b'\n_START_ARTICLE_\nJakobiitti (puolue)\n_START_SECTION_\nJakobiittien historia\n_START_PARAGRAPH_\nJakobiittien t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t kannatusalueet Britteinsaarilla olivat Irlanti ja Skotlanti, Skotlannissa erityisesti Yl\xc3\xa4maat. My\xc3\xb6s Walesissa ja Pohjois-Englannissa jakobitismilla oli jonkin verran vaikutusvaltaa. Jakobitismin kannattajien motiivit vaihtelivat: monet katolilaiset toivoivat katolisen uskon aseman palauttamista, ja rojalistit katsoivat parlamentin ylitt\xc3\xa4neen valtuutensa julistaessaan Jaakko II:n menett\xc3\xa4neen kuninkuutensa. Skotlannissa jakobitismi liittyi klaanij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n viimeisiin hetkiin ja erillisen Skotlannin kuninkuuden lakkauttamiseen, ja se el\xc3\xa4\xc3\xa4 yh\xc3\xa4 kansallisromanttisena muistona. Englannissa jakobiittien kannatus nousi joksikin aikaa kansan vierastaman Yrj\xc3\xb6 I:n valtaannousun j\xc3\xa4lkeen. Salaseuran tavoin toimineet ja useita sotilaallisia hankkeita toimeenpanneet jakobiitit vetiv\xc3\xa4t puoleensa my\xc3\xb6s j\xc3\xa4nnityst\xc3\xa4 kaipaavia ja rahan tarpeessa olevia seikkailijoita. Jakobiitit harjoittivat lis\xc3\xa4ksi salakuljetusta, jossa olivat avuksi suhteet Ranskassa asuviin maanpakolaisiin. Jakobiittien sotatoimet saivat vaihtelevasti tukea mit\xc3\xa4 moninaisimpien liittosuhteiden kautta; erityisesti Ranska ja Espanja avustivat jakobiitteja eri aikoina._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset jakobiittien kapinat tapahtuivat vuonna 1689 Skotlannissa ja Irlannissa, johon syrj\xc3\xa4ytetty Jaakko teki Ranskan avustuksella maihinnousun. Jakobiittisota Irlannissa jatkui vuoteen 1691, joskin Jaakko oli jo edellisen\xc3\xa4 vuonna palannut maanpakoon Ranskaan. Skotlannissa jakobiitit ly\xc3\xb6tiin sotilaallisesti vuonna 1690, ja saatuaan Jaakolta luvan klaanien p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t alistuivat kuningas Vilhelmin Oranialaisen valtaan vuonna 1692. Jaakon kuoltua vuonna 1701 h\xc3\xa4nen poikansa julistautui kuninkaaksi, ja Ranskan, Espanjan ja Modenan hovit sek\xc3\xa4 paavi tunnustivat h\xc3\xa4net Englannin hallitsijaksi._NEWLINE_Skotlannissa syttyi 1700-luvulla kaksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 jakobiittien kapinaa: vuosina 1715 ja 1745. Jakobiitit yrittiv\xc3\xa4t maihinnousua Espanjan laivaston tuella vuonna 1719 ja Ranskan avustuksella 1744. Viimeiset yritykset tehtiin vuonna 1751, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Charles Edward Stuart t\xc3\xa4rveli suhteensa omiin tukijoihinsa, jotka hylk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t h\xc3\xa4net. Skotlannissa hallitus tuhosi klaanij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n riist\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 klaanien p\xc3\xa4\xc3\xa4miehilt\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden valtaoikeudet, lakkauttamalla klaanien oikeuden vaatia asepalvelusta ja kielt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aseenkannon sek\xc3\xa4 kansallispukujen ja gaelin kielen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n. Yl\xc3\xa4maan tieverkkoa parannettiin, ja sinne perustettiin varuskuntia.\n_START_SECTION_\nJakobiittien vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka jakobiitit ep\xc3\xa4onnistuivat omassa asiassaan t\xc3\xa4ysin, heid\xc3\xa4n toimintansa vaikutti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Britannian historiaan. Jakobiitit sitoivat Britannian valtion voimavaroja vuosikymmenten ajan ja pakottivat kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kotimaassa poliittisen kontrollin j\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4 kuten vakooja- ja tiedonantajaverkostoja sek\xc3\xa4 vahvistamaan pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 armeijaa. Osin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ansiosta Ison-Britannian valtio kykeni tehokkaasti vastustamaan 1700-luvun loppupuolen vallankumouksellisia liikkeit\xc3\xa4. Jakobitismin tuho heikensi my\xc3\xb6s skotlantilaisen ja irlantilaisen kansallisaatteen uskottavuutta. Vaikka jakobiitit olivat kapinallisia, heid\xc3\xa4n aatteensa oli tukevasti monarkistinen eik\xc3\xa4 siten uhannut vallitsevaa yhteiskuntaj\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJakobiitit ja Ruotsi\n_START_PARAGRAPH_\nJakobitismiin liittyv\xc3\xa4 episodi Ruotsin historiassa oli Suuren Pohjan sodan aikana vuosina 1718\xe2\x80\x931719 kenraali Carl Gustaf Armfeltin johdolla yritetty Trondheimin valtaus. Valtausyrityksest\xc3\xa4 huhuttiin, ett\xc3\xa4 suunnitelmana oli laivata ruotsalaisjoukot Trondheimista Skotlantiin jakobiittien kapinan tueksi, mahdollisesti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n laivaston avulla \xe2\x80\x93 Ruotsin kuningas Kaarle XII oli vuonna 1717 neuvotellut tsaari Pietari Suuren kanssa rauhanehdoista Ahvenanmaalla. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ruotsalaishistorioitsijat eiv\xc3\xa4t pid\xc3\xa4 suunnitelmaa uskottavana, ja kuninkaan arvellaan itse panneen huhun alulle h\xc3\xa4m\xc3\xa4ystarkoituksessa. Tarina esiintyy muun muassa Aarno Karimon historiallisessa seikkailuromaanissa Armfeltin l\xc3\xa4hetti.'