b'\n_START_ARTICLE_\nKauvatsanjoen valuma-alue\n_START_PARAGRAPH_\nKauvatsanjoen valuma-alue sijaitsee Satakunnassa. Sen laskujoki Kauvatsanjoki laskee Kokem\xc3\xa4enjokeen, joka on Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6n laskujoki. Se purkaa vetens\xc3\xa4 Selk\xc3\xa4mereen Porin edustalla Pihlavanlahdessa. Valuma-alueen pinta-ala on 813\xc2\xa0km\xc2\xb2. Siihen kuuluu suurimpina j\xc3\xa4rvin\xc3\xa4 Puurij\xc3\xa4rvi, S\xc3\xa4\xc3\xa4ksj\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nJoen nimityksist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKauvatsanjoki oli aiemmin laajempi k\xc3\xa4site. Vanhoissa kartoissa samaa nime\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin Kokem\xc3\xa4enjoesta Mouhij\xc3\xa4rvelle saakka. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n jokea, joka on selke\xc3\xa4sti valuma-alueensa p\xc3\xa4\xc3\xa4uoma, kutsutaan eri paikoissa erilaisilla nimill\xc3\xa4. Lyhytt\xc3\xa4 osuutta Puurij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Kokem\xc3\xa4enjokeen kutsutaan Ala-Kauvatsan joeksi. Osuutta S\xc3\xa4\xc3\xa4ksj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Puurij\xc3\xa4rveen kutsutaan Kauvatsanjoeksi. Kiikoisj\xc3\xa4rven ja S\xc3\xa4\xc3\xa4ksj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4li\xc3\xa4 kutsutaan aluksi Jaaranjoeksi ja lopuksi Piilijoeksi. Mouhij\xc3\xa4rven ja Kiikoisj\xc3\xa4rven osuutta nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 Kiikoisjoeksi ett\xc3\xa4 Mouhijoeksi.\n_START_SECTION_\nMaantieto\n_START_PARAGRAPH_\nKauvatsanjoen valuma-alue on osa Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6\xc3\xa4, johon laskevista valuma-alueista rajautuu t\xc3\xa4h\xc3\xa4n luoteessa Harjunp\xc3\xa4\xc3\xa4njoen valuma-alue, mutta my\xc3\xb6s luoteessa sijaitsee ainoa kokonaan toinen vesist\xc3\xb6 eli Karvianjoen vesist\xc3\xb6. Muut Kauvatsanjoen valuma-alueeseen rajautuvat muut alueet kuuluvat Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Valuma-alueen kuntia ovat Huittinen, Kokem\xc3\xa4ki, Ulvila, Pori (eli Lavia), Ikaalinen ja H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nValuma-alueen kuvaus\n_START_PARAGRAPH_\nValuma-alueen vesist\xc3\xb6 on kuvailtu l\xc3\xa4htien liikkeelle sen alajuokusulta edeten jokien haaroja my\xc3\xb6ten yl\xc3\xa4juoksulle p\xc3\xa4in. Joidenkin j\xc3\xa4rvien tai jokihaarojen yhteyteen on merkitty sen valuma-alueen pinta-ala ja pituus sulkeisiin.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4rk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven alue\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4rk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven alue muodostuu niist\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6ist\xc3\xa4, jotka laskevat M\xc3\xa4rk\xc3\xa4j\xc3\xa4rveen tai Kirjasj\xc3\xa4rveen. Muinaisen M\xc3\xa4rk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven vesialtaasta kuroutui 1800-luvun kuivatuksen yhteydess\xc3\xa4 erilleen viisi eri j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 tai lampea. Valuma-alueeseen kuuluu n\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi kaikki Oksjokeen laskevat lammet ja j\xc3\xa4rvet. Alueen j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat Kirjasj\xc3\xa4rvi, M\xc3\xa4rk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, Valkij\xc3\xa4rvi, Mustaj\xc3\xa4rvi, Pikkuj\xc3\xa4rvi, Makkosselk\xc3\xa4, Alinen Maaj\xc3\xa4rvi, Ylinen Maaj\xc3\xa4rvi ja Pirttij\xc3\xa4rvi. Toijasjoki on Hirvonj\xc3\xa4rven laskuoja ja Niemenjoki, joka laskee Hirvonj\xc3\xa4rveen, on Vesaj\xc3\xa4rve laskujoki. Laskuojattomia ovat Matalaj\xc3\xa4rvi ja Syv\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nVesaj\xc3\xa4rven valuma-alue\n_START_PARAGRAPH_\nVesaj\xc3\xa4rveen laskee yksi tulo-oja, joka kokoaa j\xc3\xa4rvien laskuojat. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 Oksjoki laskee Vesaj\xc3\xa4rveen pohjoisesta ja se saa alkuunsa Vatulanharjun ja H\xc3\xa4meenkankaan etel\xc3\xa4rinteilt\xc3\xa4. Melkein koko seutu on mets\xc3\xa4ist\xc3\xa4 suota, joka on ojitettu l\xc3\xa4hes kokonaan. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvet ja ojaverkosto muodostavat 68\xc2\xa0km\xc2\xb2 suuruisen valuma-alueen, jossa on seuraavat j\xc3\xa4rvet: Vesaj\xc3\xa4rvi, Ihananj\xc3\xa4rvi, Lamminj\xc3\xa4rvi, Kirkkoj\xc3\xa4rvi, Nahkalammi, Ahvenlammi ja Paalej\xc3\xa4rvi.'