b'\n_START_ARTICLE_\nLutanj\xc3\xa4rvi (Eurajoki)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 40,3 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometri\xc3\xa4 ja leveys 2,1 kilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven luusua sijaitsee j\xc3\xa4rven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 1,2 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 laskuoja Lapinjokeen juuri Hautj\xc3\xa4rven alapuolelle. Luusuaan on rakennettu pato s\xc3\xa4\xc3\xa4telem\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeutta._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviiva on 3,3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja ranta on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin heinittynytt\xc3\xa4 pellonreunaa. It\xc3\xa4rannalla on kallioista moreenipohjaista mets\xc3\xa4\xc3\xa4. T\xc3\xa4rkein tulovesiuoma on Paskaj\xc3\xa4rvenuoma, jonka varrella on suurin j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 kuormittava peltoalue. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4isten uimaranta ja loma-asuntoja on noin 20 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa j\xc3\xa4rven it\xc3\xa4rannalla. J\xc3\xa4rvelle p\xc3\xa4\xc3\xa4see Eurajoen ja Lapin yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 tielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven veden laatu on ollut jopa erinomainen, mutta joitakin merkkej\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven rehev\xc3\xb6itymisest\xc3\xa4 on jo havaittu. Kev\xc3\xa4isin j\xc3\xa4rvi tulvii herk\xc3\xa4sti, mik\xc3\xa4 osaltaan heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven tilaa. Kasvillisuutta on paljon ja se on lajistoltaan monipuolista. Matalien rantojen edess\xc3\xa4 on runsaasti vesikasvillisuutta. Joinakin talvina esiintyy happikatoa, joka esimerkiksi vuonna 2003 aiheutti kalakuolemia._NEWLINE_J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lajeja, sek\xc3\xa4 suutari, joka on istutettu laji.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1856 Kalmbergin kartastossa j\xc3\xa4rven nimi kirjoitettiin "Luttanj\xc3\xa4rvi" ja j\xc3\xa4rven vieress\xc3\xa4 sijaitsi Lutan kyl\xc3\xa4 ("Lutta by"). 1810-luvun loppupuolella alettiin pohtia j\xc3\xa4rvenlaskuja, joilla saisi kasvatettua niittyjen pinta-alaa. Vuonna 1819 ja 1821 j\xc3\xa4tettiin Anders Henricsonin (Laurila) ja Johan Simonssonin (Kikola) toimesta anomukset soiden kuvattamisesta ja j\xc3\xa4rvenlaskusta. N\xc3\xa4ille annettiin suostumus, mik\xc3\xa4 on aiheuttanut ainakin Lutanj\xc3\xa4rven vedenpinnan laskun._NEWLINE_Toinen tieto j\xc3\xa4rvenlaskusta on nelj\xc3\xa4n j\xc3\xa4rven yhteishanke vuodelta 1891. Silloin teetettiin katselmus Vahaj\xc3\xa4rven, Rohtoisj\xc3\xa4rven, Luttanj\xc3\xa4rven ja Lammij\xc3\xa4rven j\xc3\xa4rvenlaskusta.'