b'\n_START_ARTICLE_\nSiilij\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja sen pituus on 600 metri\xc3\xa4 ja leveys 450 metri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rveen laskee yksi oja, joka on Iso-K\xc3\xb6hk\xc3\xb6r\xc3\xb6n laskuoja. Siilij\xc3\xa4rven luusua sijaitsee j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4rannalla, josta saa alkuunsa kilometrin pituinen laskuoja M\xc3\xa4tikk\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviiva on 1,7 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja ranta on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin moreeni- ja kalliopohjaista mets\xc3\xa4maastoa. Rannalla on paljon loma-asuntoja ja aikoinaan j\xc3\xa4rven rannassa toimi Mouhij\xc3\xa4rven meijeri.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSiilij\xc3\xa4rven ja Uotsolan kyl\xc3\xa4n nimi\xc3\xa4 on arveltu alkuper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n saamelaiseksi nimiksi. Siili ei ole suomalainen alkuper\xc3\xa4islaji, sill\xc3\xa4 se saapui maahamme aikasintaan 1800-luvulla. Siksi vanhalle Siilinj\xc3\xa4rvelle on haettu toinen etymologia. Sellainen l\xc3\xb6ytyy siita-, siiti- ja siili- alkuisena sanana merkityksell\xc3\xa4 pohjoissaameksi siida eli lappalaisten talvikyl\xc3\xa4 tai lapinkyl\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Siilinj\xc3\xa4rven kupeessa oleva Uotsolan taajaman nimi sopii asiayhteyteen, sill\xc3\xa4 vuosso-, vuotso- ja uotso-alkuiset nimet ovat appelatiivina pohjoissaameksi vuoh\xc4\x87\xc4\x87u eli kapea, vetinen suo. Nimen s\xc3\xa4ilyminen nykyp\xc3\xa4iviin voidaan ajatella niin, ett\xc3\xa4 maanviljelij\xc3\xa4t tunsivat rautakaudella tai keskiajalla lappalaisia Mouhij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja tiesiv\xc3\xa4t paikkojen nimet. Kun viljely alkoi my\xc3\xb6s Mouhij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, ottivat viljelij\xc3\xa4t my\xc3\xb6s k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 samat nimet.'