b'\n_START_ARTICLE_\nSuur-Suomi\n_START_PARAGRAPH_\nSuur-Suomi-aate on it\xc3\xa4merensuomalaisten kansojen yhteenkuuluvuutta korostava heimoaatteen radikaali muoto. Sen tavoitteena on liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomeen Neuvostoliitolle kuulunut It\xc3\xa4-Karjala ja mahdollisesti my\xc3\xb6s muita Suomen naapurivaltioiden osia, kuten Inkeri tai Pohjois-Norjan ja -Ruotsin suomenkielisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n asuinalueita. Suur-Suomi-aatetta edustaneista j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ist\xc3\xa4 Akateeminen Karjala-Seura puhui Suur-Suomesta sek\xc3\xa4 tavoitellun suursuomalaisen valtion ett\xc3\xa4 suomalais-karjalaisen ei-valtiollisen kieli- ja kulttuuriyhteis\xc3\xb6n merkityksess\xc3\xa4._NEWLINE_Suur-Suomi-aatteen laajamittainen kannatus oli voimakkaimmillaan Suomen itsen\xc3\xa4isyyden alkuaikoina. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Suur-Suomi-aate k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sammui.\n_START_SECTION_\nSuur-Suomen rajat\n_START_PARAGRAPH_\nYleens\xc3\xa4 Suur-Suomi-haaveilijat hahmottelivat Suur-Suomen it\xc3\xa4rajaksi Fennoskandian luonnonmaantieteellist\xc3\xa4 it\xc3\xa4rajaa, joka kulkee Vienanmerelt\xc3\xa4 Vienan kannaksen yli \xc3\x84\xc3\xa4niselle ja Syv\xc3\xa4rilt\xc3\xa4 Nevajoen tai Rajajoen poikki Suomenlahteen. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 rajat sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t suomalaisten ja it\xc3\xa4karjalaisten alueet. Joskus mukaan sis\xc3\xa4llytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s Nevan etel\xc3\xa4puolinen Inkeri, Viro sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Norjan Ruija ja Ruotsin Norrbottenin suomenkielinen alue. Joskus Suomen rajoiksi my\xc3\xb6s esitettiin laajempaa, muinoin it\xc3\xa4merensuomalaista aluetta \xe2\x80\x9dV\xc3\xa4in\xc3\xa4lt\xc3\xa4 V\xc3\xa4in\xc3\xa4lle\xe2\x80\x9d eli Pohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Vienajoelta Latvian V\xc3\xa4in\xc3\xa4joelle. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 leikillisess\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4 joskus puhutaan Suur-Suomesta tarkoittaen jopa Uralille ulottuvaa aluetta.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dSuomen luonnolliset rajat\xe2\x80\x9d ja kielentutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nIdea niin sanotusta kolmen kannaksen rajasta on satoja vuosia vanha, per\xc3\xa4isin jo ajalta, jolloin Suomi kuului Ruotsiin ja Ruotsin ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli erimielisyyksi\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 sotia siit\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 Ruotsin (samalla Suomen) ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajan pit\xc3\xa4isi kulkea. Ruotsin valtionjohdossa kolmen kannaksen raja katsottiin helpoimmaksi puolustaa, koska maaraja olisi silloin ollut lyhin mahdollinen. Kannakset olivat Vienankannas, Aunuksenkannas ja Karjalankannas._NEWLINE_1800-luvulla pidettiin t\xc3\xa4rkein\xc3\xa4 valtioiden ja kansojen \xe2\x80\x9dluonnonmukaisia rajoja\xe2\x80\x9d, jotka muodostuivat maantieteellisist\xc3\xa4 rajoista. Viel\xc3\xa4 1800-luvun alkupuolella ei nimityst\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dSuur-Suomi\xe2\x80\x9d tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti k\xc3\xa4ytetty, mutta ajatus Suomen luonnonmaantieteellisist\xc3\xa4 rajoista on per\xc3\xa4isin jo noilta ajoilta. Vuonna 1837 kasvitieteilij\xc3\xa4 J. E. A. Wirzen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli  Suomen luonnonvaraisten kasvien levinneisyysalueen it\xc3\xa4iseksi rajalinjaksi Vienanmeren, \xc3\x84\xc3\xa4nisen ja Syv\xc3\xa4rin ja geologi Wilhelm Ramsay m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli vuosisadan alussa kallioper\xc3\xa4tutkimuksissaan Fennoskandian kallioper\xc3\xa4n k\xc3\xa4sitteen. My\xc3\xb6s Zachris Topelius otti asian my\xc3\xb6hemmin esille virkaanastujaisluennossaan vuonna 1854._NEWLINE_Samoihin aikoihin kehittynyt suomalais-ugrilainen kielentutkimus nosti esille poliittisen rajan it\xc3\xa4isell\xc3\xa4 puolella el\xc3\xa4v\xc3\xa4t suomalaisten sukulaisheimot, ja poliittisen rajan katsottiin olevan my\xc3\xb6s kielellisesti ja etnisesti v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 paikassa. Noilta ajalta on per\xc3\xa4isin muun muassa August Ahlqvistin (A. Oksanen) runo \xe2\x80\x9dSuomen valta\xe2\x80\x9d, jossa sukulaisheimojen veljeytt\xc3\xa4 korostettiin muun muassa seuraavin s\xc3\xa4kein: \xe2\x80\x9d\xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rvi, Pohjanlahti, / Auranrannat, Vienansuu, / siin\xe2\x80\x99 on, suomalainen, mahti, / jok\xe2\x80\x99 ei oo kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n muun.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Heikki Nurmion sanoittamassa J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rimarssissa (1917) \xe2\x80\x9dVienan rannat ja maa\xe2\x80\x9d m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin kuuluvaksi Suomeen: \xe2\x80\x9dViro, Aunus, Karjalan kaunis maa, yks\xe2\x80\x99 suuri on Suomen valta.\xe2\x80\x9d My\xc3\xb6hemmin sanat muutettiin uutta tilannetta vastaaviksi: \xe2\x80\x9dH\xc3\xa4me, Karjala, Vienan rannat ja maa, yks\xe2\x80\x99 suuri on Suomen valta.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nTarton rauha\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1919 Repolan ja Poraj\xc3\xa4rven kunnat julistautuivat eronneiksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja liittyneiksi Suomeen, mutta rajansiirtoa ei virallisesti vahvistettu. Vuonna 1920 Tarton rauhanneuvotteluissa Suomi vaati muutakin It\xc3\xa4-Karjalaa itselleen. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 ei suostunut t\xc3\xa4h\xc3\xa4n ja vaati Repolaa ja Poraj\xc3\xa4rve\xc3\xa4kin itselleen mutta tarjosi Suomelle Petsamoa. V\xc3\xa4ittelyn j\xc3\xa4lkeen presidentti K. J. St\xc3\xa5hlberg suostui t\xc3\xa4h\xc3\xa4n aluevaihtoon. It\xc3\xa4-Karjala-vaateista luopumisen takia oikeiston \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 laidalla rauhaa pidettiin h\xc3\xa4pe\xc3\xa4rauhana.\n_START_SECTION_\nSuomen id\xc3\xa4nkysymys\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaiheessa vuonna 1941, jolloin el\xc3\xa4teltiin toiveita Saksan voitosta Neuvostoliitosta, alettiin pohtia, mit\xc3\xa4 alueita Suomi voisi saada itselleen mahdollisessa rauhanteossa Neuvostoliiton kanssa. Saksan tavoitteena oli ottaa haltuunsa Astrahan\xe2\x80\x93Arkangeli-linja, joka olisi mahdollistanut my\xc3\xb6s Suomen alueiden laajentamisen it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Professori Jalmari Jaakkolan kirjoittama kirja, Die Ostfrage Finnlands, suomeksi Suomen id\xc3\xa4nkysymys, joka julkaistiin 29. elokuuta 1941, pyrki perustelemaan It\xc3\xa4-Karjalan valtausta. Kirja k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin englanniksi ja ranskaksi ja se sai kritiikki\xc3\xa4 osakseen muun muassa Ruotsissa ja Yhdysvalloissa._NEWLINE_Suomen opetusministeri\xc3\xb6 perusti 11. joulukuuta 1941 Tieteellisen It\xc3\xa4-Karjalan toimikunnan, jonka tarkoituksena oli ohjata It\xc3\xa4-Karjalaa koskevaa tutkimusta, jotta alueesta muodostuisi mahdollisimman tarkka kuva. Toimikunnan ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 puheenjohtajana oli Helsingin yliopiston rehtori Kaarlo Linkola ja toisena V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Auer. Oikeusoppineet valmistelivat kansainv\xc3\xa4lisoikeudellisia perusteluja sille, miksi Suomen tulisi saada haltuunsa It\xc3\xa4-Karjala.\n_START_SECTION_\nAatteen motiivi\n_START_PARAGRAPH_\nSuur-Suomi-aatteen takaisista motiiveista on keskusteltu jonkin verran. Lienee kiistatonta, ett\xc3\xa4 osalla aatteen kannattajista taustalla oli vilpit\xc3\xb6n halu auttaa heimovelji\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 aate kytkeytyi laajempaan heimoyhteisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Toisaalta my\xc3\xb6hemmin aate alkoi saada selvemmin imperialistisia piirteit\xc3\xa4. Esimerkiksi aatteen t\xc3\xa4rkeimpiin kannattajiin kuulunut Akateeminen Karjala-Seura, joka alun perin oli syntynyt heimoty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ksi, julkaisi jo toisena toimintavuonnaan ohjelmansa, joka k\xc3\xa4sitteli paljon laajempia strategisia, maantieteellisi\xc3\xa4, luonnonhistoriallisia ja poliittisia perusteluita Suur-Suomi aatteelle: t\xc3\xa4m\xc3\xa4 osoittaa, ett\xc3\xa4 seuran toiminnan altruistinen motiivi v\xc3\xa4istyi jo hyvin varhain taka-alalle Suomi-keskeisyyden tielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAate nykyisin\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinaista Suur-Suomi-aatetta viljelev\xc3\xa4t nykyaikana en\xc3\xa4\xc3\xa4 harvat yksitt\xc3\xa4iset henkil\xc3\xb6t. Nykyisin heimoaate pyrkii p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa edist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n suomalaissukuisten kansojen selviytymist\xc3\xa4 ja elvytysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 ilman valtiollisten rajojen muutoksia, eik\xc3\xa4 sen yhteydess\xc3\xa4 mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n puhuta suursuomalaisuudesta sanan miss\xc3\xa4\xc3\xa4n merkityksess\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaista toimintaa harrastaa muun muassa Juminkeko-s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6.  My\xc3\xb6s tunnetummat ja arvostetummat M.A Castr\xc3\xa9nin seura, Suomi\xe2\x80\x93Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4-Seura ja monet suomalais-ugrilaiset seurat tukevat Suomen sukulaiskansojen selviytymiskamppailuja. Opiskelijoiden keskuudessa heimoaate el\xc3\xa4\xc3\xa4 vahvimmin Tarton yliopistossa, Virossa._NEWLINE_Elokuussa 2008 kansainv\xc3\xa4lisen tilanteen kiristyess\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Ossetian viiden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n sodan seurauksena nimimerkki Kunto Kalpa arvosteli Keskisuomalainen-lehdess\xc3\xa4 rajusti Suomen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4-politiikkaa. Kalvan mielest\xc3\xa4 Suomessa on nostanut p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n "henkinen suursuomalaisuus".'