b'\n_START_ARTICLE_\nNeidonkenk\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nNeidonkeng\xc3\xa4n kukka nousee 10\xe2\x80\x9320\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4n varren p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Varren tyvi on sipulinmuotoinen mukula. Kasvin ainoa lehti on ruodillinen, selv\xc3\xa4suoninen ja pitkitt\xc3\xa4ispoimuinen. Muodoltaan se on soikea tai py\xc3\xb6re\xc3\xa4hk\xc3\xb6. Lehti on yl\xc3\xa4pinnaltaan tummanvihre\xc3\xa4, alapinnaltaan sinipunertava. Lehti talvehtii vihre\xc3\xa4n\xc3\xa4. Neidonkeng\xc3\xa4n ainoa kukka on n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4, halkaisijaltaan 3\xe2\x80\x934\xc2\xa0cm. Sen alin ter\xc3\xa4lehti, labellum eli huuli muodostaa kelta-punakirjavan "tohvelin", jonka pohjalla on kaksi medet\xc3\xb6nt\xc3\xa4 valekannusta. Muut ter\xc3\xa4lehdet tekev\xc3\xa4t vaaleanpunaiset "kruunun" tohveliosan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle. Kukka on vaniljantuoksuinen. Kukinta-aika on touko-kes\xc3\xa4kuussa.  P\xc3\xb6lytys tapahtuu kimalaisten, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kuningatarten, avustuksella, mutta kypsi\xc3\xa4 kotia tavataan vain harvoin. Neidonkenk\xc3\xa4 on t\xc3\xa4ysin riippuvainen yhteisel\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 sienen kanssa._NEWLINE_Suomessa neidonkeng\xc3\xa4n l\xc3\xa4heisin sukulainen on harajuuri (Corallorhiza trifida).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nNeidonkenk\xc3\xa4\xc3\xa4 tavataan pohjoisella havumets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4 Ruotsin keski- ja pohjoisosista Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, Koreaan, Kiinaan ja Japaniin saakka, sek\xc3\xa4 laajalti my\xc3\xb6s Pohjois-Amerikassa. Kaikkialla laji on suhteellisen harvinainen. Ruotsista Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ehk\xc3\xa4 Kiinaan asti tavataan muunnosta C. bulbosa var. bulbosa, Kaukoid\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen korvaa pidempikannuksinen C. bulbosa var. speciosa. Pohjois-Amerikan kasvit jaetaan kahteen muunnokseen, C. bulbosa var. americana ja C. bulbosa var. occidentalis._NEWLINE_Suomessa neidonkeng\xc3\xa4n esiintym\xc3\xa4t ovat keskittyneet toisaalta Kemin-Rovaniemen seudulle, toisaalta Koillis-Kuusamoon. Kaikkiaan Lapin ja Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4neist\xc3\xa4 tunnetaan parisataa kasvupaikkaa. Etel\xc3\xa4- ja Keski-Suomesta neidonkeng\xc3\xa4n kasvupaikkoja tunnetaan vain muutamia, joilta usealta se on h\xc3\xa4vinnyt.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTavallisimmin neidonkeng\xc3\xa4n tapaa kalkkiseutujen vanhoista kuusimetsist\xc3\xa4, mutta se kasvaa my\xc3\xb6s m\xc3\xa4nnik\xc3\xb6iss\xc3\xa4, lehdoissa ja lettokorvissa. Neidonkeng\xc3\xa4n kasvupaikkojen suurimpana uhkana ovat metsien avohakkuut ja auraus. Niit\xc3\xa4 ovat tuhonneet my\xc3\xb6s pellonraivaus sek\xc3\xa4 rakentaminen. Monia esiintymi\xc3\xa4 on tuhoutunut yrityksiss\xc3\xa4 siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 kasveja puutarhoihin sek\xc3\xa4 kasvien keruun seurauksena.'