b"\n_START_ARTICLE_\nPorkkalan vuokra-alue\n_START_PARAGRAPH_\nPorkkalan vuokra-alue oli alue, jonka Suomi joutui vuokraamaan 50 vuoden ajaksi Neuvostoliitolle sotilastukikohdaksi Moskovan v\xc3\xa4lirauhassa 1944. Alueen 7\xc2\xa0252 asukkaan suomalainen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 ja kotiel\xc3\xa4imet m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin evakuoitavaksi kymmeness\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sopimuksen solmimisen j\xc3\xa4lkeen eli 29. syyskuuta 1944 menness\xc3\xa4, jolloin alue siirtyi Neuvostoliiton haltuun. Alueen vuokraus vahvistettiin uudelleen vuonna 1947 my\xc3\xb6s Pariisin rauhansopimuksen 4. artiklassa. Alue palautettiin Suomelle vuonna 1956.\n_START_SECTION_\nYleist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVuokra-alueeseen kuului maata 380,5\xc2\xa0km\xc2\xb2, ja vesialueineen sen pinta-ala oli noin 1\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2. Siihen kuuluivat Porkkalanniemi ja Upinniemi, niiden edustalla oleva saaristo sek\xc3\xa4 manneraluetta niemien pohjois- ja l\xc3\xa4nsipuolelta._NEWLINE_Alueeseen kuului suurin osa Degerbyn kunnasta, laajoja alueita Kirkkonummen, Siuntion ja Inkoon kunnista sek\xc3\xa4 vesialueita ja saaria my\xc3\xb6s Espoosta. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 alueen raja kulki pitkin Espoonlahtea. Kun alue palautettiin Suomelle, Degerby liitettiin Inkooseen, mutta muilta osin kuntien rajat palautettiin samoiksi kuin ne olivat olleet ennen luovutusta._NEWLINE_Sopimuksessa edellytettiin my\xc3\xb6s M\xc3\xa4kiluodon 12-tuumaisten tornikanuunoiden ja tuliaseman kaluston luovuttamista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisena. Neuvostoliitto maksoi alueesta vuokraa viisi miljoonaa Suomen markkaa vuodessa. Sill\xc3\xa4 oli sopimuksen mukaan my\xc3\xb6s oikeus henkil\xc3\xb6- ja tavaraliikenteen kannalta tarpeellisiin kulkuyhteyksiin Suomen alueen kautta Porkkalaan._NEWLINE_Alueella asui 12 vuoden vuokra-aikana noin 30\xc2\xa0000 neuvostoliittolaista. Paikallisen oppaan Berndt Gottbergin mukaan Porkkalassa arvellaan olleen my\xc3\xb6s saksalaisia tai it\xc3\xa4valtalaisia sotavankeja sinne rakennettujen saksalaistyylisten bunkkereiden ja rakennusten perusteella._NEWLINE_Vuokra-alueella toimi Neuvostoliiton laivastotukikohta. Varsinainen sotasatama rakennettiin Upinniemeen ja huoltosatama B\xc3\xa5tvikiin. Porkkalanniemen Friggesbyhyn rakennettiin lentokentt\xc3\xa4, jota k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t ainakin MiG-15-suihkuh\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Degerbyss\xc3\xa4 sijaitsi tukikohdan toinen, rajavartioston k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut pienempi lentokentt\xc3\xa4. Alueen hallintokeskus toimi Kirkkonummen kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Tukikohdan strategisesti t\xc3\xa4rkein osa oli kuitenkin M\xc3\xa4kiluodon linnake kaksoistykkitorneineen._NEWLINE_Suomen rajavartioasemat olivat Luomassa ja T\xc3\xa4htel\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Neuvostoarmeija suhtautui luvattomiin rajanylityksiin, niin tahattomiin kuin tahallisiinkin, mielivaltaisesti. Toisinaan luvattomat rajanylitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t vain ajettiin alueelta pois, mutta joskus seurauksena saattoi olla vuosien vankileirituomio Neuvostoliitossa. Valvonnan nimiss\xc3\xa4 esimerkiksi veneiss\xc3\xa4 tuli olla rekisterikilpi selke\xc3\xa4sti n\xc3\xa4kyvill\xc3\xa4._NEWLINE_Presidentti J. K. Paasikivi sanoi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1948 pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n puheessa Porkkalan vuokra-alueen muodostavan \xe2\x80\x9doman v\xc3\xa4rins\xc3\xa4\xe2\x80\x9d Suomen puolueettomuuspolitiikalle. Paasikivi totesi, ett\xc3\xa4 Neuvostoliiton vuokraoikeus ja kauttakulkuoikeus Suomen alueen halki Porkkalaan \xe2\x80\x9dei hyv\xc3\xa4sti sovellu kansainv\xc3\xa4lisen oikeuden k\xc3\xa4sikirjoihin,\xe2\x80\x9d mutta lis\xc3\xa4si, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dratkaisevaa on todellinen el\xc3\xa4m\xc3\xa4 monine vivahduksineen, joita kansainv\xc3\xa4linen oikeus saa luvan seurata niin paljon kuin ehtii ja kykenee.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dPorkkalan tunneli\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1947 Suomi sai l\xc3\xa4piajo-oikeuden alueen l\xc3\xa4pi kulkevaa rautatiet\xc3\xa4 pitkin. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in oli kuitenkin junanvaunujen ikkunat suljettava ter\xc3\xa4sluukuilla, sill\xc3\xa4 matkustajat eiv\xc3\xa4t saaneet n\xc3\xa4hd\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 alueella tapahtui._NEWLINE_Juniin vaihdettiin neuvostoliittolainen veturi alueen ulkopuolella sijainneiden Kauklahden ja T\xc3\xa4htel\xc3\xa4n rautatieasemien v\xc3\xa4liselle osuudelle, ja Neuvostoliiton sotilaat nousivat l\xc3\xa4pikulun ajaksi vaunuihin valvomaan j\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4.  T\xc3\xa4t\xc3\xa4 rautatien osaa kutsuttiinkin yleisesti  \xe2\x80\x9dPorkkalan tunneliksi\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dmaailman pisimm\xc3\xa4ksi rautatietunneliksi\xe2\x80\x9d. Kuljetuksista maksettiin 50 Yhdysvaltain dollaria junalta._NEWLINE_Harvinainen tilaisuus p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 k\xc3\xa4ym\xc3\xa4\xc3\xa4n rautaesiripun takana veti juniin runsaasti ulkomaisia, eritoten amerikkalaisia turisteja \xe2\x80\x93 ja neuvostoliittolaiset hy\xc3\xb6dynsiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tuomalla propagandamieless\xc3\xa4 vartijoiksi nimenomaan sodassa kasvoihin haavoittuneita ja runsain kunniamerkein koristeltuja miehi\xc3\xa4, jotka lis\xc3\xa4ksi erityisesti valmennettiin esiintym\xc3\xa4\xc3\xa4n mahdollisimman asiallisesti mutta tuikeailmeisesti.\n_START_SECTION_\nPalautus\n_START_PARAGRAPH_\nNikita Hru\xc5\xa1t\xc5\xa1ovin tultua Neuvostoliiton kommunistisen puolueen p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteeriksi 1953 Neuvostoliitto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti palauttaa Porkkalan vuokra-alueen Suomelle kansainv\xc3\xa4liseen politiikkaan liittyen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en sit\xc3\xa4 l\xc3\xa4nnelle esimerkkin\xc3\xa4 rauhanomaisesta rinnakkaiselosta Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lisiss\xc3\xa4 suhteissa. My\xc3\xb6s ohjustekniikan nopean kehityksen mahdollistama pinta-alusten torjunta oli jo v\xc3\xa4hent\xc3\xa4nyt kiinte\xc3\xa4n rannikkotykist\xc3\xb6n merkityst\xc3\xa4 meripuolustuksessa. Neuvostoliiton johto harkitsi alueen palauttamista jo vuoden 1955 kev\xc3\xa4ttalvella. Julkisuuteen tieto tuli kuitenkin vasta, kun Suomi ja Neuvostoliitto olivat virallisesti sopineet asiasta Moskovassa Paasikiven valtiovierailun aikana 19. syyskuuta 1955, jolloin samalla YYA-sopimuksen voimassaoloa jatkettiin 20 vuodella. Viel\xc3\xa4 pari kuukautta aiemmin, hein\xc3\xa4kuun lopulla, jolloin ulkoministeri\xc3\xb6n poliittisen osaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Eero Wuori oli tiedustellut Neuvostoliiton Helsingin-suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n Viktor Lebedevin kantaa Porkkalan palautuksesta liikkuneisiin huhuihin, Lebedev oli vastannut Porkkalan olevan \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n Leningradin puolustukselle ja harmiton Suomelle\xe2\x80\x9d. Palautus toteutui 26. tammikuuta 1956, joidenkin n\xc3\xa4kemysten mukaan \xe2\x80\x9dsopivasti\xe2\x80\x9d presidentinvaalien alla. Alkuper\xc3\xa4isen sopimuksen mukaan vuokra-aika olisi kest\xc3\xa4nyt vuoteen 1994 saakka. Neuvostoliitto ehti hajota kolme vuotta aiemmin, vuonna 1991._NEWLINE_Presidentti J. K. Paasikivi piti 22. syyskuuta 1955 radiopuheen, jossa h\xc3\xa4n totesi palanneensa Moskovasta kotiin ensi kertaa tyytyv\xc3\xa4isin mielin: \xe2\x80\x9dKyn\xc3\xa4 on korjannut, mit\xc3\xa4 miekka on s\xc3\xa4rkenyt.\xe2\x80\x9d Eduskunta ratifioi Porkkalan vuokra-alueen palautuksen ja YYA-sopimuksen voimassaoloajan jatkamisen 4. lokakuuta 1955. Hallitus asetti lokakuun lopulla 1955 professori Veli Merikosken johtaman komitean selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Porkkalan palautuksesta aiheutuvia omaisuusj\xc3\xa4rjestelyj\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen ikkunaluukuton juna kulki Porkkalan halki 21. joulukuuta 1955. Porkkalan luovutusasiakirjan allekirjoittivat Neuvostoliiton Helsingin-suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6ss\xc3\xa4 26. tammikuuta 1956 Suomen puolelta p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Urho Kekkonen ja ulkoministeri Johannes Virolainen sek\xc3\xa4 Neuvostoliiton puolelta varap\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Mihail Pervuhin ja suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Viktor Lebedev. Saman p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana rajapuomi nousi Espoonlahden sillalla ja suomalaiset sotilaat marssivat Porkkalaan. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 neuvostoliittolaiset j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t suomalaisille ja ulkomaisille tiedotusv\xc3\xa4lineiden edustajille kiertoajelun Porkkalassa. Porkkalasta l\xc3\xa4hes 12 vuotta aikaisemmin l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n joutuneet asukkaat p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t palaamaan kotiseudulleen 4. helmikuuta 1956._NEWLINE_Maalaisliiton p\xc3\xa4\xc3\xa4-\xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja Maakansa luonnehti tuoreeltaan lupausta Porkkalan palautuksesta \xe2\x80\x9dPaasikiven\xe2\x80\x93Kekkosen ulkopoliittisen linjan voitoksi\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 kyseinen Suomen sodanj\xc3\xa4lkeist\xc3\xa4, kylm\xc3\xa4n sodan ajan puolueettomuuspolitiikkaa kuvannut ja etenkin Maalaisliitto-Keskustapuolueen niin sanotun K-linjan ja vuonna 1958 perustetun Paasikivi-seuran viljelem\xc3\xa4 k\xc3\xa4site esiintyi ensimm\xc3\xa4isen kerran julkisesti juuri t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4. Toisaalta Urho Kekkosen poliittiset vastustajat ja muiden muassa Helsingin Sanomien poliittinen pilapiirt\xc3\xa4j\xc3\xa4, Kekkoseen kriittisesti suhtautunut Kari Suomalainen katsoivat Kekkosen kaapanneen itselleen poliittisen hy\xc3\xb6dyn Porkkalan palautuksesta varmistaakseen valintansa uudeksi tasavallan presidentiksi. Suomalainen ep\xc3\xa4ili Kekkosen pyrkiv\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Porkkalaa keppihevosenaan saadakseen my\xc3\xb6s Karjalan palautetuksi ja t\xc3\xa4st\xc3\xa4kin kaikki pisteet itselleen. Maakansa julkaisikin tammikuun alussa 1956 piirroksen \xe2\x80\x9dUrhon soitto\xe2\x80\x9d, jossa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen hahmossa esitetty Kekkonen soitteli Suomelle \xe2\x80\x9dtakaisin poloisen Porkkalan. ehk\xc3\xa4 kauniin Karjalankin\xe2\x80\x9d. Lehti kirjoitti viel\xc3\xa4 kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin, ett\xc3\xa4 Kekkosen valinta presidentiksi antaisi parhaat takeet mahdollisuuksille it\xc3\xa4rajan tarkistamiseen._NEWLINE_Silloinen kauppa- ja teollisuusministeri Aarre Simonen v\xc3\xa4h\xc3\xa4tteli er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 puheessaan Porkkalan palautusta, koska Karjalankannasta ei saatu takaisin. Presidentti J. K. Paasikivi ripitti Simosta ankarin sanoin ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tti saarnansa: \xe2\x80\x9dEhk\xc3\xa4 herra Simonen menee itse Moskovaan ja ottaa yhden amerikkalaisen sotilaan mukaansa.\xe2\x80\x9d' Simonen selitti my\xc3\xb6hemmin halunneensa puheellaan esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 vastalauseen eduskunnan syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 n\xc3\xa4in t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asiassa ja Maalaisliiton pyrkimyksest\xc3\xa4 omia Porkkalan palautus kokonaan omaksi ansiokseen._NEWLINE_Ulkopolitiikkaan piirroksillaan \xc3\xa4rh\xc3\xa4k\xc3\xa4sti kantaa ottanut ja \xe2\x80\x9dtuhman pojan\xe2\x80\x9d maineen saanut Kari Suomalainen palasi aiheeseen vuonna 1966, jolloin vietettiin Porkkalan palautuksen kymmenvuotisjuhlaa, piirroksellaan Satu porkkanasta. Neuvostoliittolaiset kantelivat piirroksesta silloiselle ulkoministerille Ahti Karjalaiselle, joka kutsui Helsingin Sanomien p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajan Teo Mertasen nuhdeltavakseen._NEWLINE_Kun palautuksesta oli jo sovittu, neuvostoliittolaiset r\xc3\xa4j\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t ennen poistumistaan useita siell\xc3\xa4 sijainneita sotilaallisia rakennelmia. M\xc3\xa4kiluodon suuri tykkitorni r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytettiin 26. lokakuuta 1955, ja tykkien j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset kuljetettiin metalliromuna Tallinnaan teollisuuden raaka-aineeksi. Alun alkaen Porkkala oli ollut Neuvostoliitolle kallis, pieni ja vaikeasti huollettava tukikohta. Vuokra-ajan loppua kohti alueella alkoi ilmet\xc3\xa4 heitteillej\xc3\xa4t\xc3\xb6n piirteit\xc3\xa4. Kurinpito-ongelmia ja toimettomuutta esiintyi._NEWLINE_My\xc3\xb6s hautausmaita oli tuhottu ja hautakivi\xc3\xa4 pirstottu. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Neuvostoliitto kyll\xc3\xa4 maksoi runsaan korvauksen ja vahingot korjattiin, koska l\xc3\xa4ntisiin lehtiin levinneet kuvat uhkasivat romuttaa ainakin osittain sen poliittisen hy\xc3\xb6dyn, joka palautuksen aikaistamisella oli saatu. Asia sivuutettiin lopulta virallisella tasolla \xe2\x80\x9djoidenkin juopuneiden sotilaiden omavaltaisuutena\xe2\x80\x9d. Vaikka Porkkalan palautuksella oli Suomelle sek\xc3\xa4 poliittisesti ett\xc3\xa4 henkisesti eritt\xc3\xa4in suuri merkitys, Neuvostoliittoon ep\xc3\xa4luuloisesti suhtautuneissa l\xc3\xa4nsimaissa se leimattiin vain neuvostojohdon halpahintaiseksi propagandatempuksi, koska Porkkala oli menett\xc3\xa4nyt alkuper\xc3\xa4isen strategisen merkityksens\xc3\xa4 ja Moskova piti samaan aikaan It\xc3\xa4-Euroopan kansandemokratioita tiukassa otteessaan.\n_START_SECTION_\nKorvaukset ja kiinteist\xc3\xb6jen palautus\n_START_PARAGRAPH_\nKun alue luovutettiin Neuvostoliitolle, sen maanomistajille suoritettiin Suomen valtion varoista toisen korvauslain mukaisia korvauksia samoin kuin luovutetun Karjalan kiinteist\xc3\xb6ist\xc3\xa4kin.  Heill\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s maanhankintalain nojalla oikeus hankkia menett\xc3\xa4miens\xc3\xa4 kiinteist\xc3\xb6jen tilalle uudet kiinteist\xc3\xb6t, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa L\xc3\xa4nsi-Uudeltamaalta._NEWLINE_Kun alue palautettiin Suomelle, s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin alueen kiinteist\xc3\xb6j\xc3\xa4 koskeva erityinen Porkkalan palautuslaki. Sen mukaan alueen kiinteist\xc3\xb6t palautettiin entisille omistajilleen edellytt\xc3\xa4en, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 maksoivat toisen korvauslain mukaan saamansa korvaukset takaisin valtiolle.  Jos maata vuonna 1944 omistanut henkil\xc3\xb6 ei ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 elossa, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oikeus kuului sille, joka olisi saanut sen perint\xc3\xb6n\xc3\xa4, ellei luovutusta olisi tapahtunut. Kiinteist\xc3\xb6t, joille ei vuoden 1963 loppuun menness\xc3\xa4 ollut ilmaantunut omistajaa, siirtyiv\xc3\xa4t valtiolle, joka huutokauppasi ne, mutta n\xc3\xa4in tapahtui vain muutamalle kiinteist\xc3\xb6lle. Upinniemen alueen valtio kuitenkin pakkolunasti pian alueen palautuksen j\xc3\xa4lkeen uutta varuskuntaa varten.\n_START_SECTION_\nPorkkala-ooppera\n_START_PARAGRAPH_\nKirkkonummen oopperayhdistyksen tilaama, Annukka Aholan s\xc3\xa4velt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja Arto Niemisen librettoon perustuva Porkkala-ooppera kantaesitettiin 18. kes\xc3\xa4kuuta 2006 Juhani Lamminm\xc3\xa4en johdolla Kirkkonummella. Teoksella juhlittiin Porkkalan palautuksen 50-vuotisjuhlaa. Oopperan n\xc3\xa4ki yli 5\xc2\xa0500 ihmist\xc3\xa4, ja se sai Kirkkonummen Vuoden 2006 kulttuuriteko -palkinnon."