b'\n_START_ARTICLE_\nStatkraft\n_START_SECTION_\n1992\xe2\x80\x932004 Valtionyhti\xc3\xb6n synty, kasvu ja muutos osakeyhti\xc3\xb6ksi\n_START_PARAGRAPH_\nYhti\xc3\xb6 perustettiin vuonna 1992 jakamalla Norjan valtion voimalatoiminnot kahteen osaan: energiantuotantoyhti\xc3\xb6\xc3\xb6n Statkraft SF ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkkoyhti\xc3\xb6\xc3\xb6n Statnett SF. Valtionyhti\xc3\xb6 Statkrafin toiminta m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupallisen yhti\xc3\xb6n mukaiseksi, vaikka maan parlamentti ohjaakin sit\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa._NEWLINE_1993 pohjoismaiset s\xc3\xa4hk\xc3\xb6markkinat eli s\xc3\xa4hk\xc3\xb6p\xc3\xb6rssi Nord Pool perustetaan. Vuonna 1996 Statkraft alkaa laajentua ostamalla muita energiayhti\xc3\xb6t\xc3\xa4. Vuonna 1997 Svartisenin vesivoimalahanke valmistuu. Vuosina 1998\xe2\x80\x931999 yhti\xc3\xb6 perustaa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kauppaan perustuvan toimipisteet Hollantiin ja Saksaan sek\xc3\xa4 ostaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4 energiayhti\xc3\xb6it\xc3\xa4, esimerkiksi tanskalaisen Scanenergi-yhti\xc3\xb6n. Vuosina 2000\xe2\x80\x932001 ostokset jatkuvat. Norjan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Jens Stoltenberg kertoo, ett\xc3\xa4 suurimittaisten vesivoimahankkeiden rakentamisen aika Norjassa on ohi. Yhti\xc3\xb6 ostaa osuuden Ruotsin ja Saksan v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kaapelista. Vuosina 2002\xe2\x80\x932004 yhti\xc3\xb6n aiemmin nauttima valtiontakaus poistetaan ja yhti\xc3\xb6muodon muutos toteutetaan. Lokakuun 1. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 2004 valtionyhti\xc3\xb6 muutetaan osakeyhti\xc3\xb6ksi: energiakonserni Statkraft AS syntyy.\n_START_SECTION_\n2004-\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 2004\xe2\x80\x932007 yhti\xc3\xb6 jatkoi laajenemistaan. Se osti vesivoimaloita Ruotsista ja Suomesta. Yhti\xc3\xb6 rakensi tuulivoimaloita, osallistui tuulivoimahankkeisiin my\xc3\xb6s Iso-Britanniassa, rakensi maakaasuvoimaa Saksaan ja Norjaan sek\xc3\xa4 perusti useita myyntikonttoreita eri puolille Eurooppaa. Vuonna 2008 yhti\xc3\xb6 osti E.ON-konsernilta merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6- ja kaukol\xc3\xa4mp\xc3\xb6voimaloita Ruotsista, Saksasta ja Iso-Britanniasta.\n_START_SECTION_\nTuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2013 yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli oman ilmoituksensa mukaan yhteens\xc3\xa4 322 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6- tai l\xc3\xa4mp\xc3\xb6voimalaa. Voimaloiden asennettu yhteiskapasiteetti oli yli 16\xc2\xa0000 MW, josta 80\xc2\xa0% on Norjassa tai muualla Pohjoismaissa, 14\xc2\xa0% luoteisessa Euroopassa ja 6\xc2\xa0% kaakkois-Euroopassa tai Euroopan ulkopuolella. Merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t maat yhti\xc3\xb6n tuotannossa ovat Norja, Ruotsi ja Saksa. Yhti\xc3\xb6 tuottaa vuosittain noin 60 TWh s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4, josta 91\xc2\xa0% on uusiutuvaa energiaa. Yhti\xc3\xb6 on Norjan suurin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuottaja ja Pohjoismaiden 3. suurin tuottaja.'