b'\n_START_ARTICLE_\nKuningas Philipin sota\n_START_SECTION_\nTaustat\n_START_PARAGRAPH_\nMarraskuussa 1620 brittil\xc3\xa4inen Mayflower-laiva ankkuroi Cape Codiin nykyisess\xc3\xa4 Massachusettsissa, ja toi mukanaan yli 100 pyhiinvaeltajaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 puritaaneista koostunut yhteis\xc3\xb6 oli saanut Englannin kuninkaalta luvan muuttaa Virginiaan, mutta merituulet kuljettivat Mayflowerin hieman pohjoisemmaksi. L\xc3\xb6ydetty\xc3\xa4\xc3\xa4n mieleisens\xc3\xa4 asuinpaikan pyhiinvaeltajat perustivat Plymouthin siirtokunnan. Heid\xc3\xa4n mets\xc3\xa4stystaitonsa olivat kuitenkin huonot ja ravinnon hankkiminen osoittautui vaikeaksi. Talven aikana yli puolet siirtolaisista menehtyi. Paikallisten wampanoag-intiaanien avulla j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neet pyhiinvaleltajat selvisiv\xc3\xa4t hengiss\xc3\xa4 seuraavaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4seen. Wampanoagit ruokkivat pappeja ja opettivat heille monia selviytymiseen liittyvi\xc3\xa4 taitoja._NEWLINE_Seuraavien vuosien aikana Plymouthin siirtokunta alkoi kasvaa. Englannista saapuneet siirtolaiset perustivat my\xc3\xb6s uusia asutuskeskuksia, joista t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi nousi Boston. Uuden-Englannin ohella my\xc3\xb6s muut eurooppalaiset siirtokunnat vahvistuivat Pohjois-Amerikan it\xc3\xa4rannikolla. Uusi Ranska ja Uudet Alankomaat laajensivat elintilaansa moniin suuntiin ja viimeisin tulokas Uusi-Ruotsi keskittyi rakentamaan linnoituksiaan Delawarejoen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaikki supisti paikallisen intiaaniv\xc3\xa4est\xc3\xb6n elintilaa ja johti lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyviin alueellisiin yhteenottoihin siirtolaisten ja alkuper\xc3\xa4isasukkaiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1643 Connecticut, Massachusetts, New Haven ja Plymouth perustivat Uuden-Englannin konfederaation, jonka tarkoitus oli yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 brittien siirtokunnat ranskalaisia, hollantilaisia ja intiaaneja vastaan. Konfederaation toimintamalli lainattiin irokeesien viiden kansan liittokunnalta._NEWLINE_Massaschusettsin papiston aloittama suurisuuntainen intiaanien k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytyskampanja ei tuottanut toivottuja tuloksia, ja levottomuudet Uuden-Englannin heimojen ja siirtolaisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t 1670-luvulla. Suurin syy erimielisyyksiin oli englantilaisten vaatimukset "ostaa" intiaanien maa-alueita. Wampanoakeilla oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 pieni maa-alue Mount Hopessa Rhode Islandilla, mutta englantilaiset halusivat senkin._NEWLINE_1660-luvulla valtaan noussut wampanoagien Metacomet (englantilaiset tunsivat h\xc3\xa4net kuningas Philipin\xc3\xa4) yritti pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kiinni is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja veljens\xc3\xa4 tekemist\xc3\xa4 rauhansopimuksista, joissa maiden koskemattomuus oli allekirjoituksin vahvistettu. H\xc3\xa4n suostui jopa luovuttamaan osan sotureidensa tuliaseista brittien vaatimuksesta. Metacometin p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 ei kuitenkaan ollut rauha, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n suunnitteli salaliittoa  englantilaisia vastaan. Viestinviej\xc3\xa4t kiersiv\xc3\xa4t kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 toiseen salaisissa neuvotteluissa, joissa he kertoivat Philipin hankkeesta ja kehottivat eri heimoja liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteen\n_START_SECTION_\nSodan puhkeaminen\n_START_PARAGRAPH_\nTammikuussa 1675 j\xc3\xa4\xc3\xa4tyneest\xc3\xa4 lammesta l\xc3\xb6ytyneen nuoren wampanoagin ruumis nosti Uuden-Englannin ja intiaanien v\xc3\xa4list\xc3\xa4 j\xc3\xa4nnitett\xc3\xa4. Vainaja todettiin Sassamon-nimiseksi Harvardin yliopiston opiskelijaksi, joka oli palannut takaisin heimonsa luo ja ryhtynyt saarnaajaksi. Sassamon toimi ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ohella brittien vakoojana ja ehti ennen kuolemaansa paljastaa englantilaisille viranomaisille kaiken mit\xc3\xa4 tiesi kuningas Philipin sotasuunnitelmista._NEWLINE_Sassamonin murha johti kes\xc3\xa4kuussa 1675 kolmen wampanoag-soturin pid\xc3\xa4tykseen ja teloittamiseen. Plymouthin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Josiah Winslow l\xc3\xa4hetti sanansaattajan kysym\xc3\xa4\xc3\xa4n miksi kuningas Philip halusi sotaa. Metacomet ei suostunut keskustelemaan asiasta kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin kanssa vaan halusi paikalle Kaarle II:n, jonka kanssa h\xc3\xa4n oli valmis neuvottelemaan rauhasta. Englannin kuningas ei kuitenkaan ollut halukas tapaamiseen. Intiaanien parasta ajatellut puritaanijohtaja Roger Williams yritti viimeiseen hetkeen asti est\xc3\xa4\xc3\xa4 wampanoageja ryhtym\xc3\xa4st\xc3\xa4 sotaan brittej\xc3\xa4 vastaan, mutta Metacomet oli jo tehnyt p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksens\xc3\xa4._NEWLINE_Sota alkoi 20. kes\xc3\xa4kuuta 1675, kun joukko siirtolaisia ry\xc3\xb6sti ja poltti kaksi wampanoagien asumusta. Molemminpuolinen vandalismi jatkui kaksi seuraavaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta intiaanit v\xc3\xa4lttiv\xc3\xa4t verenvuodatusta. Kes\xc3\xa4kuun loppuun menness\xc3\xa4 sota muuttui raaemmaksi ja levisi l\xc3\xa4pi Connecticutin, Massachusettsin ja Rhode Islandin ja laajeni New Hampshireen ja Mainen rannikkoalueelle._NEWLINE_Wampanoagit ja heid\xc3\xa4n liittolaisensa jatkoivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ottivat kohteikseen kaikkiaan 52 kaupunkia, joista 12 tuhottiin kokonaan. Metacomet sai taakseen yli tuhat soturia ja my\xc3\xb6s puolueettomina pysytelleet heimot avustivat h\xc3\xa4nen kapinallisiaan ruokatarpeiden saannissa. Vain mohegaanit ja pieni ryhm\xc3\xa4 pequoteja taistelivat brittien puolella. Wampanoagit liittolaisineen k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t sodank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4\xc3\xa4n sissitaktiikkaa, joka oli englantilaisille entuudestaan tuntematonta. Lis\xc3\xa4ksi Uudella-Englannilla oli vaikeuksia ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 kokoon sotajoukkoja, sill\xc3\xa4 heill\xc3\xa4 ei ollut vakinaista armeijaa. Onnistuttuaan luomaan vapaaehtoisista kootut miliisivoimat britit kykeniv\xc3\xa4t vastaamaan tehokkaasti vastapuolen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksiin._NEWLINE_Joulukuussa 1675 yli tuhat Uuden-Englannin vapaaehtoista sotilasta ja 150 mohegaania piiritti narragansettien kyl\xc3\xa4n, johon oli otettu suojelukseen suuret joukot wampanoag-naisia ja lapsia. Kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri John Wintropin vaatiessa narragansetteja luovuttamaan suojattinsa n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t. Seuranneessa taistelussa narragansettit pakenivat heid\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4lle suoalueelle. Wintroopin joukot seurasivat pakenijoita ja surmasivat yli 600 soturia. Taistelusta selvinneist\xc3\xa4 narragansetteista monet liittyiv\xc3\xa4t Metacometin kapinallisiin.\n_START_SECTION_\nKuningas Philipin kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nTammikuussa 1676 taistelut k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t Uuden-Englannin eduksi ja Metacometin sotajoukot alkoivat vet\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 kohti pohjoista. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 Albanya he joutuivat irokeesien liittokuntaan kuuluneiden mohawkien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kohteeksi. New Yorkin provinssin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri sir Edmund Andros ei halunnut hallintoalueelleen algonkinkielisi\xc3\xa4 intiaaneja kuten wampanoagit, vaan aseisti alueella asuneet mohawkit sotaa varten. Mohawkien isku mursi kuningas Philipin joukot ja hajalleen ly\xc3\xb6dyt wampanoagit liittolaisineen pakenivat it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Toukokuussa samana vuonna kapteeni William Turnerin johtamat siirtolaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Connecticussa paikallisen heimon kalastusleiriin ja surmasivat mahdollisesti jopa 400 intiaania._NEWLINE_Kes\xc3\xa4kuussa kuningas Philipin kapinalliset alkoivat hajaantua eri suuntiin. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksiin osallistuneet abenakit  siirtyiv\xc3\xa4t takaisin Kanadaan ja jotkut pienet heimot yhtyiv\xc3\xa4t New Yorkin mahicaneihin tai antautuivat briteille. My\xc3\xb6s narragansettien sotainto loppui heid\xc3\xa4n menetetty\xc3\xa4\xc3\xa4n ylimm\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6ns\xc3\xa4 Canonchetin. Metacomet ja j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olevat wampanoagit pyrkiv\xc3\xa4t  turvaan Mount Hopen niemimaalla sijaitsevalle suoalueelle Rhode Islandiin, josta sota oli edellisen\xc3\xa4 vuonna alkanut. Kapteeni Benjamin Churchin johtamat siirtolaiset j\xc3\xa4ljittiv\xc3\xa4t heid\xc3\xa4t kuitenkin nopeasti intiaanitiedustelijoiden avulla. Metacomet ammuttiin Churchin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 elokuussa 1676 ja h\xc3\xa4nen irtileikattu p\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 asetettiin n\xc3\xa4ytteille Plymouthissa.\n_START_SECTION_\nSodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nMetacometin kuolema ja h\xc3\xa4nen kannattajiensa hajaantuminen olivat samalla lopullinen kuolinisku Uuden-Englannin intiaaneille. Varsinaisen sodan j\xc3\xa4lkeen brittien joukot tekiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 useita hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 kapinaan osallistuneiden ja kapinallisia auttaneiden heimojen kyliin. Vaikka sota oli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti ohi jo syksyll\xc3\xa4 1676 niin rauhansopimus kirjoitettiin vasta kaksi my\xc3\xb6tt\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin._NEWLINE_Kuningas Philipin sota oli v\xc3\xa4est\xc3\xb6tuholtaan er\xc3\xa4s suurimmista Pohjois-Amerikan historiassa. Sen aikana menehtyi yli tuhat siirtolaista. Aikalaiskirjoitusten mukaan kapinoivien intiaanien menetykset olivat noin 3000 henke\xc3\xa4. Kuningas Philipin vaimo ja h\xc3\xa4nen poikansa myytiin orjiksi Karibialle kuudellakymmenell\xc3\xa4 shillingill\xc3\xa4 My\xc3\xb6s sadat muut henkiinj\xc3\xa4\xc3\xa4neet p\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t orjaty\xc3\xb6voimaksi eri puolille maailmaa.'