b'\n_START_ARTICLE_\nNarvusi\n_START_SECTION_\nMaantiede ja asutus\n_START_PARAGRAPH_\nNarvusin kunnan pinta-ala on 197,14 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se rajoittuu pohjoisessa ja koillisessa Laukaansuun, kaakossa Suuren-Lutskan ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Ivangorodin kuntiin, lounaassa Viroon ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Narvanlahteen. Pinta-alasta 62,7\xc2\xa0% on mets\xc3\xa4\xc3\xa4, 33,1\xc2\xa0% maatalousmaata ja 3,0\xc2\xa0% asuinaluetta. Laukaanjoen ja Narvanlahden v\xc3\xa4linen alue on rajavy\xc3\xb6hykett\xc3\xa4._NEWLINE_Pinnanmuodostukseltaan alue on j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden muovaamaa kumpuilevaa tasankoa. Seudulla on paljon soita, ja Narvanlahden rannalla on hiekkadyynej\xc3\xa4. Kunnan it\xc3\xa4rajalla virtaa Laukaanjoki ja l\xc3\xa4nsirajalla Narvanjoki, joita yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Rosonajoki ja sen sivuhaara Kullanjoki. Hy\xc3\xb6tykaivannaisiin kuuluu rakennushiekka._NEWLINE_Keskuskyl\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi kuntaan kuuluu 17 kyl\xc3\xa4\xc3\xa4: Dalnjaja Poljana, Gorka, Haavikko, Hanikke, Kallivieri, Karstala, Pieni-Narvusi (Maloje Kuzjomkino), Ropsu, Saarkyl\xc3\xa4, Struuppa, Sutela, Tiensuu, Udarnik, Uusi-Narvusi (Novoje Kuzjomkino), Vanhakyl\xc3\xa4, Vy\xc3\xb6termaa ja V\xc3\xa4ikyl\xc3\xa4. Suuren-Narvusin j\xc3\xa4lkeen suurimmat keskukset ovat noin 80 asukkaan Haavikko ja Ropsu. Kyliss\xc3\xa4 on paljon kes\xc3\xa4asutusta. Kes\xc3\xa4asukkaita arvioidaan olevan l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 paljon kuin vakituisia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKunnan alueelta on tehty esihistoriallisia arkeologisia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Sen kanta-asukkaat olivat vatjalaisia ja inkeroisia, joiden joukkoon tuli my\xc3\xb6hemmin slaaveja. Keskiajalla alue kuului Novgorodin tasavaltaan ja my\xc3\xb6hemmin Moskovan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ruotsalaiset valtasivat sen 1600-luvun alussa, ja autioituneisiin kyliin muutti luterilaisia inkerinsuomalaisia. Narvusin eli Kosemkinan luterilainen seurakunta perustettiin viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1640._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 valtasi Inkerin takaisin 1700-luvun alussa. Narvusin talonpojat joutuivat ensin Aleksandr Men\xc5\xa1ikovin ja h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 eri aatelissukujen maaorjiksi. Haavikon l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsi Iittovan ja nykyisen Udarnikin paikalla Ropsun kartano. Maaorjuuden lakkauttamisen j\xc3\xa4lkeen perustettiin volosti, jonka keskuspaikka oli aluksi V\xc3\xa4ikyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja 1900-luvun alusta l\xc3\xa4htien Narvusissa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kansalaissodan j\xc3\xa4lkeen volostin l\xc3\xa4nsiosa liitettiin Tarton rauhassa Viroon. Neuvostoliitolle j\xc3\xa4\xc3\xa4neest\xc3\xa4 osasta muodostettiin Narvusin kyl\xc3\xa4neuvosto._NEWLINE_Toisen maailmansodan aikana saksalaiset siirsiv\xc3\xa4t alueen suomalaiset, inkeroiset ja vatjalaiset Suomeen. Sodan j\xc3\xa4lkeen heid\xc3\xa4t palautettiin takaisin Neuvostoliittoon, jossa vain harvat p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t takaisin kotiseudulleen. Vuonna 1946 perustettiin Udarnikin sovhoosi, joka v\xc3\xa4rv\xc3\xa4si ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n muista osista. 1960\xe2\x80\x931970-lukujen vaihteessa Suuren-Narvusin ja Ropsun v\xc3\xa4lille rakennettiin sovhoosin keskustaajama viisikerroksisine asuintaloineen ja palveluineen. Kyl\xc3\xa4neuvosto muutettiin vuoden 1994 alusta Narvusin volostiksi. Nykyinen maalaiskunta on perustettu vuonna 2006.\n_START_SECTION_\nLiikenne, talous ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nKunnan t\xc3\xa4rkein liikennev\xc3\xa4yl\xc3\xa4 on Luutsan ja Kopolan (ven. Pervoje Maja) v\xc3\xa4linen asfaltoitu maantie. Sen varrella sijaitsevista kylist\xc3\xa4 on linja-autoyhteydet Jaamaan, Ivangorodiin ja Laukaansuuhun._NEWLINE_Paikallisista elinkeinoista t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 ovat erilaiset palvelut ja maatalous. Aikaisemmin t\xc3\xa4rkein ty\xc3\xb6nantaja, maatalousyritys Pribre\xc5\xbenoje on tehnyt konkurssin ja lopettanut toimintansa. Valtaosa ty\xc3\xb6voimasta k\xc3\xa4y t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 kunnan ulkopuolella._NEWLINE_Keskuskyl\xc3\xa4n palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kerhotalo, kirjasto, l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4asema, posti ja joukko kauppoja. Kauppoja on my\xc3\xb6s Haavikossa, Kallivieriss\xc3\xa4 ja V\xc3\xa4ikyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Suuressa-Narvusissa toimii luterilainen ja ortodoksinen seurakunta.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet ja matkailu\n_START_PARAGRAPH_\nPaikallinen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys on Suuren-Narvusin vuonna 1879 rakennettu luterilainen Pyh\xc3\xa4n Andreaan kirkko. Seudulla on my\xc3\xb6s useita toisen maailmansodan muistomerkkej\xc3\xa4. V\xc3\xa4ikyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 toimii lasten kes\xc3\xa4leiri ja Vanhassakyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lomakyl\xc3\xa4 ja hotelli.'