b'\n_START_ARTICLE_\nKarstimaa\n_START_PARAGRAPH_\nKarstimaa on maisemamuoto, joka syntyy usein vuorisuola-, kalkkikivi-, kipsi- tai jopa dolomiittikallioon. Sadeveden liuottaessa sen pinnasta pois vesiliukoista ainesta, joka voi olla kalliotyypist\xc3\xa4 riippuen suolaa, kalsiumkarbonaattia, muita karbonaatteja tai kipsi\xc3\xa4. Sana \xe2\x80\x9dkarsti\xe2\x80\x9d tulee Balkanin Karst-vuoristosta.\n_START_SECTION_\nKarstimaan piirteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4llainen rapautuminen ei j\xc3\xa4t\xc3\xa4 kovin paljon maannosta, joka lopulta peitt\xc3\xa4isi kallion pinnan. Sen sijaan uurteen syvenev\xc3\xa4t ja porautuvat kallion pintaa syvemm\xc3\xa4lle ja ne alkavat yhdisty\xc3\xa4 kanavien verkostoksi, jota pitkin sadevesi virtaa alemmaksi. Lopulta kanavat puhkaisevat maanalaisia yhteyksi\xc3\xa4 toisiinsa ja syntyy maanalaisia puroja ja jokia. Niit\xc3\xa4 kanavia, jotka tunkeutuvat kallioon maanpinnalta pystysuoraan alas pohjaveden tasolle kutsutaan doliineiksi. Pohjaveden saavutettuaan, veden paine suuntautuu sivullep\xc3\xa4in. Siten voi synty\xc3\xa4 vaakasuoria luolia joko pohjaveden alle tai sen yl\xc3\xa4puolelle. _NEWLINE_Mik\xc3\xa4\xc3\xa4n ei est\xc3\xa4 maanalaista jokea sy\xc3\xb6vytt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 tunnelia suuremmaksi. Pohjaveden alapuolella veden virtaus sy\xc3\xb6vytt\xc3\xa4\xc3\xa4 luolan lattiaa, seini\xc3\xa4 ja kattoa tasaisesti. Luolat tulevat silloin py\xc3\xb6re\xc3\xa4n muotoisiksi. Jos joki virtaa pohjaveden yl\xc3\xa4puolella, kuluttaa joki vain luolan lattiaa ja alaseini\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in luolan korkeus kasvaa koko ajan. Korkealla maan pinnalta kalkkikiven l\xc3\xa4pi tihkuva vesi on karbonaateista kyll\xc3\xa4inen ja karbonaatit voivat saostua luolissa takaisin mineraaleiksi. N\xc3\xa4in syntyv\xc3\xa4t esimerkiksi tippukivet (stalaktiitti ja stalagmiitti). Vesi muuttuu sitten pohjavedeksi ja jokien vedeksi. Alavilla mailla maanalainen vesi tihkuu tai virtaa lopulta takaisin maan pinnalle joko karstil\xc3\xa4htein\xc3\xa4 tai luolista purkautuvina karstipuroina, taikka vesi laskee j\xc3\xa4rveen tai mereen vedenalaisista l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4._NEWLINE_Maanalaiset luolat vaikuttavat my\xc3\xb6s karstimaisemaan. Kun luola on kasvanut riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n suureksi, voi sen katto romahtaa ja luolasta syntyy maanpinnalle aukko. Doliinit ja maanalaisten jokien suuaukot toimivat tulvissa my\xc3\xb6s p\xc3\xa4invastoin. Tulvaveden t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 maanalaiset onkalot, alkaa vesi tunkeutua aukoista yl\xc3\xb6s maanpinnalle. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in joki saattaa virrata koko matkan sek\xc3\xa4 maan alla ett\xc3\xa4 maanpinnalla ja notkelmiin voi nousta karstij\xc3\xa4rvi\xc3\xa4. Maanalaiset luolastot kuitenkin tyhjenev\xc3\xa4t lopulta ja silloin pinnalla vedenpinta laskee ja vesi painuu takaisin doliineihin.\n_START_SECTION_\nEroosion vaiheita\n_START_PARAGRAPH_\nJos karstikallion p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on maannosta, ei kalkkikiven rapautumista huomaa ennen kuin siihen syntyy doliineja tai sen pinta muuten kuluu. Jos jokivesi tai vesist\xc3\xb6n aallokko huuhtoo kalkkikivipinnan esille tai se on ollut jo j\xc3\xa4\xc3\xa4kaudelta saakka paljaana, voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 kalkkikivikiveyksen. Siin\xc3\xa4 kallion pinta on sy\xc3\xb6pynyt kuopille ja syville uurteille._NEWLINE_Seuraava vaihe on vaikeampikulkuinen karrenmaasto. Siin\xc3\xa4 ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 tasaista kallionpintaa, vaan pinta on t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 ihmisen kokoisia uurteita ja syvi\xc3\xa4 koloja sek\xc3\xa4 maan alle vajoavia doliineja. Maasto voi olla laiduntaville el\xc3\xa4imille vaarallinen, koska koloihin pudonneet el\xc3\xa4imet eiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4se en\xc3\xa4\xc3\xa4 pois tai sy\xc3\xb6pyneet viisteet ovat liukkaita ja el\xc3\xa4imet putoavat niilt\xc3\xa4 alas._NEWLINE_Maasto muuttuu vaikeammaksi, kun maanalaiset luolat sortuvat ja maahan syntyy suuria aukkoja. Aukot voivat olla syvi\xc3\xa4 tai ne ovat t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 seisovaa tai virtaavaa vett\xc3\xa4. Rinteet aukkojen l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4 voivat sortua aukkoihin. Aukot ovat alkua maaston romahtamiselle. Silloin t\xc3\xb6rr\xc3\xb6tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4 kovempi kiviaines, jonka ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4 maat vajoavat yh\xc3\xa4 alemmaksi. Karstipylv\xc3\xa4iksi tai -m\xc3\xa4iksi kutsutaan jyrkk\xc3\xa4rinteisi\xc3\xa4 m\xc3\xa4ki\xc3\xa4, joita ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i tasainen virtaavan veden tasoittama ja hedelm\xc3\xa4llinen maannos. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tyyppisi\xc3\xa4 maisemia tunnetaan ymp\xc3\xa4ri maailmaa.'