b'\n_START_ARTICLE_\nUskela\n_START_SECTION_\nSuurpit\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEhk\xc3\xa4 noin vuoteen 1230 menness\xc3\xa4 perustetun ja asiakirjoissa ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1329 mainitun Uskelan on arveltu olleen Halikonlahden alueen vanhin kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4. Sen alueeseen olisivat joidenkin arvioiden mukaan viel\xc3\xa4 1200-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ja 1300-luvun alussa saattaneet kuulua my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t Halikon, Perni\xc3\xb6n ja Marttilan kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Ilman n\xc3\xa4it\xc3\xa4 Uskelan alue laajimmillaan 1400-luvun lopulle asti kattoi nykyisen Salon keskustan ohella my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 Muurlan, Perttelin, Kuusjoen ja Kiikalan kuntia sek\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 Someron kaupungin etel\xc3\xa4osaa vastanneen alueen.\n_START_SECTION_\nKappelit\n_START_PARAGRAPH_\nUskelan kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettiin keskiajalla, ehk\xc3\xa4 1440-luvulla Salon ja Perttelin kappelit. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ensin mainittu k\xc3\xa4sitti my\xc3\xb6s my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n Muurlan alueen ja viimeksi mainittu my\xc3\xb6s my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t Kuusjoen ja Kiikalan. Perttelin kappeliin ehtiv\xc3\xa4t tuolloin noin puolen vuosisadan ajan kuulua my\xc3\xb6s ne kahdeksan Uskelan pohjoisinta kyl\xc3\xa4\xc3\xa4, jotka vuonna 1492 siirrettiin kirkollisesti Uskelasta Someron seurakuntaan.  _NEWLINE_Kun Kiikalasta muodostettiin itsen\xc3\xa4inen seurakunta vuonna 1639, muodostuivat likimain ne Uskelan seurakunnan rajat, jotka s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t aina 1800-luvulle asti._NEWLINE_Poikkeuksellista Uskelan em\xc3\xa4seurakunnan ja kappelien suhteissa oli, ett\xc3\xa4 itse Uskelan em\xc3\xa4kirkko Uskelanjoen rantat\xc3\xb6yr\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, Salosta Pertteliin johtaneen maantien varressa oli koko ajan puurakenteinen, kun sen sijaan Saloon ja Pertteliin rakennettiin 1500-luvulla komeat kivikirkot. My\xc3\xb6s itse Uskelan em\xc3\xa4kirkonl\xc3\xa4\xc3\xa4ni eli em\xc3\xa4seurakunnan alue erotuksena kappeleista oli alueeltaan varsin pieni.\n_START_SECTION_\nUusi em\xc3\xa4kirkko\n_START_PARAGRAPH_\nSalon ja Perttelin kappeliseurakuntien muodostumisen j\xc3\xa4lkeen Salon kappelin alaisesta Muurlasta muodostettiin oma saarnahuonekuntansa vuonna 1742. My\xc3\xb6s Teijon ruukin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 tapahtui 1700- ja 1800-luvuilla osittain edestakaisia aluemuutoksia, joiden tuloksena Teijon alue lopulta tuli kuulumaan Perni\xc3\xb6\xc3\xb6n. _NEWLINE_Suuri muutos alueen seurakuntajaossa tapahtui kun Uskelan Isokyl\xc3\xa4n em\xc3\xa4kirkko vaurioitui maanvy\xc3\xb6ryss\xc3\xa4 ja purettiin 1820-luvun lopulla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tuloksena Uskelan vanha em\xc3\xa4seurakunta yhdistettiin Salon kappeliseurakuntaan, josta n\xc3\xa4in tuli Uskelan uusi em\xc3\xa4seurakunta. Nykyinen kivirakenteinen Uskelan kirkko, jonka suunnitteli Carl Ludvig Engel, rakennettiin vuosina 1831\xe2\x80\x931832 l\xc3\xa4helle vanhan Salon kappelikirkon paikkaa, ja vanha kivinen kappelikirkko purettiin sen rakennustarpeiksi. Uskelan vanhan em\xc3\xa4kirkon paikalle Uskelanjoen rantat\xc3\xb6yr\xc3\xa4\xc3\xa4lle j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t kellotapuli ja hautausmaa, jotka ovat viel\xc3\xa4kin olemassa. _NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen seuraavat muutokset olivat Muurlan kappeliseurakunnan perustaminen Uskelan em\xc3\xa4seurakunnan alaisuuteen vuonna 1860 ja Perttelin itsen\xc3\xa4istyminen omaksi kirkkoherrakunnakseen vuonna 1869. Samoihin aikoihin k\xc3\xa4ynnistyi my\xc3\xb6s kunnallishallinto ja Perttelin kunta perustettiin vuonna 1867 ja Muurlan ja Uskelan kunnat vuonna 1868.\n_START_SECTION_\nEsikauppalasta liitoskunnaksi\n_START_PARAGRAPH_\nUskelan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 taajamaksi muodostuneesta Salosta tuli kauppala vuonna 1872 ja itsen\xc3\xa4inen kunta vuonna 1891. Seurakunnallisesti Salo itsen\xc3\xa4istyi Uskelasta vuonna 1914 ja Muurla vuonna 1919. Aluksi muodostuneen Salon kauppalan pinta-ala oli vain noin 74 hehtaaria ja sen ymp\xc3\xa4rille Salon ja Halikon puolelle ehti muodostua laajoja taajaan asuttuja "esikauppala"-alueita. Vuonna 1932 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuitenkin liitettiin Salon kauppalaan, jonka pinta-alaksi nyt tuli 1803 ha ja v\xc3\xa4kilukukin nousi 1800 hengest\xc3\xa4 yli 6000:een. Seurakuntien rajoja ei kuitenkaan muutettu vastaavasti ennen kuin vuonna 1935, jolloin tehtiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s Salon ja Uskelan seurakuntien yhdist\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Salo-Uskelan seurakunnaksi (toteutui tosin vasta 1951). Kunnallisesti vuonna 1960 kaupungiksi tullut Salo ja reik\xc3\xa4leip\xc3\xa4kunnaksi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt Uskela yhdistyiv\xc3\xa4t vuonna 1967.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1921 tietojen mukaan Uskelassa oli 32 kyl\xc3\xa4\xc3\xa4: Anisi, Anjala, Breidil\xc3\xa4, Falkkila, Fulkkila, Hakostaro, Hankala, Haukkala, H\xc3\xa4meenkyl\xc3\xa4, H\xc3\xa4mm\xc3\xa4inen, Isokyl\xc3\xa4, Karjaskyl\xc3\xa4, Karlberg (Pettil\xc3\xa4), Kaukvuori, Kavila, Kurjenpahna, K\xc3\xa4lpi\xc3\xb6 (Kelppe), K\xc3\xa4rkk\xc3\xa4, Lopenkyl\xc3\xa4, Moisio, M\xc3\xa4enala, N\xc3\xa4rvel\xc3\xa4, Pahkavuori, Pappinen, Pukkila, Rauvola, R\xc3\xb6ykk\xc3\xa4l\xc3\xa4, Salon kyl\xc3\xa4, Tottola, Ullenpy\xc3\xb6li, Veitakkala ja Villil\xc3\xa4.'