b'\n_START_ARTICLE_\nJapanin parlamentti\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJapanin ensimm\xc3\xa4inen nykyaikainen lakias\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4 kokous oli Keisarillinen parlamentti (jap. \xe5\xb8\x9d\xe5\x9c\x8b\xe8\xad\xb0\xe4\xbc\x9a, Teikoku-gikai), joka perustettiin vuosina 1889\xe2\x80\x931947 voimassa olleen Meiji-perustuslain mukaisesti. Perustuslaki hyv\xc3\xa4ksyttiin 11. helmikuuta 1889 ja parlamentti kokoontui ensimm\xc3\xa4isen kerran 29. marraskuuta 1890, kun laki tuli voimaan. Parlamentti koostui alahuoneesta ja yl\xc3\xa4huoneesta, jonka nimi oli Kizoku-in (jap. \xe8\xb2\xb4\xe6\x97\x8f\xe9\x99\xa2, engl. House of Peers). Alahuone valittiin suorilla vaaleilla, joskin \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutettuja oli rajallinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4; yleinen \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus miehille otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1925. Yl\xc3\xa4huone oli samantyyppinen kuin brittil\xc3\xa4inen House of Lords ja koostui ylh\xc3\xa4isaatelin j\xc3\xa4senist\xc3\xa4._NEWLINE_Meiji-perustuslaki pohjautui suureksi osaksi 1800-luvun Preussin perustuslailliseen monarkiaan ja uusi parlamentti muotoiltiin osin Saksan valtiop\xc3\xa4ivien ja osin brittil\xc3\xa4isen Westminster-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n mukaan. Toisin kuin Japanin nykyisess\xc3\xa4 perustuslaissa, Meiji-perustuslaissa keisarille annettiin todellista poliittista valtaa, vaikka k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 keisarin vallank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lti ohjasikin genr\xc5\x8d-nimell\xc3\xa4 tunnettu ryhm\xc3\xa4 oligarkkeja._NEWLINE_Tullakseen laiksi perustuslain lis\xc3\xa4yksell\xc3\xa4 tuli olla sek\xc3\xa4 parlamentin ett\xc3\xa4 keisarin hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4. Vaikka keisari ei voinutkaan en\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4 lakeja itse, h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli siis veto-oikeus parlamentissa. Keisari sai my\xc3\xb6s valita vapaasti p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin ja hallituksen, ja niinp\xc3\xa4 Meiji-perustuslain aikana p\xc3\xa4\xc3\xa4ministereit\xc3\xa4 ei useinkaan valittu parlamentista eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 he nauttineet sen luottamusta. Keisarillisella parlamentilla oli my\xc3\xb6s vain rajalliset valtaoikeudet muuttaa valtion budjettia. Vaikka parlamentti voikin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 veto-oikeuttaan budjettiin, edellisen vuoden budjetti pysyi voimassa, jos mit\xc3\xa4\xc3\xa4n budjettia ei hyv\xc3\xa4ksytty._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen vuonna 1947 hyv\xc3\xa4ksytty uusi Japanin perustuslaki loi aiempaa demokraattisemman j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n ja sen mukaan parlamentti nimettiin Valtionkokoukseksi. \xc3\x84\xc3\xa4nioikeus laajennettiin ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa koskemaan naisia, Kizoku-in lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin suorilla vaaleilla valittava yl\xc3\xa4huone. Keisarin valtaoikeuksia supistettiin ja h\xc3\xa4nelle j\xc3\xa4i vain nykyinen seremoniallinen rooli. Parlamentti julistettiin "valtiovallan korkeimmaksi elimeksi" (artikla 41). Kaikki parlamentin vaalit j\xc3\xa4rjestettiin siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n yhden \xc3\xa4\xc3\xa4nen vaalitavalla._NEWLINE_Suhteellisen vaalitavan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notto yl\xc3\xa4huoneen vaaleissa vuonna 1982 oli ensimm\xc3\xa4inen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaaliuudistus sodanj\xc3\xa4lkeisen perustuslain aikana. Sen sijaan ett\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4j\xc3\xa4t olisivat \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4neet yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 koko maan k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 vaalipiirist\xc3\xa4, kuten aiemmin, he \xc3\xa4\xc3\xa4nestiv\xc3\xa4t nyt puolueita. Puolueet tekev\xc3\xa4t listan ehdokkaistaan ennen vaaleja ja yksitt\xc3\xa4iset edustajat valitaan puolueiden koko maassa saamien \xc3\xa4\xc3\xa4nim\xc3\xa4\xc3\xa4rien suhteiden perusteella. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, jotta ehdokkaiden ei tarvitsisi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 niin paljon rahaa kampanjointiin koko maan alueella. Kriitikkojen mukaan uusi j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 kuitenkin hy\xc3\xb6dytti kahta suurinta puoluetta, LDP:t\xc3\xa4 ja sosialistista puoluetta, jotka olivatkin tukeneet uudistusta.\n_START_SECTION_\nToiminta\n_START_PARAGRAPH_\nPerustuslain mukaan parlamentin t\xc3\xa4ytyy kokoontua ainakin kerran vuodessa. Teknisesti ainoastaan alahuone hajotetaan ennen vaaleja, kun taas alahuoneen ollessa hajotettuna yl\xc3\xa4huone on yleens\xc3\xa4 "suljettu". Keisari sek\xc3\xa4 kutsuu parlamentin koolle ett\xc3\xa4 hajottaa alahuoneen, mutta h\xc3\xa4nen t\xc3\xa4ytyy tehd\xc3\xa4 se noudattaen hallituksen neuvoa. H\xc3\xa4t\xc3\xa4tilassa hallitus voi kutsua parlamentin ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseen istuntoon, jollaisen voi kutsua koolle my\xc3\xb6s v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n nelj\xc3\xa4sosa kumman tahansa huoneen j\xc3\xa4senist\xc3\xa4. Jokaisen istuntokauden alussa keisari lukee erityisen puheen, jossa h\xc3\xa4n kertoo hallituksen tulevaa vuotta koskevista suunnitelmista, valtaistuimeltaan yl\xc3\xa4huoneessa. _NEWLINE_Parlamentti on p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6svaltainen, jos kolmasosa kumman tahansa huoneen j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 on paikalla, ja istunnot ovat julkisia, ellei ainakin kaksi kolmasosaa paikalla olevista edustajista p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 toisin. Kumpikin huone valitsee oman puhemiehens\xc3\xa4, joka ratkaisee \xc3\xa4\xc3\xa4nestyksen tasapelitilanteessa. Molempien huoneiden j\xc3\xa4senill\xc3\xa4 on tietynlainen suojaus pid\xc3\xa4tyst\xc3\xa4 vastaan, kun parlamentin istuntokausi on k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4, ja parlamentissa puhutut sanat ja annetut \xc3\xa4\xc3\xa4net nauttivat parlamentaarista etuoikeutta. Kumpikin huone p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 omista s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ist\xc3\xa4\xc3\xa4n ja on vastuussa omien j\xc3\xa4sentens\xc3\xa4 rankaisemisesta. Edustaja voidaan erottaa kahden kolmasosan \xc3\xa4\xc3\xa4nienemmist\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Jokaisella hallituksen j\xc3\xa4senell\xc3\xa4 on oikeus puhua kummassa tahansa parlamentin huoneessa lakiehdotuksesta, ja kummallakin huoneella on oikeus kutsua paikalle hallituksen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4._NEWLINE_Japanin parlamenttiin on valittu ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsimaalaisena j\xc3\xa4sen\xc3\xa4 2002 suomalaissyntyinen Marutei Tsurunen (syntyj\xc3\xa4\xc3\xa4n Martti Turunen). Parlamentissa Tsurunen edustaa demokraatteja.'