b'\n_START_ARTICLE_\nPistoke\n_START_PARAGRAPH_\nPistoke eli pistotulppa eli arkisemmin t\xc3\xb6pseli on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tekniikassa uros-puolinen liitin (engl. plug) liitin. Pistokkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on piikit, jotka sopivat tietyn tyyppisen naaraspuolisen liittimen reikiin. Pistokkeen naaraspuolista vastakappaletta kutsutaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6voimatekniikassa pistorasiaksi ja elektroniikassa pistukaksi (engl. jack)._NEWLINE_Pistokkeet ja pistorasiat mahdollistavat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isesti toimivien laitteiden yhdist\xc3\xa4misen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkkoon. Pistokkeet ja pistorasiat eritell\xc3\xa4\xc3\xa4n toisistaan niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4nnite- ja virtaluokan, koon, muodon sek\xc3\xa4 liitinten perusteella. Eri maissa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4t pistoketyypit m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t kansallisten standardien mukaan, jotka ovat listattu  IEC:n tekniseen raporttiin TR 60083, Plugs and socket-outlets for domestic and similar general use standardized in member countries of IEC. Suomessa tavallisimmat verkkopistokkeet ovat suojamaadoitettu  Europistoke ja Suko-pistoke. _NEWLINE_Pistotulpan ja pistorasian muodostamaa kokonaisuutta kutsutaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6alan standardeissa pistokytkimeksi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAikoinaan kotitalouksien p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6inen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntarve oli valaistus. Noihin aikoihin monet s\xc3\xa4hk\xc3\xb6yhti\xc3\xb6t toimivat split-tariff-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jossa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nhinta oli alhaisempi valaistukseen kuin muihin tarkoituksiin k\xc3\xa4ytettyn\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti siihen, ett\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitteet kuten p\xc3\xb6lynimurit, hiustenkuivaimet ja tuulettimet kytkettiin lampunkantoihin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en lampunkantojen pistokkeita. 1880-luvulla pistokkeet ja pistorasiat siirrett\xc3\xa4ville laitteille alkoivat yleistym\xc3\xa4\xc3\xa4n. Niiden tarkoituksena oli korvata lampunkantojen liit\xc3\xa4nn\xc3\xa4t helpompik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isill\xc3\xa4 sein\xc3\xa4\xc3\xa4n asennettavilla pistorasioilla._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n maailmalla  on yleisess\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 noin 20 erityyppist\xc3\xa4 pistoketta ja lis\xc3\xa4ksi monia jo vanhentuneita pistorasiatyyppej\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy yh\xc3\xa4 vanhoista rakennuksista. Teknisten standardien rinnastaminen on sallinut joidenkin tiettyjen pistoketyyppien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n laajoilla alueilla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitteiden myynnin sek\xc3\xa4 maahantuonnin helpottamiseksi._NEWLINE_Harvey Hubbell keksi ja patentoi Yhdysvalloissa nykyisin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevan pistokkeen ja pistorasian vuonna 1904. Hubbelin ensimm\xc3\xa4inen luonnos oli pistorasia joka ruuvattiin lampunkantaan ja siin\xc3\xa4 oli erikseen pistoke pinneineen. Muut valmistajat omaksuivat Hubbelin pistokkeen ja vuoteen 1915 ne olivat levinneet laajalle. My\xc3\xb6hemmin sein\xc3\xa4\xc3\xa4n kytkett\xc3\xa4v\xc3\xa4t pistorasiat suunniteltiin t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4it\xc3\xa4 lampunkantaan kytkett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 pistorasioita. _NEWLINE_Saksalainen Schuko-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n pistokkeen patentoi Albert B\xc3\xbcttner vuonna 1926. Nykyisen Amerikkalaisen maadoitetun pistokeversion, jossa on kaksi samansuuntaista ter\xc3\xa4\xc3\xa4 ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4 maadoituspinni, keksi Phillip F. Labre h\xc3\xa4nen opiskellessaan Milwaukee School of Engineering -koulussa. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin maadoitetun pistokkeen ja pistorasian patentti 1928. \xe2\x80\x9dSchuko\xe2\x80\x9d on lyhenne saksankielisest\xc3\xa4 sanasta \xe2\x80\x9dSchutzkontakt\xe2\x80\x9d joka tarkoittaa \xe2\x80\x9dsuojaavaa liitint\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapauksessa sana \xe2\x80\x9dsuojaava\xe2\x80\x9d viittaa maadoitukseen. Jotkut maat kuten Suomi, Norja, Ruotsi ja Tanska vaativat \xe2\x80\x9dlapsisuojan\xe2\x80\x9d pistorasian reikiin. Saksalainen Schuko standardi ei kuitenkaan t\xc3\xa4t\xc3\xa4 vaadi.\n_START_SECTION_\nMaadoitus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitteen suojamaadoitus toteutetaan yleens\xc3\xa4 yhdist\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 laitteen kuori maahan\xc2\xa0pistorasiassa\xc2\xa0olevalla suojajohtimella, joka on\xc2\xa0s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkon\xc2\xa0kautta yhdistetty\xc2\xa0maahan._NEWLINE_Pistokkeet ja pistorasiat on suunniteltu v\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6iskun ja tulipalon riski\xc3\xa4. Nykyiset maadoitetut pistokkeet kytkev\xc3\xa4t suojajohtimen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkkoon ennen kuin vaihe- ja nollaliitin kytkeytyv\xc3\xa4t, joten s\xc3\xa4hk\xc3\xb6iskun saanti laitteen rungosta pistoketta kytkett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 on mahdotonta, mik\xc3\xa4li suojajohdinpiiri on ehj\xc3\xa4. Kun uudet suojamaadoitetut ja suojaeristetyt mallit yleistyiv\xc3\xa4t niin vanhat maadoittamattomat pistorasiatyypit korvattiin uusilla maadoitetuilla pistorasioilla. Maadoitetun pistokkeen erottaa maadoittamattomasta, pistokkeen reunoilla olevista suojamaaliittimist\xc3\xa4. Vanha nollaluokan pistotulppa, joka ei ole suojamaadoitettu eik\xc3\xa4 suojaeristetty, ei sovi maadoitettuun pistorasiaan.\n_START_SECTION_\nNykyisin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevat verkkopistoketyypit\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmanlaajuisesti j\xc3\xa4nnitteelle ja taajuudelle on olemassa kaksi perusstandardia. Yksi on Pohjois-Amerikan 120 voltin ja 60 hertsin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ja toinen on Euroopan 220\xe2\x80\x93240 voltin ja 50 hertsin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4._NEWLINE_Euroopassa European Committee for Electronical Standardization (Cenelec) julkaisee listan hyv\xc3\xa4ksytyist\xc3\xa4 pistoke ja pistorasia standardimalleista j\xc3\xa4senmaissa._NEWLINE_Suomessa on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4\xc3\xa4 tyyppi\xc3\xa4 pistokkeita. Yleisin pistoke on litte\xc3\xa4 europistoke. Se on suunniteltu toimivaksi kaikissa Manner-Euroopan maissa. Pistoketta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n viihde-elektroniikassa, mobiililaitteiden latureissa ym. laitteissa. Europistokkeessa ei ole maadoitusta, joten sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n suojaeristetyiss\xc3\xa4 laitteissa. Pistokkeessa tehtyjen kompromissien takia se soveltuu vain 2,5 ampeerin virralle eli tehoa saa vain muutama sata wattia. Suojaeristetyiss\xc3\xa4 laitteissa, jotka vaativat enemm\xc3\xa4n tehoa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ysprofiilipistoketta. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n mm. p\xc3\xb6lynimureissa ja hiustenkuivaajissa. Europistokkeen j\xc3\xa4lkeen toiseksi yleisin pistoketyyppi on maadoitettu sukopistoke. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n pesukoneissa ja monissa keitti\xc3\xb6laitteissa. Elektroniikassa sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 tietokoneissa ja niiden oheislaitteissa. Harvinaisin pistoketyyppi on vanha maadoittamaton pistoke. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 laitteita ei ole saanut myyd\xc3\xa4 vuoden 1997 j\xc3\xa4lkeen. Viihde-elektroniikassa pistokkeesta luovuttiin jo 1970-luvun loppupuolella. Pistoketta kuitenkin on saatavilla yh\xc3\xa4 maadoittamattomissa jatkojohdoissa ja se on k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 maadoittamattomissa pistorasioissa. Pistokkeeseen voi my\xc3\xb6s t\xc3\xb6rm\xc3\xa4t\xc3\xa4 kirpputoriostoksilla.'