b'\n_START_ARTICLE_\nVihavuosi\n_START_PARAGRAPH_\nVihavuosi on kyl\xc3\xa4 Hauholla, joka kuuluu nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n H\xc3\xa4meenlinnan kuntaan. Vakinaisia asukkaita on noin 30, joista 10 asuu vanhassa kyl\xc3\xa4taajamassa. Kes\xc3\xa4isin asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousee 300:aan loma-asujien ansiosta._NEWLINE_Vihavuoden kosken it\xc3\xa4rannalla on entinen punatiilinen teollisuusrakennus, jossa on korkea savupiippu. Se toimii nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kahvilana, jossa on Internet-yhteys. Rakennuksen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kosken l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on naurulokkeja, harmaalokkeja ja sorsia. Joesta perhokalastetaan taimenia. Alueella on my\xc3\xb6s kalastukselta rauhoitettuja vesist\xc3\xb6n osia._NEWLINE_Luopioistentien ja Vihavuoden tien risteyksen lounaispuolella on Suomen v\xc3\xa4est\xc3\xb6keskipiste, johon keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin jokaisella suomalaisella on ollut 191 kilometrin matka. Paikka on merkitty kivell\xc3\xa4 ja se n\xc3\xa4kyy hyvin Vihavuoden tielle. Lammin-Luopioisten tien varressa on lis\xc3\xa4ksi tien it\xc3\xa4puolella vuoden 1918 toverihaudan opaste, johon ei ole viitoitusta.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVihavuoden koski on tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti mainittu ensimm\xc3\xa4isen kerran asiakirjoissa vuonna 1433 myllykoskena. Ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin, ett\xc3\xa4 jo ennen roomalaiskatolisen kirkon aikaa olisi koskessa ollut mylly. Vihavuoden myllyn loistoaikoina kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asui 200\xe2\x80\x93300 ihmist\xc3\xa4 ja viel\xc3\xa4 1960-luvulla noin kaksisataa ihmist\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1918 Heikki ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Maula ostivat puolet Vihavuoden Perttulan s\xc3\xa4teritilasta, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen vuonna 1923 kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n valmistui Maulan veljesten saha, josta tuli vientisaha. Se myytiin konkurssihuutokaupassa Vienti Export Ltd:lle, jolla oli liikesuhteita mm. Englantiin. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli kolme kauppaa: Ilmosen kauppa, Etel\xc3\xa4-H\xc3\xa4meen Osuuskauppa ja Niemen kauppa. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimi lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4 nuorisoseura. Vuonna 1973 perustettiin urheiluseura Itu ja samana vuonna Yhtyneet Paperitehtaat tuli sahan omistajaksi. Puuta vietiin mm. Britanniaan, L\xc3\xa4hi-it\xc3\xa4\xc3\xa4n ja L\xc3\xa4nsi-Saksaan. Saha lakkautettiin vuonna 1985. Toinen saha, Kettulan saha, suljettiin vuonna 1994._NEWLINE_Rekolan mylly oli Rekolan suvun omistuksessa nelj\xc3\xa4ntoista sukupolven ajan, vuosina 1638\xe2\x80\x931938. Myllyn otti vuonna 1961 hoitaakseen Hauho-Seura, joka kunnosti myllyalueen, johon kuuluvat lis\xc3\xa4ksi 1600-luvun myllypirtti, asuintalo 1800-luvulta ja aitta vuodelta 1849 sek\xc3\xa4 sauna. Alueella toimii Vihavuoden myllymuseo, joka on auki yleis\xc3\xb6lle kes\xc3\xa4isin. _NEWLINE_Vihavuoden 115 hengen kirkkovene Vellamo on lahjoitettu Suomen kansallismuseolle ja se on n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 Seurasaaressa.'