b'\n_START_ARTICLE_\nKansansota\n_START_PARAGRAPH_\nKansansota (engl. people\'s war, my\xc3\xb6s popular war, ital. guerra di popolo) on nimitys sodalle, jossa kansalaisjoukot nousevat vapaaehtoisesti aseisiin. Kansansota on yksi 1800-luvulla nousseen kansallistumishengen ilmentymist\xc3\xa4, joskin historiassa on my\xc3\xb6s varhaisempia esimerkkej\xc3\xa4 kansansodan luonteen saaneista sodista._NEWLINE_Termi\xc3\xa4 ei tule sekoittaa kansalaissotaan, joka tarkoittaa sis\xc3\xa4llissotaa, jota k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vain valtion kansalaisista muodostuvat osapuolet ilman ulkomaiden tai muiden valtion ulkopuolisten tahojen osallistumista.\n_START_SECTION_\nKansansota sodan ja sodank\xc3\xa4ynnin teoriassa\n_START_PARAGRAPH_\nYhten\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 kansansodiksi nimetyist\xc3\xa4 sodista on Is\xc3\xa4nmaallinen sota, joka on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen nimitys Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Ranskaa vastaan vuonna 1812 k\xc3\xa4ym\xc3\xa4lle sodalle. Sotaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolella osallistui preussilainen sotateoreetikko Carl von Clausewitz, joka on osaltaan vaikuttanut kansansodan k\xc3\xa4sitteen yleistymiseen, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n k\xc3\xa4sitteli kansansotaa kirjassaan Vom Kriege (suom. "Sodasta", my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 "Sodank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4"). Samoin toinen sotateoreetikko Antoine-Henri Jomini k\xc3\xa4sitteli sodan muuttuvaa luonnetta; koska sota koski nyt suurempia ihmisryhmi\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 rajoittunut pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ammattilaisarmeijoiden kent\xc3\xa4ll\xc3\xa4 k\xc3\xa4ymiin taisteluihin, h\xc3\xa4n pelk\xc3\xa4si kansansodan muuttuvan tulevaisuudessa yhteiskuntien vitsaukseksi._NEWLINE_Monet kansansodat ovat liittyneet kapinoihin, itsen\xc3\xa4istymissotiin ja vallankumoukselliseen sotimiseen, ja tunnetuista vallankumouksellisista mm. Engels ja Lenin puhuivat kansansodasta. Kiinan puhemies Mao Zedong kehitti sodank\xc3\xa4ynnin opin, jonka h\xc3\xa4n nimesi pitkitetyksi kansansodaksi.\n_START_SECTION_\nKuninkaan sota ja kansansota\n_START_PARAGRAPH_\nItalian yhdistymisen ajan itsen\xc3\xa4isyyssodissa 1800-luvulla Sardinian-Piemonten puolella taistellut Giuseppe Garibaldi n\xc3\xa4htiin kansalaisarmeijoiden johtajana, joka k\xc3\xa4vi sotaa Italian yhdist\xc3\xa4misen puolesta. Sardinian kuninkaan Viktor Emanuel II:n n\xc3\xa4htiin k\xc3\xa4yneen puolestaan "kuninkaallista sotaa". Armeijoiden varustuksessa oli suuria eroja; kuninkaallinen armeija oli varustautunut uudenaikaisin asein ja sen sotilaat pukeutuivat n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4viin univormuihin, kun Garibaldin joukot koostuivat k\xc3\xb6yhist\xc3\xa4 ja huonosti varustetuista vapaaehtoisista. Garibaldi k\xc3\xa4vi irrallista sotaa vuonna 1848, jolloin h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tukemaan asettunut Giuseppe Mazzini julisti:"Kuninkaallinen sota on ohitse; kansansota on alkanut". T\xc3\xa4m\xc3\xa4 rinnakkaisasettelu synnytti k\xc3\xa4sitteen "kuninkaallinen sota ja kansansota" (Guerra regia e guerra di popolo) Italian historiografiaan. My\xc3\xb6hemmin Garibaldin vapaaehtoisten yhdenmukaisena asusteena olivat univormun virkaa toimittavat punaiset paidat, jotka antoivat h\xc3\xa4nen kansanarmeijalleen sen kutsumanimen. Punapaitoina tunnettu vapaaehtoisarmeija kasvoi ajoittain kymmenien tuhansien kokoiseksi, mutta sotaretken Sisiliaan h\xc3\xa4n aloitti vain noin tuhannen miehen voimin. Saarella h\xc3\xa4nen armeijaansa liittyi lis\xc3\xa4\xc3\xa4 paikallisia vapaaehtoisia. Kansan tukema Garibaldi onnistui lopulta valloittamaan Sisilian ja koko Molempain Sisiliain kuningaskunnan alueen.\n_START_SECTION_\nMaon pitkitetyn kansansodan doktriini\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvulla Kiinan puhemies ja vallankumousjohtaja Mao Zedong kehitti kansansodasta oman sotilaallis-poliittisen doktriininsa, jonka vuoksi termi liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisin usein kommunistisiin vallankumoustaisteluihin. Maon kansansotaopin (my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 "pitkitetty kansansota") mukaan kansansota on massojen sotaa. Sen onnistumisen t\xc3\xa4rkein edellytys on kansan tuen saavuttaminen ja s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4minen, jolloin vastustajan armeija voidaan houkutella syv\xc3\xa4lle vihamielisen alueen sis\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa paikalliset asukkaat voivat n\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vastustajan sissi- ja liikkuvan sodank\xc3\xa4ynnin keinoin.'