b"\n_START_ARTICLE_\nPisteporstua\n_START_PARAGRAPH_\nPisteporstua oli irrallisista ranteen paksuisista riu'uista tai halkaistuista aidaksista tehty oveneteisrakennelma, jossa puut asetettiin toinen p\xc3\xa4\xc3\xa4 maata vasten, toinen p\xc3\xa4\xc3\xa4 vinosti pystyyn nojalleen sein\xc3\xa4\xc3\xa4 tai r\xc3\xa4yst\xc3\xa4st\xc3\xa4 vasten. Se toimi ulko-oven edess\xc3\xa4 tuulen- ja sateensuojana sek\xc3\xa4 joskus my\xc3\xb6s keittokatoksena, jossa oli avoliesi patoineen. Pisteporstua juontui keilamaisesta kodasta. Sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 loppui ensiksi asuinrakennuksen oven edest\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemmin saunan edest\xc3\xa4 peseytymispaikkana ja navetan edest\xc3\xa4 hauderehun teossa tarvittavan kuuman veden l\xc3\xa4mmityspaikkana._NEWLINE_Riu'ut ladottiin vierekk\xc3\xa4in joko sein\xc3\xa4n suuntaisesti tai puolikaaren muotoon siten, ett\xc3\xa4 keskell\xc3\xa4 oli pidempi\xc3\xa4 riukuja. Muuten puut katkottiin vain summittaisesti saman mittaisiksi, joten puolen metrinkin pituuserot olivat tavallisia. Jos riukusein\xc3\xa4 tehtiin halkaistuista kuusipuista eli haljispuolikkaista, aseteltiin ne sile\xc3\xa4 puoli ulosp\xc3\xa4in. Sein\xc3\xa4st\xc3\xa4 saatettiin tehd\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kaksinkertainen, jolloin alemman kerroksen raot peitettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4llimm\xc3\xa4isen kerroksen haljispuolikkailla._NEWLINE_Pisteporstua oli joko p\xc3\xa4\xc3\xa4dyn levyinen tai se ulottui vain toisesta nurkasta hiukan oven toiselle puolelle. Rakennuksen ovi oli tavallisesti keskell\xc3\xa4 ja pisteporstuan kulkuaukko joko keskell\xc3\xa4 tai toisessa sivussa. Lattian leveys oli noin puolitoista metri\xc3\xa4. Pisteporstuan rakennetta oli helppo muunnella, sill\xc3\xa4 riukujen asentoa ja paikkaa muuttamalla eteisrakennelman kokoa ja umpinaisuutta saatiin s\xc3\xa4\xc3\xa4delty\xc3\xa4 tilantarpeen ja s\xc3\xa4\xc3\xa4n mukaan._NEWLINE_Vanhin kirjallinen maininta suomalaisesta pisteporstuasta on vuodelta 1656 Huittisista. L\xc3\xa4nsi-Suomen viimeiset pisteporstuat toimivat pelkkin\xc3\xa4 oveneteissuojina. Keski- ja It\xc3\xa4-Suomessa niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s keittopaikkoina. Kansatieteilij\xc3\xa4 Niilo Valonen on arvellut pisteporstuan syntyneen my\xc3\xb6h\xc3\xa4israutakauden salvotun pirtin ja vanhan kartiomaisen erillisen keittokodan yhdistelm\xc3\xa4n\xc3\xa4. Syyksi h\xc3\xa4n arvelee sit\xc3\xa4, ettei pirtin kiukaassa ollut kunnon liett\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 paistouunia, vaan keitt\xc3\xa4minen tapahtui keittokodassa ja paistaminen ulos rakennetussa uunissa. Pisteporstuassa n\xc3\xa4m\xc3\xa4 tulisijat olivat l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 ja suojassa. Varhaiskeskiajalla Suomeen levisi l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 savutupa, jossa oli sek\xc3\xa4 keitt\xc3\xa4miseen ett\xc3\xa4 paistamiseen soveltuva tulisija, ja pisteporstuan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4i vain suojan antaminen. Toisen teorian mukaan pisteporstua syntyi vain pirtin oven s\xc3\xa4\xc3\xa4suojaksi, ainakin talviaikaiseksi suojaksi tuiskuja vastaan."