b'\n_START_ARTICLE_\nKorsholman linnal\xc3\xa4\xc3\xa4ni\n_START_PARAGRAPH_\nKorsholman linnal\xc3\xa4\xc3\xa4ni oli keskiaikainen ruotsalainen linnal\xc3\xa4\xc3\xa4ni Per\xc3\xa4merta ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alueella. Linnal\xc3\xa4\xc3\xa4ni ulottui alun perin Uumajan seudulta l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 aina Vaasaan saakka id\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Se sai nimens\xc3\xa4 Vaasan edustalla olevasta Korsholman linnasta, joka mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran Bo Joninpoika Gripin testamentissa vuonna 1384 nimell\xc3\xa4 Krytzeborg._NEWLINE_Bo Joninpoika oli vuodesta 1374 ollut kaikkien Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4nien sek\xc3\xa4 Suur-H\xc3\xa4lsinglandin hallitsija. H\xc3\xa4nen kuolemansa j\xc3\xa4lkeen vitaaliveljet olivat herroina Korsholmassa, mutta luovuttivat vuonna 1399 linnan alueineen kruunulle. Kuningatar Margareeta asetti entisen vitaaliveljen Otte Peccatelin linnanvoudiksi. Bridget Ottentyt\xc3\xa4r Peccatel, joka oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4, nai vuonna 1428 Nils Gustafinpoika B\xc3\xa5tin Rossvikin suvusta. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli seuraava Korsholman linnan vouti._NEWLINE_Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaan Per\xc3\xa4meren ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 muodosti erillisen linnal\xc3\xa4\xc3\xa4niin. Hallinnollinen yhteys H\xc3\xa4lsinglandiin oli lopullisesti katkennut._NEWLINE_Vuonna 1413 tehtiin verollepano seuraavissa Korsholman linnal\xc3\xa4\xc3\xa4nin pit\xc3\xa4jiss\xc3\xa4: Mustasaari, Kyr\xc3\xb6, Kemi ja Ranta (muodostivat yhden pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n), Tornio, Luulaja, Piitime, Skellefte\xc3\xa5, L\xc3\xb6v\xc3\xa5nger, Bygde\xc3\xa5 ja Uumaja._NEWLINE_Nils Gustafinpojan kuoleman j\xc3\xa4lkeen valtionhoitaja Kaarle Knuutinpoika Bonde otti haltuunsa Korsholman linnal\xc3\xa4\xc3\xa4nin ja koko Suomen. H\xc3\xa4nen vastustajansa Krister Niilonpoika Vaasa onnistui kuitenkin voittamaan kuningas Kristoferin luottamuksen ja sai riistetty\xc3\xa4 Kaarle Knuutinpojalta suuren osan l\xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4. Ratkaisu johti siihen ett\xc3\xa4 Korsholman linnal\xc3\xa4\xc3\xa4ni jaettiin vuonna 1435 kahteen laamannikuntaan Upsalan ja Turun hiippakuntien v\xc3\xa4lisen rajan mukaisesti, Kemijoesta hieman pohjoiseen._NEWLINE_Vuonna 1441 my\xc3\xb6s itse l\xc3\xa4\xc3\xa4ni jaettiin saman rajan mukaisesti. Entisen suurl\xc3\xa4\xc3\xa4nin l\xc3\xa4nsiosaa alettiin nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 V\xc3\xa4sterbotteniksi ja it\xc3\xa4osaa Pohjanmaaksi (ruotsiksi \xc3\x96sterbotten). T\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien Korsholman l\xc3\xa4\xc3\xa4ni k\xc3\xa4sitti ainoastaan Pohjanmaan. Kaarle Knuutinpojan j\xc3\xa4lkeen l\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 hallitsivat useat muut Ruotsin ylimykset. Tunnetuimpia heist\xc3\xa4 on Sten Sture vanhempi. Vuoden 1634 l\xc3\xa4\xc3\xa4niuudistuksen j\xc3\xa4lkeen entisen Korsholman linnal\xc3\xa4\xc3\xa4nin alue tuli kuulumaan Pohjanmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4niin_NEWLINE_Viel\xc3\xa4 vuonna 1569 k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t V\xc3\xa4sterbottenin talonpojat Korsholman l\xc3\xa4\xc3\xa4nin l\xc3\xa4nsiosan (provincie Corsholms partis occidentalis) sinetti\xc3\xa4. Sill\xc3\xa4 sinet\xc3\xb6itiin s\xc3\xa4\xc3\xa4dyn uskollisuudenvala Juhana III:lle. Vaakunassa kaksi karhua hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4 miest\xc3\xa4 vastaan.'