b'\n_START_ARTICLE_\nPompeiuksen teatteri\n_START_PARAGRAPH_\nPompeiuksen teatteri (lat. Theatrum Pompeium, ital. Teatro di Pompeio) oli antiikin aikana Rooman suurin teatteri ja ensimm\xc3\xa4inen pysyv\xc3\xa4 kivinen teatterirakennus kaupungissa. Teatterin rakennutti Gnaeus Pompeius Magnus toisena konsulikautenaan. Rakennus vihittiin 55 eaa. Campus Martiuksella.\n_START_SECTION_\nRakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nTertullianuksen mukaanPompeius rakensi teatterinsa kaupunginmuurien ulkopuolelle ja vihki sen Venus Victrixin temppeliksi, sill\xc3\xa4 muutoin laki ei olisi sallinut pysyv\xc3\xa4n teatterin pystytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Roomaan. Plutarkhos mainitsee Pompeiuksen luomuksen esikuvaksi Mytilinin kiviteatterin, mutta se saattoi saada vaikutteita Sullan Praenesteen rakentamasta Fortuna Primigenian temppelikompleksista. Mahtava rakennus oli tarkoitettu yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kasvattamaan rakentajansa, ansioituneen kenraalin, poliittista vaikutusvaltaa kansalaissotien vaivaamassa tasavallassa.\n_START_SECTION_\nArkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nPompeiuksen teatterin puolikaaren muotoinen julkisivu muistutti jaottelultaan sit\xc3\xa4 huomattavasti my\xc3\xb6h\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta meid\xc3\xa4n p\xc3\xa4iviimme s\xc3\xa4ilynytt\xc3\xa4 Colosseumia. Tabulariumissa ensi kertaa n\xc3\xa4hdyn konstruktioperiaatteen mukaisesti holvikaaria koristivat katutasossa doorilaiset, toisessa kerroksessa joonialaiset ja kolmannessa, umpinaisessa kerroksessa, korinttilaiset pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t. Teatterin halkaisija oli 150\xe2\x80\x93160 metri\xc3\xa4 ja scaenan, n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n, pituus 95 metri\xc3\xa4. Arviot teatterin istuinpaikkojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 vaihtelevat kymmenest\xc3\xa4 tuhannesta 40 tuhanteen katsojaan. Rakennukseen kuului my\xc3\xb6s puutarha, pylv\xc3\xa4sk\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja kuuria._NEWLINE_Julius Caesar murhattiin maaliskuun iduksena 44 eaa. Pompeiuksen teatteriin kuuluneessa kuuriassa, jossa senaatti kokoontui v\xc3\xa4liaikaisesti ennen Curia Julian valmistumista._NEWLINE_Keisari Augustus korjautti teatteria vuonna 32 eaa. ja teatterissa riehuneen tulipalon j\xc3\xa4ljilt\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 korjautti keisari Tiberius vuonna 21. My\xc3\xb6s seuraavat keisarit Caligula, Claudius ja Nero kunnostututtivat teatteria. Keisarit Domitianus ja Septimus Severus korjauttivat rakennusta ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4siv\xc3\xa4t siihen my\xc3\xb6s muutost\xc3\xb6it\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTeatterin h\xc3\xa4vitys\n_START_PARAGRAPH_\nTeatteria korjattiin viel\xc3\xa4 vuosina 507- 511. Vuosien 535- 554 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana Rooman v\xc3\xa4kiluku romahti huomattavasti eik\xc3\xa4 suurelle teatterirakennukselle l\xc3\xb6ytynyt en\xc3\xa4\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Rakennus sijaitsi l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Tiber- jokea, jonka tulvat vaurioittivat teatterin rakenteita. Vuoden 700 paikkeilla ilmestynyt pyhiinvaeltajien opaskirja mainitsee yh\xc3\xa4 rakennuksen olevan olemassa. 1100- luvulla sen raunioihin rakennettiin kaksi kirkkoa, mutta rakennuksen muoto oli yh\xc3\xa4 havaittavissa. Vuonna 1150 Johannes de Ceca ilmoittaa myyneens\xc3\xa4 trilliumin eli py\xc3\xb6re\xc3\xa4n rakennuksen Orsinien- suvun esi-is\xc3\xa4lle. Vuonna 1296 Orsinit muuttivat rakennuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset linnoitukseksi._NEWLINE_Keskiajalla raunioihin raivattiin Campo\xe2\x80\x98 de Fiori. Teatterin j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sten kivimateriaalia k\xc3\xa4ytettiin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin olmassaoleviin rakennuksiin, kuten Palazzo della Cancelleriaan. Siin\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty teatterista per\xc3\xa4isin olevia travertiinilohkareita ja v\xc3\xa4rillisest\xc3\xa4, aikoinaan katsomoa koristaneista, kivest\xc3\xa4 veistettyj\xc3\xa4 pylv\xc3\xa4it\xc3\xa4._NEWLINE_Teatterin pohjakaava, jota paikalle my\xc3\xb6hemmin pystytetyt uudemmat rakennukset edelleen seuraavat, on selv\xc3\xa4sti tunnistettavissa ilmakuvissa. Teatterin pohjakaava on ikuistettu my\xc3\xb6s Vespasianuksen Rauhan temppelist\xc3\xa4 (Templum Pacis) l\xc3\xb6ydettyyn monumentaaliseen karttaan (Forma Urbis Romae).\n_START_SECTION_\nRakennuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteiden tutkiminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1482 kirjoitti asianajaja Angelus Porticnus, ett\xc3\xa4 viinikellaria rakennettaessa h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6miehens\xc3\xa4 olivat l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neet kookkaan kiven, jossa oli teksti genivs theatri pompeiani. Vuonna 1525 rakennettiin Santa Maria Grotta Pintan kirkkoa ja tuolloin l\xc3\xb6ydettiin marmorilaatta jossa oli teksti Venus Victrix. 1700-luvulla rakennust\xc3\xb6iden yhteydess\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydettiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4.Tutkijat ymm\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 ne kuuluivat paikalla aikoinaan sijainneeseen Pompeiuksen teatteriin. _NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 teatterin raunioita tutki 1700- luvulla Giovanni Battista Piranesi etsauksissaan. Etsauksista n\xc3\xa4kee, ett\xc3\xa4 rakennelma on madaltunut huomattavasti ja siit\xc3\xa4 on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 suurta ovea (vomitoria) ja pieni osa katsomoa. On huomattava, ett\xc3\xa4 Piranesi on ehk\xc3\xa4 yhdist\xc3\xa4nyt s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 osia toisiinsa ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt my\xc3\xb6s mielikuvitustaan t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n piirrostaan._NEWLINE_Ranskalainen arkkitehti Victoire Baltard teki Vitruviuksen teosten ja Forma Urbis Romaen pohjalta ennallistuspiirroksia teatterista vuonna 1837. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s teetti kaivauksia Largo dei Librailla ja Piazza del Satirilla jotta saataisiin selville rakennelma tarkka sijainti ja koko. H\xc3\xa4nen piirroksensa ovat olleet pohjana my\xc3\xb6hemmille tutkimuksille. _NEWLINE_Alueella tehtiin tutkimuksia my\xc3\xb6s kahden seuraavan vuosikymmenen aikana. Niit\xc3\xa4 ei dokumentoitu. Seuraavat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tutkimukset tehtiin 1865._NEWLINE_Vuoden 1865 kaivaukset teetti Palazzo Pion omistaja Pietro Righetti, joka oli rakennuttamassa palazzoonsa lis\xc3\xa4rakennusta. Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t tuolloin Venus Vitrixin temppelin perustukset. Righetti m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si arkkitehti Luigi Gabetin jatkamaan kaivauksia ja tuolloin l\xc3\xb6ydettiin pronssipatsas, jonka nimi on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Hercules Righetti. Se l\xc3\xb6ydettiin hautautuneena kaatuneen sein\xc3\xa4n alta l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Venus Vitrixin temppelin perustuksia. Paavi Pius IX osti sen ja patsas on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 Vatikaanin museossa.  Rakennuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteist\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s muita patsaita, kuten muusa Melpomenen patsas. Napoleonin joukot toivat sen Pariisiin Louvreen vuonna 1803. _NEWLINE_Uusia kaivauksia tehtiin vuonna 2001. Nykyaikainen kunnallistekniikka, jossa kadun alla kulkee tietoliikennekaapeleita, vesi- ja kaasuputkia on tehnyt kaivauksista eritt\xc3\xa4in hankalia. Tuolloin l\xc3\xb6ydettiin aikaisemmin tuntematon, maahan hautautunut huone. Lis\xc3\xa4ksi ne antoivat entist\xc3\xa4 tarkempaa tietoa rakennuksen ulkorajoista. Kaivaukset ovat eritt\xc3\xa4in hankalat tehd\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 vaarana on p\xc3\xa4\xc3\xa4lle tehtyjen uudempien rakennusten sortuminen._NEWLINE_Vuonna 2003 tehtiin j\xc3\xa4lleen kaivauksia. Nyt l\xc3\xb6ydettiin el\xc3\xa4inten luita, ruukunpaloja ja keittoastioiden sirpaleita 1200-luvulta alueelta, joka on ollut koskematon 1400-luvulta alkaen. Lis\xc3\xa4ksi l\xc3\xb6ydettiin j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 freskoista. Freskot on maalattu todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isimmin keisari Domitianuksen teett\xc3\xa4mien kunnostust\xc3\xb6iden yhteydess\xc3\xa4.'