b'\n_START_ARTICLE_\nNormannivalloitus\n_START_PARAGRAPH_\nNormannivalloitus oli vuonna 1066 alkanut tapahtumasarja, jossa Vilhelm Valloittajan johtamat pohjoisranskalaiset normannit valloittivat Englannin. Normannien voitto Hastingsin taistelussa johti siihen, ett\xc3\xa4 maa siirtyi heid\xc3\xa4n valtaansa._NEWLINE_Normannivalloitus oli k\xc3\xa4\xc3\xa4nteentekev\xc3\xa4 hetki Englannin historiassa. Se yhdisti englantilaiset ranskalaisen ylimyst\xc3\xb6n kautta tiukemmin manner-Eurooppaan, ja skandinaavien suhteellinen vaikutus pieneni. Se vaikutti maan kieleen ja hallintoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Normannivalloituksesta alkoi my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hes tuhat vuotta kest\xc3\xa4nyt kilpailu ja vihanpito Ranskan kanssa.\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nNormannien l\xc3\xa4ht\xc3\xb6paikkaan, Normandiaan, oli maihinnousua edelt\xc3\xa4vin\xc3\xa4 vuosina tullut runsaasti viikinkej\xc3\xa4. Vuonna 911 Ranskan kuningas antoi viikinkip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Rollolle luvan asettua maan pohjoisosaan, sill\xc3\xa4 ajatuksella ett\xc3\xa4 he suojaisivat Ranskaa muiden viikinkien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksilt\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 onnistui, ja alueen asukkaita sanottiin normanneiksi, pohjoisen miehiksi. Normannit hylk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t skandinaavisen muinaisuskon ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t kristinuskoon, ja omaksuivat ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kielen._NEWLINE_Tammikuussa 1066 Vilhelm Valloittajan lapsettoman serkun, Edvard Tunnustajan kuoltua Vilhelm vaati Englannin kruunua itselleen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 perustui siihen, ett\xc3\xa4 Edvard oli mahdollisesti luvannut kruunun h\xc3\xa4nelle vieraillessaan Vilhelmin luona vuonna 1052 sek\xc3\xa4 Haraldin vannomaan valaan. Kuninkaaksi kuitenkin kruunattiin Harald Godwininpoika.\n_START_SECTION_\nMaihinnousu\n_START_PARAGRAPH_\nVilhelm alkoi koota armeijaa Englantiin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten. H\xc3\xa4n sai toiminnalleen paavi Aleksanteri II:n ja Henrik IV:n tuen. Normannijoukkojen vahvuus oli noin 600 laivaa ja 7\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4. Vilhelm sai armeijansa kasaan elokuussa. H\xc3\xa4n nousi maihin Sussexissa 28. syyskuuta, ja rakennutti heti tukikohdakseen puisen paaluvarustuksen l\xc3\xa4helle Hastingsia. Harald oli juuri taistelemassa pohjoisessa ja ly\xc3\xb6nyt Stamfordin sillan taistelussa toisen vihollisen, Norjan kuninkaan Harald Ankaran, jota Haraldin veli Tostig oli tukenut. Harald marssi oikop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 Hastingsiin._NEWLINE_Hastingsin taistelu k\xc3\xa4ytiin 14. lokakuuta. Harald sai surmansa, samoin h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4, ja anglosaksien armeija pakeni. J\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neet jaarlit ja arkkipiispat lietsoivat vastarintaa, witenagemot julisti Edgar Athelingin kuninkaaksi. Edgar antautui Vilhelmille marraskuun lopussa tai joulukuun alussa mutta joulup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1066 Vilhelm kruunattiin Englannin kuninkaaksi Westminster Abbeyss\xc3\xa4.'