b'\n_START_ARTICLE_\nTy\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikki\n_START_PARAGRAPH_\nTy\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikki on vasemmiston useimmiten poliittista musiikkia ja osa poliittista ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enkulttuuria. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlaulut ottavat sanoillaan yleens\xc3\xa4 kantaa politiikkaan. Vanhaan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikkiin kuuluvat my\xc3\xb6s marssit. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikin juuret ovat Ranskan suuren vallankumouksen yhteydess\xc3\xa4 syntyneeseen vallankumoukselliseen musiikkiin.\n_START_SECTION_\nKuuluisia ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlauluja\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4kyvin osa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikkia ovat taistelulaulut eli ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmarssit._NEWLINE_Kuuluisin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikin s\xc3\xa4velm\xc3\xa4 on Kansainv\xc3\xa4linen-marssi. Alkuper\xc3\xa4iset sanat teki Eug\xc3\xa8ne Pottier 1871 ja s\xc3\xa4velm\xc3\xa4n Pierre Degeyter 1888. Suomeksi laulun k\xc3\xa4\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4t sosialistit Otto Wille Kuusinen, Yrj\xc3\xb6 Sirola ja Sulo Wuolijoki 1905 ja siit\xc3\xa4 tuli nopeasti tunnettu. _NEWLINE_Muita kuuluisia s\xc3\xa4velmi\xc3\xa4 on punalippua ylist\xc3\xa4v\xc3\xa4 "Bandiera Rossa". Laulun tekstin laati Carlo Tuzzi vuonna 1908 kahteen lombardialaiseen kansanlauluun. _NEWLINE_It\xc3\xa4saksalainen Hanns Eisler s\xc3\xa4velsi ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikkia yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Bertolt Brechtin kanssa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kirjoittamiin teksteihin.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikki Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlauluja on laulettu 1800-luvun loppupuolelta asti. Jo rekilauluihin ja arkkiveisuihin sis\xc3\xa4ltyi useita ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlauluja. Aluksi esiintyiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kuorot ja torvisoittokunnat, ja my\xc3\xb6hemminkin kuorolaulu on ollut suosittua. Laulujen sanat olivat joko korkean aatteellisia (esim. Antti T\xc3\xb6rneroosin kirjoittama ja Oskar Merikannon s\xc3\xa4velt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en marssi) tai kuvauksia ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en kurjuudesta. Juho Ernst Kujala julkaisi vuonna 1907 kokoelman kuplettityylisi\xc3\xa4 k\xc3\xb6yh\xc3\xa4list\xc3\xb6lauluja. Lauluja omaksuttiin my\xc3\xb6s Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4, Saksasta ja muista ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen vahvoista maista._NEWLINE_Suomen ensimm\xc3\xa4inen painettu ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlaulujen kokoelma Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en laulukirja ilmestyi vuonna 1900. Se sis\xc3\xa4lsi yksitoista laulua. Teoksesta tehtiin my\xc3\xb6hemmin laajennettuja uusia versioita, joita vuoteen 1920 menness\xc3\xa4 oli painettu yli 200 000 kappaletta._NEWLINE_Sis\xc3\xa4llissodan aikoihin kehittyi runsaasti lis\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikkia, ensimm\xc3\xa4iseksi vankileirilauluja. Vuoden 1918 j\xc3\xa4lkeen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen sek\xc3\xa4 sosialidemokraattisella ett\xc3\xa4 kommunistisella haaralla kehittyi kis\xc3\xa4llilaulujen eli p\xc3\xa4iv\xc3\xa4npoliittisten pilkkalaulujen perinne. Kommunistien laulut saivat paljon vaikutteita Neuvostoliitosta. Kis\xc3\xa4llilaulu eli kukoistuskauttaan 1950-luvulla._NEWLINE_1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlaulut olivat j\xc3\xa4lleen suosittuja nuorison vasemmistolaistumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Vanhoista ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlauluista tehtiin uusia levytyksi\xc3\xa4. Kaj Chydenius, Eero Ojanen ja muut s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4t tekiv\xc3\xa4t uutta yhteiskunnallista musiikkia._NEWLINE_Tunnetuin suomalainen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlaulujen esitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 on ollut Reijo Frank, joka on esiintynyt my\xc3\xb6s ulkomailla. Suomalaista ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en musiikkikulttuuria ovat tutkineet erityisesti Pekka Gronow, Ilpo Saunio ja Timo Tuovinen sek\xc3\xa4 vuonna 1979 perustettu Maailman musiikin keskus (vuoteen 1991 Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmusiikki-instituutti). _NEWLINE_Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en musiikkikulttuurin vaalijana on Tampereella toimiva, vuonna 1920 perustettu Suomen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Musiikkiliitto (STM). Liitto julkaisee Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en S\xc3\xa4vel -lehte\xc3\xa4 (perustettu vuonna 1926, aiempi nimi Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Musiikkilehti) ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 leirej\xc3\xa4 ja koulutustilaisuuksia laulajille ja soittajille. STM:n puheenjohtajana toimii nykyisin Jaana Palanter\xc3\xa4 ja sen kunniapuheenjohtajana on entinen kansanedustaja Pentti Lahti-Nuuttila (SDP).'