b'\n_START_ARTICLE_\nRynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkipataljoona\n_START_PARAGRAPH_\nRynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkipataljoona oli osa Suomen armeijan sotienaikaista Panssaridivisioonaa. Se perustettiin Panssaridivisioonaan, III Panssaripataljoonan tilalle, suoraan divisioonan komentajan alaisuuteen. Rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkipataljoona oli paperilla olemassa jo kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942, mutta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n varusteluty\xc3\xb6 alkoi vasta vuoden 1943 puolella.\n_START_SECTION_\nRynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkikalusto\n_START_PARAGRAPH_\nNimens\xc3\xa4 mukaisesti rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkipataljoonan taistelukalusto koostui rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykeist\xc3\xa4._NEWLINE_Pataljoonan ensimm\xc3\xa4iset rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykit olivat mallia BT-42, kotimaassa uudella tornilla ja 114 mm haupitsilla varustettuja sotasaalispanssarivaunuja. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaunut eiv\xc3\xa4t kuitenkaan olleet paras mahdollinen kalusto uusimpia neuvostopanssareita vastaan: vanhalla 114 mm haupitsilla ammuttu ontelokranaatti ei ollut riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n l\xc3\xa4p\xc3\xa4isykykyinen, eik\xc3\xa4 vaunu itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut kovin vahvasti panssaroitu._NEWLINE_Rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkipataljoonan saadessa uudempaa kalustoa, siirrettiin BT-42-vaunut Erilliseen Panssarikomppaniaan. Kes\xc3\xa4n 1944 Viipurin puolustustaisteluiden j\xc3\xa4lkeen Er.PsK lakkautettiin. BT-42-vaunuja ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 koettu k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisiksi._NEWLINE_BT-42-vaunujen seuraajaksi oli saatu hankituksi Saksasta uusia tehokkaita Sturmgesch\xc3\xbctz III -rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkej\xc3\xa4. Vaunuja tilattiin kaiken kaikkiaan 59 kappaletta, joista ensimm\xc3\xa4iset 30 saapuivat Suomeen ajoissa kes\xc3\xa4n 1944 taisteluihin. Varaosatilanne oli heikompi, mink\xc3\xa4 takia \xe2\x80\x93 ainakin numeronsa perusteella huono-onninen \xe2\x80\x93 vaunu Ps. 531-13 purettiin osiksi. Uudet vaunut osoittautuivat varsin tehokkaiksi ja s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lle sotien j\xc3\xa4lkeenkin.\n_START_SECTION_\nPataljoona kes\xc3\xa4n 1944 taisteluissa\n_START_PARAGRAPH_\nRynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkipataljoonan "Sturmit" joutuivat ensimm\xc3\xa4isen kerran tositoimiin y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 14. kes\xc3\xa4kuuta Kuutersel\xc3\xa4n l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Tavoitteena oli ly\xc3\xb6d\xc3\xa4 etenev\xc3\xa4 vihollinen ja edet\xc3\xa4 VT-linjan tasalle. Panssaridivisioonan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit saavuttivat VT-linjan, mutta joutuivat taipumaan raskaiden tappioiden j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Pataljoona kulki taistelusta toiseen mm. Perkj\xc3\xa4rven ja Tali-Ihantalan kautta Vuosalmelle._NEWLINE_Pataljoonan 29 rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykist\xc3\xa4 tuhoutui sodan taisteluissa kahdeksan, niist\xc3\xa4kin osan tuhosivat omat joukot vaunun hylk\xc3\xa4\xc3\xa4misen yhteydess\xc3\xa4. Ainakin 87 vihollisvaunua tuhoutui rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkipataljoonan miesten toiminnan ansiosta.\n_START_SECTION_\nPataljoona jatkosodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nVihollisuuksien loputtua Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, tuli v\xc3\xa4lirauhan ehtojen mukaisesti entiset saksalaiset aseveljet poistaa maasta. My\xc3\xb6s Rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkipataljoona osallistui t\xc3\xa4h\xc3\xa4n Lapin sodaksi kutsuttuun operaatioon._NEWLINE_Pataljoonan siirto alkoi aamulla 20. syyskuuta, jolloin ensimm\xc3\xa4iset vaunut lastattiin Ouluun suuntaaviin juniin. Pataljoona pyrki kohti Ylikiiminki\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 osoittautui l\xc3\xa4hes mahdottomaksi vesist\xc3\xb6jen ylityksiin liittyvien vaikeuksien takia. Saksalaiset olivat vet\xc3\xa4ytyess\xc3\xa4\xc3\xa4n tuhonneet sillat ja miinoittaneet tiet, mik\xc3\xa4 teki panssarijoukkojen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 eritt\xc3\xa4in vaikeaa. Lis\xc3\xa4ksi tiest\xc3\xb6n v\xc3\xa4h\xc3\xa4isyys rajoitti liikkumista entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Oulun ja Kemin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli useita vuolaita jokia, joiden ylitse rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykit olisi tullut siirt\xc3\xa4\xc3\xa4. Pataljoona siirtyi Kiiminkiin 17. lokakuuta._NEWLINE_Ep\xc3\xa4suotuisten tieolojen takia pataljoona p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 meritse Kemiin 21. lokakuuta. Pataljoonan 3. komppania oli siirretty kokonaisuudessaan 25. lokakuuta menness\xc3\xa4. Loputkin pataljoonasta oli tarkoitus siirt\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta pataljoonan komentajan everstiluutnantti \xc3\x85kermanin k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4 siirrot keskeytettiin. Pataljoona pit\xc3\xa4isi silloiset asemansa ja vanhimmat ik\xc3\xa4luokat kotiutettaisiin, j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t nuoret ik\xc3\xa4luokat keskitett\xc3\xa4isiin 3. komppaniaan._NEWLINE_Uudelleenj\xc3\xa4rjestelyjen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 3. rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykkikomppaniasta tuli Panssaripataljoonan 3. komppania. Lopullisesti rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6tykit poistettiin - silloisen Panssariprikaatin - koulutusk\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 1966.'