b'\n_START_ARTICLE_\nBalettitekniikka\n_START_SECTION_\nBalettitekniikan koulutus\n_START_PARAGRAPH_\nBalettitanssijan kouluttaminen alkaa noin kymmenvuotiaana ja kest\xc3\xa4\xc3\xa4 kahdeksan vuotta (Vaganova-metodin mukaan - eri systeemeiss\xc3\xa4 asiassa on hieman vaihtelevuutta). Alimmilla luokilla keskityt\xc3\xa4\xc3\xa4n perusteisiin sek\xc3\xa4 tarvittavan voiman ja venyvyyden kasvattamiseen, ylimmill\xc3\xa4 luokilla liikesuoritusten vaativuus ja vaihtelevuus kasvaa ja samalla liikelaadulliset ja musiikilliset aspektit nousevat yh\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mmiksi. _NEWLINE_Erityisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 on alusta asti saada tyylillisesti oikeaoppista ja osaavaa koulutusta, sill\xc3\xa4 tyylin puutteita on my\xc3\xb6hemmin vaikeaa korjata. Kouluttajan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 itse sek\xc3\xa4 osata ett\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 balettitekniikkaa syv\xc3\xa4llisesti, sill\xc3\xa4 sen pienimm\xc3\xa4tkin yksityiskohdat pit\xc3\xa4\xc3\xa4 pysty\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n oppilaille \xe2\x80\x93 sanallinen selitt\xc3\xa4minen ei koskaan voi korvata n\xc3\xa4k\xc3\xb6havaintoa. Juuri hiuksenhienot pienet vivahde-erot m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelev\xc3\xa4t tanssijan tekniikan joko laadukkaaksi tai puutteelliseksi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nBaletin tekniikka ja liikesanasto on syntynyt varhaisten hoviv\xc3\xa4en seuratanssien pohjalta, joista baletti tanssitaidemuotona alkoi kehitty\xc3\xa4 1400\xe2\x80\x931500 -luvuilla Italiassa ja Ranskassa. Varhaisin kirjoitettu materiaali n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tansseista on 1400-luvulta. _NEWLINE_1589 ilmestyi Thoinot Arbeaun opas 1500-luvun seuratansseihin Orch\xc3\xa9sographie. Baletin viisi jalkojen perusasentoa numeroi 1600-luvun lopulla Ludvig XIV:n balettimestari Pierre Beauchamps (tunnetaan my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Charles Louis). H\xc3\xa4n kehitti my\xc3\xb6s tanssin liikemerkint\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n Feuillet-kirjoituksen. Ludvig XIV:n Ranskassa perustettiin my\xc3\xb6s 1661 Acad\xc3\xa9mie Royale de Danse (koulutti tanssia hoviv\xc3\xa4elle opettaneita balettimestareita), josta yhdistettyn\xc3\xa4 Acad\xc3\xa9mie Royale de Musiquen kanssa muodostui Pariisin Ooppera. _NEWLINE_1681 siell\xc3\xa4 aloitettiin tanssikoulutus oopperabaletteja varten ja 1713 tanssijoiden ammattikoulutus. Ero seuratanssiin alkoi kasvaa ja tekniikka kehitty\xc3\xa4. Aikaisemman lattiassa tiukemmin pysyneen danse terre \xc3\xa0 terre -tyylin korvasi danse haute, jossa oli hyppyj\xc3\xa4 ja loikkia. Ballerina Marie Camargo lyhensi hameenhelmaansa halutessaan n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hienon jalkaty\xc3\xb6skentelyns\xc3\xa4 kunnolla. Auguste Vestris \xe2\x80\x93 tanssin jumalaksi kutsutun Ga\xc3\xabtan Vestris\'n poika \xe2\x80\x93  esitti sek\xc3\xa4 useamman py\xc3\xb6r\xc3\xa4hdyksen piruetteja ett\xc3\xa4 entrechat-huit -hypyn. H\xc3\xa4nen oppilastaan Charles Didelot\'ta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen baletin is\xc3\xa4n\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi Keisarillisen baletin p\xc3\xa4\xc3\xa4tanssimestarina ja koreografina 1816\xe2\x80\x931837. My\xc3\xb6s Vestris\'n tanssisukuun kuulunut saksalainen Anne Heinel esitti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ballerinana kaksoispiruetteja Pariisissa 1766._NEWLINE_Vuonna 1820 ilmestyi italialaisen Carlo Blasis\'in kirja Trait\xc3\xa9 \xc3\xa9l\xc3\xa9mentaire, th\xc3\xa9orique et pratique de l\'art de la danse, joka oli ensimm\xc3\xa4inen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n tutkielma balettitekniikasta. Kirja on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin klassisen tanssin perusteoksia. Blasis opiskeli Pariisissa ja ty\xc3\xb6skenteli 1817 l\xc3\xa4htien Milanon La Scalassa. 1826\xe2\x80\x931830 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli Lontoossa tanssijana ja koreografina. 1828 ilmestyi h\xc3\xa4nen kirjansa Code of Therpsichore ja 1847 Notes Upon Dancing. Vammautumisensa j\xc3\xa4lkeen 1837 Blasis toimi La Scalan tanssikoulun johtajana ja h\xc3\xa4nen harjoittelumetodinsa tuotti monia tanssijavirtuooseja. H\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n jatkoivat Borri ja Lepri ja my\xc3\xb6hemmin muun muassa Enrico Cechetti. Italia olikin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n teknisen kehityksen ja taituruuden k\xc3\xa4rkimaa. _NEWLINE_Blasis esittelee kirjoissaan kaavan treenaustunnin kulkuun, teht\xc3\xa4vien harjoitusten j\xc3\xa4rjestykseen sek\xc3\xa4 tekniikkaan kuuluvat perusliikkeet. Systemaattisen harjoittelun p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 on ammattitaitoinen sek\xc3\xa4 teknisesti ett\xc3\xa4 taiteellisesti p\xc3\xa4tev\xc3\xa4 tanssija. Jalat ovat jo 180 astetta aukikierrettyin\xc3\xa4. Balettitunnin kulku on l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 nykyajan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4.  _NEWLINE_Tangosta tukea ottaen tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n pli\xc3\xa9- ja relev\xc3\xa9-harjoituksia, petit ja grand battementeja (nyk. battement tendus), rond de jambe-liikkeet \xc3\xa0 terre ja en l\'air sek\xc3\xa4 petit battements jalan rinnalla. Samat harjoitukset toistetaan keskilattialla ja n\xc3\xa4it\xc3\xa4 seuraavat erilaiset juoksuaskeleet (temps de courant) ja niiden yhdistelm\xc3\xa4t. Harjoituksiin kuuluvat coup\xc3\xa9et eri asennoissa, attitudet (Blasis kehitti asennon Gian Bolognan Merkurius-patsaan innoittamana), grand rond de jambe\'et, piruettiharjoitukset ja muutamat adagio-liikkeet tasapainon kehitt\xc3\xa4miseksi.  _NEWLINE_Tunti p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin pienill\xc3\xa4 ja isoilla hyppyharjoituksilla: temps terre \xc3\xa0 terre ja temps de grand vigueur (mm. bris\xc3\xa9, entrechat, sissonne). N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 jokainen valitsi omalle tyypilleen sopivimmat ja yritti p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydelliseen suoritukseen. Blasis muistuttaa viel\xc3\xa4, ettei oppilaan tavoitteena tule olla tunnin tehokas l\xc3\xa4pivienti, vaan suloisen katsojaa miellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n ilmaisullisen tanssin etsiminen. H\xc3\xa4n kuvaa tarkasti vartalon oikean asennon, k\xc3\xa4sien kaarevat muodot sek\xc3\xa4 antaa neuvoja ruumiillisten puutteiden voittamiseksi ja h\xc3\xa4ivytt\xc3\xa4miseksi. _NEWLINE_1800-luvun romanttisen baletin merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 balettiteknisi\xc3\xa4 keksint\xc3\xb6j\xc3\xa4 oli naisten varvastanssin kehitt\xc3\xa4minen. Vuodelta 1821 l\xc3\xb6ytyy ensimm\xc3\xa4inen kirjallinen maininta tanssista sur le pointes. Aluksi kyse oli hetkellisist\xc3\xa4 nousuista voimann\xc3\xa4yttein\xc3\xa4, mutta tossunk\xc3\xa4rkien vahvistaminen parsimalla ja lakkaamalla toi uusia mahdollisuuksia. Marie Taglionille annetaan yleens\xc3\xa4 kunnia ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tekniikkaa taiteellisesti motivoituna osana tanssia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neen\xc3\xa4 ballerinana. La Sylphide -baletissa (1832) tanssi varpailla oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 osa keijukaishahmon keve\xc3\xa4\xc3\xa4 tanssityyli\xc3\xa4. _NEWLINE_1800-luvulla my\xc3\xb6s tanssijan vartalon muodostamien linjojen merkitys kasvoi ja k\xc3\xa4siliikkeet tulivat entist\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mmiksi. 1700-luvulla k\xc3\xa4sien teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli ollut vartalon tasapainottaminen vastakkaisuusperiaatteen mukaan ja merkkien anto musiikin tahdille. Nyt niiden haluttiin olevan oikeassa harmonisessa suhteessa jalkaliikkeiden kanssa. 1880-luvulla syntyi my\xc3\xb6s ballerinan peruspuku: valkoinen tiukkamiehustainen tyllimekko, vaaleanpunaiset sukkahousut, paljaat olkap\xc3\xa4\xc3\xa4t \xe2\x80\x93 ja tossut. Sek\xc3\xa4 tekninen kehitys ett\xc3\xa4 uudistukset puvuissa ja tanssin teemoissa olivat ennen kaikkea naistanssijoita koskevia ja miesten merkitys baletissa v\xc3\xa4heni._NEWLINE_Auguste Bournonville seurasi is\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Antoine Bournonvillea Tanskan Kuninkaallisen baletin koreografina ja tanssimestarina 1829. H\xc3\xa4n oli Noverren oppilas ja opiskellut balettia Pariisissa. H\xc3\xa4n halusi nostaa sek\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4n ett\xc3\xa4 tanssin ammattina uudelle tasolle. Bournonville s\xc3\xa4ilytti miesten aseman ja teki merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 koreografiaa my\xc3\xb6s heille \xe2\x80\x93 olihan h\xc3\xa4n itse erinomainen tanssija. Tanskaan syntyi siell\xc3\xa4 viel\xc3\xa4kin s\xc3\xa4ilynyt omintakeinen balettiperinne ja harjoittelumetodi._NEWLINE_Eurooppalainen baletti taantui 1800-luvun loppupuolella, mutta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kehitys jatkui voimakkaana. Siell\xc3\xa4 Keisarillinen baletti ja sen koulu toimivat ulkomaisten balettimestarien johdolla \xe2\x80\x93 aina vuoden 1917 vallankumoukseen saakka. _NEWLINE_Ranskalaiset balettimestarit ja koreografit seurasivat toisiaan: Charles Didelot, Jules Perrot, Arthur St. L\xc3\xa9on ja Marius Petipa. He loivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle vahvan ranskalaisper\xc3\xa4isen danse d\'\xc3\xa9cole -perinteen. _NEWLINE_Auguste Bournonvillen oppilas, tanskalainen huipputanssija Per Christian Johansson toi mukanaan my\xc3\xb6s piirteit\xc3\xa4 Bournonville-tyylist\xc3\xa4 toimiessaan Pietarissa tanssijana ja opettajana. Petipan sanotaan seuranneen h\xc3\xa4nen opetustaan ja saaneen siit\xc3\xa4 ideoita miestanssijoiden koreografiaan. _NEWLINE_1885 italialainen ballerina ja Carlo Blasis\'in oppilas Virginia Zucchi esiintyi Pietarissa esitellen ranskalaista koulun vauhdikkaamman ja virtuoosisemman tyylin saavutuksia. Italiasta tulivat my\xc3\xb6s Pierina Legnani \xe2\x80\x93 joka esitti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen kerran 32 fouett\xc3\xa9eta \xe2\x80\x93 Carlotta Brianza, Antoniella Dell\'Era ja muut antamaan n\xc3\xa4ytteit\xc3\xa4 vauhdikkaasta, voimakkaasta ja iskev\xc3\xa4st\xc3\xa4 tanssistaan. Erityisesti hypyt ja piruetit olivat tasoltaan jotain uutta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isille. Tuolloinen ranskalaistyylinen harjoittelu oli keve\xc3\xa4\xc3\xa4, hienostunutta ja koristeellista. _NEWLINE_Vajavainen energiank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ja tuntien rauhallisuus eiv\xc3\xa4t vieneet taitoa eteenp\xc3\xa4in. Niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n italialainen Enrico Cecchetti toimi Pietarissa sek\xc3\xa4 tanssijana ett\xc3\xa4 opettajana ja toi osaltaan italialaisvaikutteita ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iseen kouluun. H\xc3\xa4nen aikanaan italialaisen tyylin arvostus Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kasvoi. Tyylille olivat tyypillisi\xc3\xa4 kulmikkuus: k\xc3\xa4det olivat joko suorat tai muodostivat ter\xc3\xa4v\xc3\xa4n kulman ja jalat koukistettiin ennen hypyn alastuloa. Pian ven\xc3\xa4l\xc3\xa4istanssijat saavuttivat italialaisten taidot, mutta eiv\xc3\xa4t unohtaneet my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ranskalaisen koulun harmoniaa ja pehme\xc3\xa4\xc3\xa4 sulavuutta. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen balettitekniikka onkin yhdistelm\xc3\xa4 ranskalaisen, tanskalais-ranskalaisen ja italialaisen tyylin parhaista piirteist\xc3\xa4._NEWLINE_Neuvostoliittolaisen balettikasvatussysteemin perustajana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Agrippina Vaganovaa (1879\xe2\x80\x931951). H\xc3\xa4n opiskeli Mariinski-teatterin koulussa ja toimi siell\xc3\xa4 tanssijana 1916 saakka. Vuonna 1918 h\xc3\xa4n aloitti opettajana Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen baletin koulussa ja siirtyi sielt\xc3\xa4 1921 Pietarin koreografiseen kouluun. H\xc3\xa4nen kirjansa Klassisen baletin p\xc3\xa4\xc3\xa4periaatteet (The Basic Principles of Classical Ballet) julkaistiin 1934, ja se on sittemmin k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty useille kielille. 1957 koreografinen koulu nimettiin h\xc3\xa4nen mukaansa Vaganovan koreografiseksi kouluksi. _NEWLINE_Vaganovan systeemi on sekoitus eri koulukuntien ja yksitt\xc3\xa4isten opettajien vaikutteista, joita h\xc3\xa4n jatkuvasti t\xc3\xa4ydensi ja uudisti omien kokemustensa ja uusien balettikoreografioiden vaatimusten pohjalta. H\xc3\xa4nen balettituntinsa on entist\xc3\xa4 monipuolisempi ja sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 useampia harjoituksia, mutta ne seuraavat edelleen jo Blasis\'ilta tuttua kaavaa. D\xc3\xa9v\xc3\xa9lopp\xc3\xa9et ovat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ys tankoharjoitteluun ja jalannostojen korkeus ja kontrolloitu suorittaminen onkin 1900-luvun treenauksessa yh\xc3\xa4 painotetumpaa. My\xc3\xb6s allegron eli hyppyjen painottaminen on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 muutos. _NEWLINE_Koordinaatio ja liikkeen virtaavuus korostuvat. Keskivartalon voima ja asentojen fysiologisesti oikeat linjat ovat liikkumisen perusta ja keskivartalosta l\xc3\xa4htev\xc3\xa4 liike siirtyy hengitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti vartalon \xc3\xa4\xc3\xa4reisosiin. K\xc3\xa4sivarsilla ja k\xc3\xa4sill\xc3\xa4 on sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ilmaisullinen ett\xc3\xa4 liikesuorituksia avustava teht\xc3\xa4v\xc3\xa4. Niihin yhdistyv\xc3\xa4t yl\xc3\xa4vartalon ja p\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaat liikkeet, joiden vaihtelevuus ovat Vaganovan tyylille leimaa-antavaa. _NEWLINE_Alaluokilla Vaganova painotti liikkeiden toistoa, jotta saavutettaisiin tarvittava liikepuhtaus ja voima, yl\xc3\xa4luokilla t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 oli vaihtelevuus ja haastavuus. H\xc3\xa4n kehitti harjoittelun etenemisen logiikkaa, jossa liikkeest\xc3\xa4 harjoiteltiin ensin kaikki sen vaatimat taidot erillisin\xc3\xa4 valmistavina harjoituksina ennen lopullista muotoa. Jatkuva kehitt\xc3\xa4minen oli Vaganovalle olennaisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nytk\xc3\xa4\xc3\xa4n metodiaan muuttumattomien s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen kokoelmaksi. Tekniikkaharjoittelun ja tanssijoiden koulutuksen pit\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mukaansa uudistua pysty\xc3\xa4kseen vastaamaan uusiin taiteellisiin haasteisiin._NEWLINE_Suomen balettiin ja balettikoulutukseen on tullut vaikutteita erityisesti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Suomessa kaikkein yleisimmin k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin opetuksessa Vaganova-metodia.\n_START_SECTION_\nBaletille tyypillisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4 liikkumisessa ja vartalonk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKeskivartalo pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n baletissa pitk\xc3\xa4ksi venytettyn\xc3\xa4 ja suorana. Varsinkaan eteenp\xc3\xa4in py\xc3\xb6ristetty\xc3\xa4 sel\xc3\xa4n asentoa ei juurikaan k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4, vaan hartialinja s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4\xc3\xa4n leve\xc3\xa4n\xc3\xa4. Ryhti on ylv\xc3\xa4s ja lapaluut ovat silein\xc3\xa4 t\xc3\xb6rr\xc3\xb6tt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4. My\xc3\xb6s p\xc3\xa4\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kannatettuna ja kaula pitk\xc3\xa4n\xc3\xa4. Asento ei saa kuitenkaan muuttua j\xc3\xa4nnittyneen j\xc3\xa4yk\xc3\xa4ksi, vaan vartalon pintalihaksisto on rento ja asento yll\xc3\xa4pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n syvill\xc3\xa4, l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 selk\xc3\xa4rankaa sijaitsevilla lihaksilla. Vartalon paino seistess\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n aina hieman enemm\xc3\xa4n p\xc3\xa4ki\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kuin kantap\xc3\xa4ill\xc3\xa4. N\xc3\xa4in liikkeellel\xc3\xa4ht\xc3\xb6 tai varpaillenousu on helppoa tehd\xc3\xa4 ilman suuria valmistelevia painonsiirtoja. Selk\xc3\xa4 vedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin aina yl\xc3\xb6s ja olkap\xc3\xa4\xc3\xa4t sivuille eik\xc3\xa4 eteen nojata. Katseen perussuunta on yleis\xc3\xb6\xc3\xb6n, jolle liikkeet n\xc3\xa4in "esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n", mutta sill\xc3\xa4 voidaan my\xc3\xb6s korostaa liikesuuntaa tai asennon linjaa. Katseella seurataan usein k\xc3\xa4sien liikett\xc3\xa4 n\xc3\xa4in sit\xc3\xa4 korostaen. Yleis\xc3\xb6lle k\xc3\xa4\xc3\xa4nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n selk\xc3\xa4 vain harkitusti \xe2\x80\x93 eik\xc3\xa4 ainakaan pyllistell\xc3\xa4 taivutuksissa. Liikkeet tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n siten, ett\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6 n\xc3\xa4kee ne edullisimmasta suunnasta. Harjoitussalissa yleis\xc3\xb6n korvaa peili, josta liikesuoritusten linjat voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 ja korjata._NEWLINE_K\xc3\xa4sivarret muodostavat kaikissa perusasennoissa sulavan kaaren, jossa ei ole ter\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kulmia. Ne pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n aina hieman kannatettuina irti vartalosta. K\xc3\xa4mmenosa on rento ja sormet jatkavat k\xc3\xa4sivarren kaaren linjaa. K\xc3\xa4sien teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 tanssissa on kaksijakoinen: ne "koristavat" sek\xc3\xa4 auttavat liikkeit\xc3\xa4. K\xc3\xa4sien liikkeet ovat harvoin aksentoituja. Niiden sulavalla rauhallisuudella vaativienkin jalkaliikkeiden aikana korostetaan taituruutta ja liikkeiden hallintaa. Eri koulukunnat eroavat toisistaan usein juuri k\xc3\xa4siliikkeiden ja -asentojen suhteen sek\xc3\xa4 siin\xc3\xa4, miten ne yhdistet\xc3\xa4\xc3\xa4n jalkojen liikkeisiin. _NEWLINE_Jaloissa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n koko ajan s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n mahdollisimman t\xc3\xa4ydellinen 180 asteen aukikierto lonkkanivelest\xc3\xa4 asti. Suorana jalka pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n pitk\xc3\xa4ksi venytettyn\xc3\xa4 ja pli\xc3\xa9ss\xc3\xa4 huolehditaan, ett\xc3\xa4 jalkater\xc3\xa4 ja polvi osoittavat samaan suuntaan. Liikkeet suunnataan tarkasti ja liikeradat kuljetaan huolellisesti kaikkien v\xc3\xa4livaiheiden l\xc3\xa4pi. Liikkeen aloitus, huippukohta ja lopetus tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4sm\xc3\xa4llisesti hallintaa korostaen. Jalkaliikkeiden maksimikorkeus on jatkuvasti noussut ylemm\xc3\xa4s ja nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n huipputanssijat \xe2\x80\x93 varsinkin naiset \xe2\x80\x93 pystyv\xc3\xa4t jopa ns. kello kuuden asentoon, jossa yhdell\xc3\xa4 jalalla seisten toinen jalka nostetaan osoittamaan suoraan yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in aivan korvan juureen. Teknisesti taitava tanssija hallitsee kuitenkin kaikki mahdolliset korkeudet ja pystyy k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4 monipuolisesti tanssissaan._NEWLINE_Baletissa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n aina antamaan vaikutelma, ett\xc3\xa4 liikkeet ovat t\xc3\xa4ysin tanssijan hallinnassa riippumatta niiden vauhdikkuudesta tai suoritukseen vaadittavasta voimasta. Vartalon paino pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n aina tukijalan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja tanssija on ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin jatkuvasti liikkeen keskipisteess\xc3\xa4. Varsinkin vaativimpien hyppyjen ja py\xc3\xb6r\xc3\xa4hdysten hallintaa korostetaan s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 lopetusasento hetkellisesti ennen jatkamista seuraaviin liikkeisiin. My\xc3\xb6s t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 huippukohtia kuten korkeita jalannostoja tai tasapainoja alleviivataan pienell\xc3\xa4 pys\xc3\xa4ytyksell\xc3\xa4 ennen liikkeen jatkumista. Korkeissa hypyiss\xc3\xa4 tavoitteena on luoda illuusio hetkellisest\xc3\xa4 pys\xc3\xa4hdyksest\xc3\xa4 ilmaan: juuri hypyn huippukohdassa, jolloin nousu vaihtuu alastuloksi, asento pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n liikkumattomana ja my\xc3\xb6s katseen suunta on hieman silmien korkeutta ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4, hengityst\xc3\xa4 pid\xc3\xa4tell\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tanssijan pit\xc3\xa4\xc3\xa4kin aina olla hyvin selvill\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 on kunkin liikkeen korostettava aspekti. Onko liikkeess\xc3\xa4 olennaista nopeus ja ter\xc3\xa4v\xc3\xa4 n\xc3\xa4pp\xc3\xa4ryys, huippuhetken linjakas asento vai k\xc3\xa4siliikkeiden ja vartalon taivutusten lyyrinen pehmeys. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n sitten esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n mahdollisimman viimeistellysti ja t\xc3\xa4ydesti.\n_START_SECTION_\nPas de deux\n_START_PARAGRAPH_\nPas de deux eli "kahden askeleet" on tanssiesityksen osa, jossa ballerina tanssii partnerinsa avustamana. N\xc3\xa4ihin osioihin liittyy oma kaksintanssitekniikkansa, jonka t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t osa-alueet ovat promenade-viennit, nostot, tasapainot, piruetit ja hypyt. Pas de deux antaa ballerinalle mahdollisuuden esitell\xc3\xa4 tanssinsa kauniita linjoja, tasapainoaan ja lyyrist\xc3\xa4 tanssillisuuttaan. Miehen osa on olla taustalla ja tukena, mutta nostoissa h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4see kyll\xc3\xa4 esittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n voimiaan. Balettitanssijan koulutukseen kuuluvatkin erityiset pas de deuxn harjoitustunnit. _NEWLINE_Erilaiset tasapainoasennot ballerinan seistess\xc3\xa4 varpaiden k\xc3\xa4rjill\xc3\xa4 en pointe ja vaihdot asennosta toiseen ovat t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 perusosa pas de deuxt\xc3\xa4. Miestanssija voi tukea ballerinaa erilaisilla otteilla esimerkiksi vy\xc3\xb6t\xc3\xa4r\xc3\xb6lt\xc3\xa4, k\xc3\xa4sist\xc3\xa4 tai jalasta. T\xc3\xa4llaisessa asennossa patneri voi my\xc3\xb6s kulkea ballerinan ymp\xc3\xa4ri siten, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 hitaasti k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy py\xc3\xb6rien tasapainossa asennossaan (promenade). Pirueteissa ballerinan on mahdollista py\xc3\xb6ri\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4ri useampia kertoja kuin yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun saa tukea ja joskus my\xc3\xb6s vauhtia partnerilta. Perusmuodot t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ovat tuki (ja vauhdinanto) vy\xc3\xb6t\xc3\xa4r\xc3\xb6lt\xc3\xa4 ja tuki yl\xc3\xb6s nostetun k\xc3\xa4den sormesta. Varsinkin sormipiruetteja teht\xc3\xa4ess\xc3\xa4 on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4, ettei ballerina ole suhteessa pariinsa liian pitk\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 h\xc3\xa4nh\xc3\xa4n seisoo viel\xc3\xa4 varpaidensa k\xc3\xa4rjill\xc3\xa4. Hypyiss\xc3\xa4 yksinkertaisin versio on partnerin antama lis\xc3\xa4apu ponnistukseen nostamalla. Perushyppy suoraan yl\xc3\xb6s ei ole kovin kiinnostavaa katsottavaa ja niit\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4\xc3\xa4nkin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 harjoitustunneilla. Koreografiassa kiinnostavampia muotoja ovat liikkuvat hypyt, joissa partneri saa ballerinan "lent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n" ilmassa ja erityisesti hypyt partnerin syliin. Erilaisia nostoja on lukematon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Ballerina on niiss\xc3\xa4 joko matalammalla sylikorkeudella, olkap\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai jopa suorilla k\xc3\xa4sill\xc3\xa4 (tai yhden k\xc3\xa4den varassa) miehen p\xc3\xa4\xc3\xa4n yl\xc3\xa4puolella._NEWLINE_Varsinkin nostoissa ja hypyiss\xc3\xa4 on suuri loukkaantumisriski niiden ep\xc3\xa4onnistuessa. Miestanssijoille saattaa my\xc3\xb6s helposti tulla selk\xc3\xa4vaivoja, jos heid\xc3\xa4n nostotekniikkansa on virheellinen.\n_START_SECTION_\nVarvastossutekniikka - tanssiminen en pointe\n_START_PARAGRAPH_\nErityisesti naistanssijoille on kehitetty oma varpailla tanssimisen tekniikka, jossa kovitetuilla ja pohjasta vahvistetuilla tossuilla voidaan tanssia aivan varpaiden k\xc3\xa4rjill\xc3\xa4. Tekniikka vaatii eritt\xc3\xa4in voimakkaita nilkkoja, vahvaa vartalon hallintaa ja hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 tasapainoa. _NEWLINE_Hyv\xc3\xa4 varvastanssikyky kertookin my\xc3\xb6s muuten kehittyneest\xc3\xa4 teknisest\xc3\xa4 taidosta. Pysty\xc3\xa4kseen helposti nousemaan varpaan k\xc3\xa4rjille on tanssijan nilkan oltava tarpeeksi joustava, mutta toisaalta hyvin taipuisa nilkkanivel saattaa mahdollistaa taipumisen "yli", jolloin tasapainon hallinta on vaikeaa. Nilkan alueen lihasten pit\xc3\xa4\xc3\xa4 siis olla hyvin voimakkaat, mutta silti liikelaajuuden hyv\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi baletin estetiikka vaatii "kaunista" nilkan kaarta._NEWLINE_Varvastossuharjoittelun voi aloittaa aikaisintaan kymmenvuotiaana. Tarpeellisen voiman ja vartalonhallinnan lis\xc3\xa4ksi - jotka syntyv\xc3\xa4t alustavasta tanssiharjoittelusta - jalkater\xc3\xa4n kasvu ei saa en\xc3\xa4\xc3\xa4 olla voimakkaimmillaan. Kasvava luusto voi pehme\xc3\xa4n\xc3\xa4 vaurioitua liiallisesta varvasty\xc3\xb6skentelyst\xc3\xa4. Aluksi varvastossuharjoittelua on vain pieni osa treenaustunnista, eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 tarvita joka p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin harjoittelun m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvaa, mutta silloinkin osa harjoittelusta tapahtuu ns. pehmeill\xc3\xa4 harjoitustossuilla. Aloittelijat tekev\xc3\xa4t liikkeet tangosta tukea ottaen ja vasta my\xc3\xb6hemmin keskilattialla. Liian aikaisin aloitetut yhden jalan varpaille nousut voivat johtaa helposti nyrj\xc3\xa4hdyksiin tai jopa nilkan murtumiin._NEWLINE_Varpaillenousuun on olemassa kaksi perustekniikkaa: ranskalainen (ja RAD-systeemiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetty) tapa, jossa nousu (relev\xc3\xa9) tapahtuu vaiheittain puolivarvasasennon kautta, ja italialainen tapa, jossa nousu tapahtuu nopeasti voimakkaalla hypyn ponnistusta muistuttavalla tavalla (ei kuitenkaan hyp\xc3\xa4ten ilmaan). J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tapaa suositaan my\xc3\xb6s ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isess\xc3\xa4 koulussa, sill\xc3\xa4 sen avulla monet liikkeet on helpompi hallita. Kunkin tanssijan on lopulta itse l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4v\xc3\xa4 omille ominaisuuksilleen parhain tapa, sill\xc3\xa4 ratkaisevaa on pysty\xc3\xa4 halutut liikkeet tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hyvin taipuisat nilkat vaativat hieman erilaista tekniikkaa kuin j\xc3\xa4yk\xc3\xa4t. Edullista olisi, jos kaikki varpaat olisivat yht\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4t, jolloin paino jakautuisi niille tasaisesti. _NEWLINE_Tossuissa voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaisia pehmikkeit\xc3\xa4, jotka tekev\xc3\xa4t varvastanssin hieman mukavammaksi ja auttavat jakamaan painoa tasaisemmin varpaille. Tossujakin on monia erilaisia malleja: leveyksi\xc3\xa4, lyhyemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja pidemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 k\xc3\xa4rkiosalla, erilaisilla pohjan j\xc3\xa4ykkyyksill\xc3\xa4 jne. Onkin t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 valita oikea tossumalli oman jalan mukaisesti. Tossun k\xc3\xa4rkeen ei saisi j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 yht\xc3\xa4\xc3\xa4n tyhj\xc3\xa4\xc3\xa4 tilaa, etteiv\xc3\xa4t varpaat painu kasaan k\xc3\xa4rjille noustessa. Silti koko jalalla seistess\xc3\xa4 varpaiden pit\xc3\xa4\xc3\xa4 mahtua suorina tossuun.  _NEWLINE_Monilla ammattiballerinoilla on tietty oma tossuntekij\xc3\xa4ns\xc3\xa4 (varvastossut ovat suurelta osalta k\xc3\xa4sity\xc3\xb6t\xc3\xa4), jonka tossuihin he ovat mieltyneet. Varvastanssitekniikan kehittyminen on historiassa ollut paljolti sidoksissa tossujen kehittymiseen. Marie Taglionin aikaan tossuja vahvistettiin parsimalla. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tossun k\xc3\xa4rkiosa on liimalla kovitetuista kangaskerroksista muodostuvat "laatikko", jonka k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 on pieni tasainen alue seisomista varten. Pohja on j\xc3\xa4ykistetty kapea nahkasuikale, joka ei anna jalkater\xc3\xa4n taipua holtittomasti. Perinteisesti tossujen kiinnitys tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n nilkan ymp\xc3\xa4rille solmittavilla nauhoilla, mutta niiden lis\xc3\xa4ksi monet k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 erilaisia kuminauhakiinnityksi\xc3\xa4, jotka auttavat pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tossun kantaosan paikallaan. _NEWLINE_Erilaisten kiinnitysnauhojen ompelemisen lis\xc3\xa4ksi uusia tossuja pit\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ottaessa muokata, taivutella ja pehmitell\xc3\xa4. Tossuparin paras k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6aika onkin - tietenkin harjoittelun m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 riippuen - verraten lyhyt. P\xc3\xa4\xc3\xa4roolin esitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 saattaa kokoillan teoksessa kuluttaa loppuun useammatkin tossut illan aikana. Sek\xc3\xa4 tossun kovitettu k\xc3\xa4rki ett\xc3\xa4 pohja pehmenev\xc3\xa4t niin mm. ihon l\xc3\xa4mm\xc3\xb6st\xc3\xa4 niin, ettei niill\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 voi tanssia. Balettiryhmille koituukin tossuista suuria kuluja, sill\xc3\xa4 corps de ballet\'n (balettikuoro) tanssijakin tarvitsee viikossa kaksi-kolme tossuparia ja p\xc3\xa4\xc3\xa4rooleja tanssivat solistit jopa kuusi paria._NEWLINE_Varvasliikkeiden nimet ovat usein samoja kuin hypyill\xc3\xa4. Ne ovat erilaisia variaatioita itse asiassa kahdesta nousutavasta: nousu relev\xc3\xa9ll\xc3\xa4 tai askeleella. Balettia tuntemattomillekin on ehk\xc3\xa4 tutuin pas de bourr\xc3\xa9e suivi, jossa tanssija liikkuu varpaiden k\xc3\xa4rjill\xc3\xa4 pienin huomaamattomin askelin kuin liukuen. Vaikeimpia varvasliikkeit\xc3\xa4 ovat erilaiset piruetit sek\xc3\xa4 hypyt. Vaikka tossut ovat j\xc3\xa4yk\xc3\xa4t, kopisevat ja jopa kivuliaat, niill\xc3\xa4 tanssimisen pit\xc3\xa4isi luoda lyyrisen pehmeyden ja keveyden vaikutelma. Yl\xc3\xa4vartalon ja k\xc3\xa4sien liikkeiss\xc3\xa4 pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n aivan erilaiseen liikelaatuun kuin voimakkaissa ja ter\xc3\xa4viss\xc3\xa4  jalkaliikkeiss\xc3\xa4. Jalkaty\xc3\xb6skentelyn vaatima ponnistus ei saisi n\xc3\xa4ky\xc3\xa4 muun vartalon liikkeiss\xc3\xa4. Kun asennon tukipisteen\xc3\xa4 on vain muutaman sentin l\xc3\xa4pimittainen tossun k\xc3\xa4rki, ei tasapainon saavuttaminen anna anteeksi pienint\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n virhett\xc3\xa4. Tasapainoiset asennot eiv\xc3\xa4t perustukaan pelkkiin jalkalihaksiin, vaan niiden yll\xc3\xa4pito vaatii koko vartalon tiukkaa hallintaa ja erityisesti vahvoja keskivartalon lihaksia._NEWLINE_Varpailla tanssiminen aiheuttaa jalkater\xc3\xa4n alueelle valtavan rasituksen. Varvastossuista saattaa jalkoihin tulla rakkoja ja kovettumia. K\xc3\xa4rjell\xc3\xa4 seisomisen aiheuttama paine voi saada varpaankynnen mustumaan ja lopulta irtoamaan. V\xc3\xa4hitellen voi my\xc3\xb6s kehitty\xc3\xa4 kivulias vaivaisenluu. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ehk\xc3\xa4ist\xc3\xa4kseen tanssijat laastaroivat ja teippaavat varpaitaan. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s "siviiliss\xc3\xa4" k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 jalalle terveellisi\xc3\xa4 kenki\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nBaletti harrastuksena\n_START_PARAGRAPH_\nBalettitekniikka on my\xc3\xb6s hy\xc3\xb6dyllinen harrastajille \xe2\x80\x94 niin nuorille, joista ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 tule koskaan ammattitanssijoita \xe2\x80\x94 kuten my\xc3\xb6s aikuisille jotka haluavat kokeilla balettia, tai ovat nuoruudessaan sit\xc3\xa4 kenties harrastaneet ja haluavat palata sen pariin. Aikuisbaletin suosio onkin viime vuosina kasvanut kovasti._NEWLINE_Vaatimukset eiv\xc3\xa4t ole yht\xc3\xa4 kovat kuin ammattitanssijan koulutuksessa. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 on kuitenkin liikkeiden oikeiden suoritustavan opettaminen ja oppiminen. Yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 kyll\xc3\xa4, balettitekniikkaa voi harrastelija opetella tai ainakin kokeilla my\xc3\xb6s kotioloissa. Ammattilaiselle perinteen ja tradition jakaminen ja tarkka opetus joka askelella on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4t\xc3\xa4. _NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 pid\xc3\xa4 paikkaansa harrastajien kohdalla. N\xc3\xa4in v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4 ainakin Heli Santavuori, joka on julkaissut kotiharjoitteluoppaan "Balettia kaikille".  H\xc3\xa4nen mukaansa baletin systemaattisuuden vuoksi se soveltuu kirjasta opeteltavaksi paremmin kuin vaikkapa paritanssi, jazztanssi tai steppi. Luultavasti kaikki balettiopettajat eiv\xc3\xa4t yhdy t\xc3\xa4h\xc3\xa4n mielipiteeseen.'