Suomelle. Kes\xc3\xa4kuun 11. tuli viesti, jonka mukaan rajalla olisi kontakti. Neuvostoliiton puolelta paikalle tuli delegaatio, joka toi esisopimuksen vet\xc3\xa4ytymisest\xc3\xa4. Sopimuksen ratkaiseva ehto oli se, ett\xc3\xa4 Suomi ei liittoutuisi Saksan kanssa._NEWLINE_Mannerheim sai viel\xc3\xa4 s\xc3\xa4hkeen, jonka mukaan Suomen olisi pit\xc3\xa4nyt hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Neuvostoliittoon ja ajaa vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t joukot pois Karjalasta. Neuvostoliitosta ja Stalinilta ei kuitenkaan koskaan tullut viesti\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 asiasta olisi sovittu virallisesti; siten t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ep\xc3\xa4virallisesti neuvoteltu ja salainen sopimus raukesi. Suomen hallitus teki yhteisty\xc3\xb6sopimuksen Saksan kanssa 14. kes\xc3\xa4kuuta, ja 22. kes\xc3\xa4kuuta Saksa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Neuvostoliittoon. Kes\xc3\xa4kuun 25. Neuvostoliitto teki ensimm\xc3\xa4iset iskut Suomeen, ja 26. kes\xc3\xa4kuuta 1941 jatkosota alkoi Suomen puolelta virallisesti._NEWLINE_Kes\xc3\xa4kuun alkupuolella 1941 Mannerheim antoi kuuluisan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4k\xc3\xa4skyns\xc3\xa4, jossa h\xc3\xa4n lupasi palauttaa Suomelle menetetyt alueet. Todellisuudessa h\xc3\xa4n teki sen Neuvostoliiton luvalla ja Stalinin allekirjoittamaan sitoumukseen nojaten. Mannerheimin johtama Suomen armeija teki jatkosodassa juuri niin kuin neuvostoliittolaiset toivoivat: Suomi valloitti It\xc3\xa4-Karjalan, mutta ei katkaissut Muurmannin rataa eik\xc3\xa4 osallistunut Leningradin piiritykseen. Samasta syyst\xc3\xa4 my\xc3\xb6s saksalaiset eiv\xc3\xa4t saaneet osallistua Karjalan valloitukseen. Jatkosodan loppuvaiheet olivat kuitenkin Mannerheimille merkki siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 "yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t" olivat pett\xc3\xa4neet.'