b'\n_START_ARTICLE_\nAugust M\xc3\xa4kiniemi\n_START_SECTION_\nPerhetausta\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4nen vanhempansa olivat maanviljelij\xc3\xa4 Sakari M\xc3\xa4kiniemi ja Kaisa Kittil\xc3\xa4. H\xc3\xa4net vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Aino Kemppaisen kanssa.\n_START_SECTION_\nOpinnot\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi Oulun kauppakoulun ja Suomen liikemiesten kauppaopiston vuosina 1909\xe2\x80\x931912. H\xc3\xa4n toimi opintojensa j\xc3\xa4lkeen liikemiehen\xc3\xa4 Per\xc3\xa4-pohjolassa ja Saksassa ja oli 1. helmikuuta \xe2\x80\x93 1. elokuuta 1914 v\xc3\xa4lisen ajan teollisuushallituksen my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 stipendill\xc3\xa4 Saksassa tutkimassa Suomen maataloustuotteiden ja erikoisesti Lapin tuotteiden vientimahdollisuuksia. H\xc3\xa4n suoritti piirip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6itten t\xc3\xa4ydennyskurssin vuosina  1922\xe2\x80\x931923 ja 1937 sek\xc3\xa4 erikoiskurssin vuonna 1925. Suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n komentajakurssin h\xc3\xa4n suoritti Suojeluskuntain p\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6koulussa vuonna 1926.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riaika\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4kiniemen tie j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikoulutukseen Saksaan sai alkunsa siit\xc3\xa4, kun h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli vuonna 1914 Hampurissa sijainneen porontaljoja ja ruhoja Suomesta Saksaan v\xc3\xa4litt\xc3\xa4v\xc3\xa4n vuotaliikkeen palveluksessa. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan puhjettua kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1914 h\xc3\xa4nelle annettiin mahdollisuus poistua Saksasta, mutta h\xc3\xa4n katsoi viisaammaksi j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 ty\xc3\xb6paikalleen tietoisena siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tulisi olemaan tarkkailun alaisena vihollismaan kansalaisena. M\xc3\xa4kiniemi sai 23. helmikuuta 1915 vieraita Suomesta nimitt\xc3\xa4in el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Georg \xc3\x96hman, insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Carl-Henrik Nystr\xc3\xb6m ja liikemies Arno Jaatinen tulivat kertomaan h\xc3\xa4nelle j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeest\xc3\xa4. M\xc3\xa4kiniemi innostui asiasta niin, ett\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n v\xc3\xa4rv\xc3\xa4si Saksasta itsekin h\xc3\xa4nen lis\xc3\xa4kseen kolme muutakin j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeeseen. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n sai yksityiskohtaisemmat ohjeet Fritz Wetterhoffilta ja n\xc3\xa4in h\xc3\xa4n matkusti seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Altonasta Lockstedtiin ja liittyi yhten\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isten vapaaehtoisten joukkoon, joiden p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka j\xc3\xa4rjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille h\xc3\xa4n ilmoittautui 26. helmikuuta 1915. H\xc3\xa4net sijoitettiin joukon 2. komppaniaan ja h\xc3\xa4nelle annettiin nimeksi Mattson. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4net siirrettiin juuri muodostettuun J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona 27:\xc3\xa4\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4net sijoitettiin pataljoonan 2. komppaniaan. H\xc3\xa4n otti osaa taisteluihin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa Saksan it\xc3\xa4rintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Schmardenissa sek\xc3\xa4 Aa-joella  H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s kolmen kuukauden ajan pataljoonan intendentin apulaisena ja k\xc3\xa4vi Libaussa huoltokurssin.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4kiniemi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen suoritetussa armeijan uudelleenj\xc3\xa4rjestelyss\xc3\xa4 Suomen valkoiseen kaartiin, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4net sijoitettiin komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi 3. komppaniaan. H\xc3\xa4n hoiti my\xc3\xb6s pataljoonan komentajan sijaisuuksia. Armeijasta h\xc3\xa4n erosi 22. lokakuuta 1918, koska oli hakenut ja h\xc3\xa4net oli valittu paikallisp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi kotipuolensa Kemin suojeluskuntaan. H\xc3\xa4net m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin 1. helmikuuta 1919 alkaen  Oulun suojeluskuntapiirin (kuului my\xc3\xb6s Pohjolan suojeluskuntapiiri) ja 5. toukokuuta 1919 alkaen perustetun Pohjolan suojeluskuntapiirin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Suomen pitk\xc3\xa4aikaisin suojeluskunnan piirip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 ollen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuodet 1919\xe2\x80\x931944, joitain sotien aikana tehtyj\xc3\xa4 rintamakomennuksia lukuun ottamatta.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja jatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4kiniemi osallistui talvisotaan Jalkav\xc3\xa4kirykmentti 27:n komentajana osallistuen taisteluihin Suomussalmi-Raate-Kuhmo akselilla. _NEWLINE_V\xc3\xa4lirauhan aikana h\xc3\xa4n toimi aluksi samassa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4, kunnes h\xc3\xa4net siirrettiin my\xc3\xb6hemmin 12. Prikaatin v\xc3\xa4liaikaiseksi komentajaksi, josta teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 h\xc3\xa4net siirrettiin takaisin sotia edelt\xc3\xa4neeseen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n Pohjolan suojeluskuntapiiriin. _NEWLINE_Jatkosodan puhjettua h\xc3\xa4net komennettiin Jalkav\xc3\xa4kirykmentti 33:n komentajaksi. H\xc3\xa4n otti osaa taisteluihin Sallan rintamalla, Polkuvaarassa, Killuntaivaaralla, Nurmitunturilla, Uulantavaaralla, Alakurtissa, Voitajoella ja Ala-Vilmajoella sek\xc3\xa4 Kriviss\xc3\xa4 ja Seesj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4. Vuonna 1943 h\xc3\xa4net siirrettiin pois rintamajoukoista ja sijoitettiin Pohjolan suojeluskuntapiirin ja Per\xc3\xa4-Pohjolan sotilasl\xc3\xa4\xc3\xa4nin komentajaksi, miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli sodan loppuun saakka. Sodan loputtua h\xc3\xa4n erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4n palvelukseen. H\xc3\xa4net haudattiin Kemiin.'