b'\n_START_ARTICLE_\nSanteri Jacobsson\n_START_PARAGRAPH_\nSanteri (Alexander) Jacobsson (25. marraskuuta 1883 Viipuri \xe2\x80\x93 13. marraskuuta 1955 Helsinki) oli suomenjuutalainen aktivisti ja Lauritsalan kauppalan ensimm\xc3\xa4inen kauppalanjohtaja._NEWLINE_Jacobssonin vanhemmat olivat Liettuan juutalaisia. Is\xc3\xa4 r\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4limestari Leo Jacobsohn (1836\xe2\x80\x931912) oli suorittanut asepalveluksensa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijassa Suomessa ja j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt sitten Suomeen asumaan. \xc3\x84iti Ester o.s. Warzabu (1847\xe2\x80\x931930) toimi rihkama- ja torikauppiaana. Perheen pojat k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t Viipurin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kymnaasia ja sen j\xc3\xa4lkeen suomenkielisi\xc3\xa4 kouluja. Santeri Jacobsson p\xc3\xa4\xc3\xa4si ylioppilaaksi Viipurissa vuonna 1905. H\xc3\xa4n opiskeli jonkin aikaa Helsingin yliopistossa kielitieteit\xc3\xa4 ja oli sitten Viipurissa Viipurin Ty\xc3\xb6 -lehden toimittajana. Sosialistina, tsaarin vallan vastustajana ja Suomen autonomian puolustajana tunnettu Jacobsson toimi aktiivisesti my\xc3\xb6s juutalaisten kansalaisuusoikeuden edist\xc3\xa4miseksi ja joutui kumouksellisesta toiminnasta ep\xc3\xa4iltyn\xc3\xa4 huhtikuussa 1910 \xc5\xa0palernajan vankilaan. Vuonna 1912 h\xc3\xa4net karkotettiin viideksi vuodeksi Tomskin kaupunkiin Siperiaan. Jacobsson p\xc3\xa4\xc3\xa4si kuitenkin pakenemaan Mongoliaan, ja h\xc3\xa4n oli siell\xc3\xa4 sitten Siperian el\xc3\xa4m\xc3\xa4 -nimisen lehden ulkomaankirjeenvaihtajana._NEWLINE_Jacobsson p\xc3\xa4\xc3\xa4si palaamaan Suomeen vuonna 1917 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n helmikuun vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen. Joulukuun lopulla 1917 h\xc3\xa4n toimi Leninin hallitukselta Suomen itsen\xc3\xa4isyydelle tunnustuksen hankkineen suomalaisen valtuuskunnan tulkkina Pietarissa. Sittemmin Jacobsson toimi Viipurissa kirjakauppa- ja sanomalehtialalla. H\xc3\xa4n oli 1920-luvulla Helsingiss\xc3\xa4 Neuvostoliiton kaupallisen edustajiston kirjeenvaihtajana. Sosialidemokraatteihin kuulunut Jacobsson oli n\xc3\xa4ihin aikoihin my\xc3\xb6s Etsiv\xc3\xa4n Keskuspoliisin tarkkailussa, vaikka h\xc3\xa4n olikin t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa jo mielipiteilt\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 maltillinen tannerilainen sosialidemokraatti. H\xc3\xa4n palasi taas Viipuriin ja toimi siell\xc3\xa4 k\xc3\xb6yh\xc3\xa4inhoidon ja kunnan ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4mist\xc3\xb6iden johtoteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4._NEWLINE_Jacobsson valittiin vuonna 1932 sosialidemokraattien \xc3\xa4\xc3\xa4nin Lappeen kunnasta samana vuonna erotetun Lauritsalan ensimm\xc3\xa4iseksi kauppalanjohtajaksi. Jacobsson oli k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kauppalan alueen kaavoitusta, ja h\xc3\xa4nen aikanaan valmistui Lauritsalan uusi kauppalantalo vuonna 1935. Vuonna 1934 perustettiin Lauritsalaan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n aineita opettanut kansakoulun j\xc3\xa4lkeinen jatkokoulu, ja Jacobsson suunnitteli my\xc3\xb6s ammattikoulun ja ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enopiston perustamista kauppalaan. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 hankkeet eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ehtineet toteutua ennen sotavuosia. Lauritsalan kirjasto sai vuonna 1937 toimitilat kauppalantalosta, jossa se toimi vuoteen 1951 saakka, jolloin kirjastolle valmistui oma rakennus. Terveydenhuollon alalla perustettiin kauppalaan oma sairasapukeskus. Jacobsson tuki my\xc3\xb6s runoilija Katri Valaa, joka sai opettajanviran Lauritsalasta Luukkaan koululta._NEWLINE_Talvisodan alettua Jacobsson pyysi joulukuun alussa 1939 sairauslomaa virastaan, ja h\xc3\xa4n poistui kauppalasta sotilaspiirin erikoisluvalla. H\xc3\xa4n anoi sitten virkavapautta aluksi kahdeksi kuukaudeksi. Perusteluna oli se, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n pyrki hankkimaan apua ulkomailta Suomen siviiliv\xc3\xa4est\xc3\xb6lle. Jacobsson oli sen j\xc3\xa4lkeen talvella 1940 Ruotsissa hankkimassa humanitaarista apua Suomeen, ja h\xc3\xa4n oli vuoteen 1941 saakka Suomen Huollon teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Jacobssonin pyydetty\xc3\xa4 helmikuussa 1940 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 virkavapaata kauppalanjohtajan teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 Lauritsalan kauppalanhallitus ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 suostunut t\xc3\xa4h\xc3\xa4n vaan erotti Jacobssonin virastaan Lappeenrannan sotilaspiirin ehdotuksesta. Monet Lauritsalassa pitiv\xc3\xa4t Jacobssonin toimintaa sodan alkaessa rintamakarkuruutena ja vastuun pakoiluna._NEWLINE_Suomeen palattuaan Jacobsson ei onnistunut saamaan uusia ty\xc3\xb6teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4n joutui palaamaan Ruotsiin. H\xc3\xa4n ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n saanut en\xc3\xa4\xc3\xa4 tukea sosialidemokraateilta, joiden johtaja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tanner suhtautui h\xc3\xa4neen nuivasti. Jacobsson palasi uudelleen Suomeen vuonna 1944, haki turhaan Helsingin apulaiskaupunginjohtajan virkaa, mutta onnistui sitten saamaan Alkon sosiaalitarkkailijan viran. Jacobsson oli nyt mukana SKDL:n toiminnassa, ja h\xc3\xa4n oli Sosialistisen yhten\xc3\xa4isyyspuolueen hallituksen j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 ainakin vuonna 1947. Jacobsson palasi 1950-luvulla takaisin sosialidemokraattien riveihin. H\xc3\xa4n kuoli vuonna 1955, ja h\xc3\xa4net on haudattu Helsingin juutalaisen seurakunnan hautausmaalle._NEWLINE_Santeri Jacobsson oli naimisissa 1911\xe2\x80\x931954 Nagida Smirnovin (1885\xe2\x80\x931954) kanssa. Heill\xc3\xa4 ei tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ollut lapsia. Suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Max Jakobson oli Santeri Jacobssonin veljen Jonas Jakobsonin (1885\xe2\x80\x931972) poika.'