b'\n_START_ARTICLE_\nKaarlensilta\n_START_PARAGRAPH_\nKaarlensilta (t\xc5\xa1ek. Karl\xc5\xafv most) on Vltavajoen ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kuuluisa kivinen goottilaistyylinen silta Prahassa, T\xc5\xa1ekin tasavallassa. Kaarlensilta on 516 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4hes kymmenen metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Se koostuu kuudestatoista kaaresta. Silta yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 toisiinsa Prahan Pienen puolen (Mal\xc3\xa1 Strana) ja Vanhankaupungin (Star\xc3\xa9 M\xc4\x9bsto). _NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n sillalla saa liikkua vain jalan, mutta aiemmin sen yli liikenn\xc3\xb6iv\xc3\xa4t ensin hevos- ja sitten s\xc3\xa4hk\xc3\xb6raitiovaunut sek\xc3\xa4 autot._NEWLINE_Sillan molemmissa p\xc3\xa4iss\xc3\xa4 on torni. Sek\xc3\xa4 Vanhankaupungin puoleiseen Starom\xc4\x9bstsk\xc3\xa1 ve\xc5\xbeiin ett\xc3\xa4 Pienen kaupungin puoleiseen Malostransk\xc3\xa1 ve\xc5\xbeiin p\xc3\xa4\xc3\xa4see kiipe\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ihailemaan Prahan ja Kaarlensillan maisemia. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n sillan ovat vallanneet turistimassat, rihkamakauppiaat ja katutaiteilijat. Jos haluaa nauttia sillalla k\xc3\xa4velyst\xc3\xa4 rauhassa ilman tungosta, on parasta menn\xc3\xa4 sinne eritt\xc3\xa4in my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n illalla tai eritt\xc3\xa4in aikaisin aamulla.\n_START_SECTION_\nKaarlensillan vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nKaarlensillan rakentaminen aloitettiin vuonna 1357 kuningas Kaarle IV:n aikana. Rakentamista johti arkkitehti Peter Parler, jonka muihin t\xc3\xb6ihin kuuluu esimerkiksi Pyh\xc3\xa4n Vituksen katedraali Prahan linnassa. On sanottu, ett\xc3\xa4 muurauslaastiin sekoitettiin kananmunankeltuaisia vahvistamaan sillan rakennetta._NEWLINE_Alun perin sillan nimi oli Kivisilta (Kamenn\xc3\xbd most) ja my\xc3\xb6hemmin Prahan silta (Pra\xc5\xbesk\xc3\xbd most). Kaarlensillaksi sit\xc3\xa4 on kutsuttu vuodesta 1870 l\xc3\xa4htien. Ennen nykyist\xc3\xa4 siltaa joen ylitti samalla kohden vuonna 1172 rakennettu Judithin silta, joka oli ensimm\xc3\xa4inen kivisilta Vltavan yli. Se romahti tulvassa vuonna 1342. Toisin kuin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4, Kaarlensilta on selviytynyt monista tulvista: viimeksi vuonna 2002, kun maa koki pahimman tulvan viimeiseen 500 vuoteen.\n_START_SECTION_\nPatsaat Kaarlensillalla\n_START_PARAGRAPH_\nSiltaa koristavat kolmenkymmenen pyhimyksen patsaat, joista useimmat ovat parhaiden b\xc3\xb6\xc3\xb6mil\xc3\xa4isten kuvanveist\xc3\xa4jien tekemi\xc3\xa4 vuosien 1683 ja 1714 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana. Sillalle ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet muun muassa Pyh\xc3\xa4 Johannes Nepomukilainen, Pyh\xc3\xa4 Vitus, Pyh\xc3\xa4 Luitgard, Johannes Kastaja, Pyh\xc3\xa4 Venceslaus, Pyh\xc3\xa4 Sigismund, Juudas Taddaeus ja Franciscus Assisilainen. Patsaista suosituin on varmaankin Pyh\xc3\xa4n Johannes Nepomukilaisen patsas. H\xc3\xa4n oli t\xc5\xa1ekkil\xc3\xa4inen marttyyripyhimys, joka teloitettiin heitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 h\xc3\xa4net sillalta alas kuningas Vaclav IV:n hallintokaudella. Patsaan muistolaatta kiilt\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 tuhannet ihmiset ovat kosketelleet sit\xc3\xa4 vuosisatojen aikana. Patsaan koskettamisen sanotaan tuovan hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 onnea ja varmistavan, ett\xc3\xa4 kyseinen henkil\xc3\xb6 viel\xc3\xa4 palaa takaisin Prahaan.'