b'\n_START_ARTICLE_\nTeologian historia\n_START_SECTION_\nAristoteleen vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nAristoteles luki teologian matematiikan ja fysiikan ohella yhdeksi teoreettisen filosofian osa-alueeksi, ja korkea-arvoisemman kohteensa ansiosta n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kahta muuta korkea-arvoisemmaksi. Teologian kohteena olivat kaikkein jumalallisimmat kysymykset, kuten \xe2\x80\x9densimm\xc3\xa4isen liikuttajan\xe2\x80\x9d tutkiminen. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 kautta termi on p\xc3\xa4\xc3\xa4tynyt lukuisiin l\xc3\xa4ntisiin ja it\xc3\xa4maisiin uskonnollisiin perinteisiin. Plotinokselle teologia oli ainoa tiede, joka oli tieteen nimen arvoinen.\n_START_SECTION_\nVarron kolmijako\n_START_PARAGRAPH_\nRoomalainen kirjailija Varro jakoi teologian kreikkalaisiin l\xc3\xa4hteisiin perustuen kolmeen lajiin: myyttiseen, joka k\xc3\xa4sitteli kreikkalaisiin jumaliin liittyvi\xc3\xa4 myyttej\xc3\xa4; rationaaliseen eli j\xc3\xa4rkiper\xc3\xa4iseen, johon kuului filosofinen tutkimus jumalista ja kosmologiasta; ja yhteiskunnalliseen, johon kuuluivat riitit ja julkiset uskonnolliset menot._NEWLINE_Jotkut latinalaiset kirkkois\xc3\xa4t, kuten Tertullianus ja Augustinus, seurasivat Varron kolmijakoa.\n_START_SECTION_\nVarhaiskristillisyys ja teologia\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaiskristillisen\xc3\xa4 aikana teologia ymm\xc3\xa4rrettiin antiikin perint\xc3\xb6n\xc3\xa4 opiksi Jumalasta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ominaisuuksista. Kristinuskossa keskeinen osa oli t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in oppi Jumalan olemuksesta ja kolminaisuusopin mukaisista persoonista. Alkukirkon aikana teologiaa ei pidetty yleens\xc3\xa4 tieteen\xc3\xa4, vaan osana uskonnon harjoitusta._NEWLINE_Varhaiskristilliset kirjoittajat ovat kuitenkin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet termi\xc3\xa4 my\xc3\xb6s useissa hieman erilaisissa merkityksiss\xc3\xa4. Kreikkalaisessa traditiossa theologia on tarkoittanut usein Jumalaa ja jumaluutta koskevaa puhetta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 erotetaan ekonomiasta, joka on Jumalan (pelastus)tekoja (ns. \'pelastustaloutta\') koskevaa puhetta. Esimerkkin\xc3\xa4 Gregorios Nyssalaisen ajattelu.\n_START_SECTION_\nKreikkalaisten kirkkoisien kanta\n_START_PARAGRAPH_\nJoillekin kreikkalaisille kirkkoisille theologia tarkoitti puolestaan Jumalan puhetta. Esimerkiksi Uuden testamentin k\xc3\xa4sikirjoituksissa Johanneksen ilmestyksen otsikoksi on kirjattu apokalypsis ioannou tou theologou, \xe2\x80\x9dJohannes Teologin ilmestys\xe2\x80\x9d. (Ortodoksinen perinne nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 apostoli Johannesta Johannes Teologiksi.) \'Logos\' tarkoittaa t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 luultavimmin \xe2\x80\x9dsanaa\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dviesti\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Ho theologos tarkoittaa siis, ett\xc3\xa4 kirjoittaja on esitt\xc3\xa4nyt Jumalan paljastaman ilmestyksen, logoi tou theou eli Jumalan sanat. Termi liittyy tiukasti Johanneksen evankeliumin alussa olevaan logos-tematiikkaan, jossa Kristusta kutsutaan nimell\xc3\xa4 Logos.\n_START_SECTION_\nSkolastiikka ja teologia\n_START_PARAGRAPH_\nKeskiajan skolastiikassa termi alkoi merkit\xc3\xa4 kristillisen uskon oppien j\xc3\xa4rkiper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tutkimista, ja viel\xc3\xa4 tarkemmin yliopistollista tieteenalaa, joka piti Jumalan olemuksen tutkimuksen lis\xc3\xa4ksi sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa sakramenttiopin, pelastusopin ja kirkko-opin. Teologiaa vastaavana ilmaisuna saatettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 termi\xc3\xa4 sacra doctrina eli pyh\xc3\xa4 oppi. Tiede ei kuitenkaan viel\xc3\xa4 tuolloin tarkoittanut vain rationaalisesti perusteltujen tietojen kokoelmaa, vaan tieteen peruslauseina saattoivat toimia my\xc3\xb6s ilmoituksen kautta uskotut totuudet.\n_START_SECTION_\nModerni teologia\n_START_PARAGRAPH_\nNykyaikana er\xc3\xa4s teologian m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4 on, ett\xc3\xa4 teologia on kristinuskoa koskevien k\xc3\xa4sitysten systemaattista tarkastelua, erilaisten uskonnollisten k\xc3\xa4sitysten analysointia ja vertailua. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n toisen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4n mukaan teologia on uskontoja, erityisesti kristinuskoa, koskevaa tieteellist\xc3\xa4 tutkimusta. On oma v\xc3\xa4ittelyn alainen keskustelunaiheensa, mik\xc3\xa4li teologiaa sanan vanhassa merkityksess\xc3\xa4 voidaan kutsua en\xc3\xa4\xc3\xa4 teologiaksi sanan uusissa merkityksiss\xc3\xa4. Jos vanha termi puhui Jumalasta, niin nykyinen teologia puhuu t\xc3\xa4st\xc3\xa4 jumalapuheesta._NEWLINE_Teologialla voidaan viitata my\xc3\xb6s yhteis\xc3\xb6n tai henkil\xc3\xb6n uskonnollisten uskomusten kokonaisuuteen; n\xc3\xa4in voidaan puhua esimerkiksi apostoli Paavalin teologiasta tai katolisesta teologiasta. Lis\xc3\xa4ksi termi\xc3\xa4 \'teologia\' voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 uskontojen yhteydess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s ei-propositionaalisessa merkityksess\xc3\xa4. N\xc3\xa4in esimerkiksi Martti Luther voi todeta, ett\xc3\xa4 "Kristuksessa on tosi teologia ja Jumalan tuntemus".'