b'\n_START_ARTICLE_\nRunomitta\n_START_PARAGRAPH_\nRunomitta eli metrumi kuvaa mitallisessa runoudessa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4n kielellisen muodon. Runomittoja k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4\xc3\xa4 oppia sanotaan metriikaksi. Runomitat voidaan jakaa muun muassa poljennollisiin ja poljennottomiin runomittoihin._NEWLINE_Poljennollinen runomitta perustuu runojalan sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mien nousujen ja laskujen suhteeseen sek\xc3\xa4 runojalkojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdess\xc3\xa4 s\xc3\xa4keess\xc3\xa4. Kielest\xc3\xa4 riippuen nousuja ja laskuja edustavat painolliset ja painottomat tavut tai pitk\xc3\xa4t ja lyhyet tavut tai molemmat. Runojaloilla tarkoitetaan nousujen ja laskujen s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 yhdistelmi\xc3\xa4, ja ne sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tavallisesti yhden nousun ja yhden tai kaksi laskua. Erilaisten tavujen vaihtelusta syntyy runomitan rytmi, poljento. Poljennollisissa runomitoissa on yleens\xc3\xa4 4\xe2\x80\x938 runojalkaa s\xc3\xa4keess\xc3\xa4, jonka mukaan niit\xc3\xa4 kutsutaan kreikkalaisin lukusanoin tetra-, penta-, heksa-, hepta- tai oktametreiksi. _NEWLINE_Poljennottomat runomitat voivat perustua esimerkiksi tavujen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4keess\xc3\xa4 ja s\xc3\xa4keiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4keist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 loppusointuun._NEWLINE_Runomitat ovat erityisen olennaisia musiikkilyriikassa, jossa poljento liittyy kiinte\xc3\xa4sti musiikin tahtiin.'