b'\n_START_ARTICLE_\nAmfipolis\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nAmfipolis sijaitsi Strymon-joen (nyk. Strym\xc3\xb3nas eli Struma) it\xc3\xa4rannalla noin 25 stadioninmittaa eli noin nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 pohjoiseen sen suusta. Kaupunki oli rakennettu Pangaion-vuoren (nyk. Panga\xc3\xado) lounaisrinteeseen noin 154 metrin korkeuteen merenpinnasta kohtaan, jossa joki tekee mutkan l\xc3\xa4nteen ennen laskemistaan mereen. Paikan alkuper\xc3\xa4inen nimitys oli Ennea Hodoi (\xe1\xbc\x98\xce\xbd\xce\xbd\xce\xad\xce\xb1 \xe1\xbd\x81\xce\xb4\xce\xbf\xce\xaf), \xe2\x80\x9dYhdeks\xc3\xa4n tiet\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, koska siell\xc3\xa4 oli vanhastaan joen ylitt\xc3\xa4nyt silta, jonka luo johti useita teit\xc3\xa4. Kaupungin nimi Amfipolis perustui joen l\xc3\xa4hes koko \xe2\x80\x9dkaupungin ymp\xc3\xa4ri\xe2\x80\x9d (amfi polis) tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n mutkaan. Kaupungin sijainti oli strateginen, sill\xc3\xa4 se hallitsi luonnollista reitti\xc3\xa4 Traakiasta ja Strymoninlahdelta (nyk. Strymonik\xc3\xb3slahti) Makedonian tasangoille. Seutu oli alun perin traakialaisten edonien (\xc4\x92d\xc5\x8dnoi) aluetta. Joen suussa sijaitsi Eionin kaupunki. Pangaion-vuorelta kaivettiin kultaa ja hopeaa. Alueella oli my\xc3\xb6s paljon puuta laivanrakennukseen.\n_START_SECTION_\nArkaaiselta klassiselle kaudelle\n_START_PARAGRAPH_\nAmfipolis oli alun perin Ateenan siirtokunta. Miletoslaiset yrittiv\xc3\xa4t perustaa paikalle siirtokunnan jo arkaaisen kauden lopulla vuonna 497 eaa. tyranni Histiaioksen johdolla, mutta edonit ajoivat n\xc3\xa4m\xc3\xa4 pois. Ateenalaiset yrittiv\xc3\xa4t siirtokunnan perustamista ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 465 eaa. 10\xc2\xa0000 miehell\xc3\xa4, mutta my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4 yritys ep\xc3\xa4onnistui. Siirtokunnan perustaminen onnistui lopulta Agnonin Nikiaan pojan johdolla vuonna 437 eaa. Siirtokunnan perustamisessa k\xc3\xa4ytettiin tukikohtana persialaisten vanhaa linnoitusta Eionissa joen suussa. Se oli ollut ateenalaisten kauppa-asemana (emporion) jo vuodesta 476 eaa._NEWLINE_Amfipolis kukoisti Pangaion-vuoren kullan ansiosta, ja ateenalaiset vaikuttavat pit\xc3\xa4neen kaupunkia er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena kruununjalokiven\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sparta valtasi kaupungin peloponnesolaissodan aikaan vuonna 424 eaa. Brasidaan johdolla. Paremmin historioitsijana tunnetun Thukydideen johtama takaisinvaltausyritys ep\xc3\xa4onnistui. Ateena yritti valtausta uudelleen Kleonin johdolla vuonna 422 eaa., mik\xc3\xa4 johti Amfipoliin taisteluun. Sparta sai pidetty\xc3\xa4 Amfipoliin my\xc3\xb6s t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 taistelussa, mutta sek\xc3\xa4 Brasidas ett\xc3\xa4 Kleon kuolivat. Ateena sai pidetty\xc3\xa4 Eionin. Brasidas haudattiin kaupunkiin ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kunnioitettiin heeroksena ja kaupungin perustajana, ja h\xc3\xa4nen kunniakseen perustettiin vuotuinen juhla._NEWLINE_Nikiaan rauhassa vuonna 421 eaa. Amfipolis olisi periaatteessa pit\xc3\xa4nyt palauttaa Ateenalle, mutta sen asukkaat vastustivat t\xc3\xa4t\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4 Amfipoliin nopeaan et\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen em\xc3\xa4kaupungista Ateenasta oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti se, ett\xc3\xa4 vain pieni osa sen asukkaista oli Ateenasta tulleita asuttajia. Ateenalaiset yrittiv\xc3\xa4t kaupungin takaisinvaltausta vuonna 360 eaa. Timotheoksen johdolla, mutta amfipolislaiset torjuivat yrityksen liitossa Olynthoksen kanssa. Vuonna 357 eaa. kaupungin valtasi kuitenkin Makedonia Filippos II:n johdolla. Aleksanteri Suuren sotaretkell\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 334 eaa. kaupunki toimi laivastotukikohtana. Amfipoliista olivat kotoisin tai siell\xc3\xa4 asuivat Aleksanterin sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t Androsthenes, Erigyios, Laomedon ja Nearkhos.\n_START_SECTION_\nHellenistiselt\xc3\xa4 roomalaiselle kaudelle\n_START_PARAGRAPH_\nHellenistisell\xc3\xa4 kaudella Amfipolis s\xc3\xa4ilyi Makedonian merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 keskuksena ja linnoituksena alueella. Se toimi jopa yhten\xc3\xa4 Makedonian kuninkaallisten asuinpaikoista. Aleksanterin kuoleman j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nen vaimonsa Roksane asettui Amfipoliin, ja vuonna 179 eaa. Filippos V kuoli kaupungissa. Amfipoliissa ly\xc3\xb6tiin makedonialaista kultarahaa. Kaupungin p\xc3\xa4\xc3\xa4jumaluus oli Artemis Tauropolos tai Artemis Brauronia. Aiemmin mainittujen sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6iden lis\xc3\xa4ksi kaupungin tunnettuihin asukkaisiin kuuluu muun muassa grammaatikko Zoilos._NEWLINE_Roomalaiset valtasivat Amfipoliin Pydnan taistelun j\xc3\xa4lkeen vuonna 168 eaa. Aemilius Paulluksen johdolla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupungissa pidettiin roomalaisten ja kymmenen kreikkalaisen kaupunkivaltion kokous, jossa Makedonia jaettiin nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n osaan. Amfipoliista tuli ensimm\xc3\xa4isen osan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Kaupunki kukoisti edelleen t\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkaneella roomalaisella kaudella, ja Via Egnatia rakennettiin kulkemaan kaupungin l\xc3\xa4pi. Vuonna 42 eaa. kaupunki oli toisen triumviraatin tukikohta ennen Filippoin taistelua. Kiitokseksi kaupunki sai vapaakaupungin (civitas libera) oikeudet._NEWLINE_Kristinusko tuli kaupunkiin viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 50 jaa. apostoli Paavalin k\xc3\xa4yty\xc3\xa4 kaupungissa matkalla Filippoista Thessalonikeen.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hempi historia ja kaivaukset\n_START_PARAGRAPH_\nBysanttilaisella kaudella Amfipoliin alue tunnettiin nimell\xc3\xa4 Popolia, ja alueelle rakennettiin useita kirkkoja. Kaupungin s\xc3\xa4ilymist\xc3\xa4 auttoi sijainti Konstantinopolista l\xc3\xa4nteen kulkeneella keskeisell\xc3\xa4 reitill\xc3\xa4. Kaupunki hyl\xc3\xa4ttiin oletettavasti 800-luvulla jaa. slaavien kansainvaellusten aikaan. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa seudun v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 siirtyi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen joen suistoon, johon kehittyi Khrysopoliin kaupunki. Amfipoliin paikalle j\xc3\xa4i nimell\xc3\xa4 Marmarion tunnettu pieni asutus._NEWLINE_Amfipoliin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1956. Niit\xc3\xa4 ovat suorittaneet kreikkalaiset arkeologit.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nAmfipolis oli ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity muureilla, joiden kokonaispituus oli noin seitsem\xc3\xa4n kilometri\xc3\xa4. Kaupungin it\xc3\xa4laidalla sijainneella akropoliilla oli omat, noin kahden kilometrin pituiset muurit. Kaupungista on kaivettu hellenistisen ja roomalaisen kauden rakennuksia ja rakennelmia, mukaan lukien roomalaisaikainen stoa, sek\xc3\xa4 bysanttilaisaikaisia basilikakirkkoja. Muurien ulkopuolelta on l\xc3\xb6ydetty kahden pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6n j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet sek\xc3\xa4 suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 hautoja. Klassisen kauden kaupunki, mukaan lukien sen agora ja temppelit, ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kaivamatta._NEWLINE_Arkeologisen alueen l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 esittelee sen yhteydess\xc3\xa4 toimiva Amf\xc3\xadpolin arkeologinen museo.\n_START_SECTION_\nKaupunki\n_START_PARAGRAPH_\nAmfipoliissa tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen temppelit tai muut pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6t Herakleelle, Dioskuureille, Athenelle, Kleiolle, Kybelelle ja egyptil\xc3\xa4isille jumalille. Aleksanteri Suuren tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n suunnitelleen suuren Artemis Tauropolokselle omistetun temppelin rakentamista kaupunkiin, mutta suunnitelma ei koskaan toteutunut._NEWLINE_Kaupungin suuri stoa eli pylv\xc3\xa4shalli rakennettiin roomalaisella tai varhaiskristillisell\xc3\xa4 kaudella. Sen pituus oli noin 53,5 metri\xc3\xa4, ja siin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetiin varhaisempien rakennusten doorilaisia ja joonialaisia pylv\xc3\xa4it\xc3\xa4. Kaupungissa oli my\xc3\xb6s muun muassa 300-luvulla eaa. rakennettu gymnasion sek\xc3\xa4 roomalaisaikainen akvedukti. Hellenistisen ja roomalaisen ajan kaupungista on kaivettu yksityistaloja. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n talon mosaiikkilattia esitti Europen ry\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xa4. Kaupunginmuuria on s\xc3\xa4ilynyt useissa kohdissa. Varhaiskristillisi\xc3\xa4 basilikakirkkoja on l\xc3\xb6ydetty nelj\xc3\xa4 kappaletta. Kahta niist\xc3\xa4 on kaivettu laajemmin, ja niiss\xc3\xa4 on hienot mosaiikkilattiat, jotka esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t muun muassa geometrisia aiheita, kasveja ja el\xc3\xa4imi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHaudat ja hautamuistomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nAmfipoliin leijona_NEWLINE_Amfipoliin tunnetuimpiin muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksiin kuuluu viisimetrinen Amfipoliin leijonapatsas, joka l\xc3\xb6ydettiin Strymon-joen l\xc3\xa4nsipenkalta Balkanin sotien aikaan vuonna 1912. Patsas oli osa suurta hautamuistomerkki\xc3\xa4, todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Aleksanteri Suuren laivastonkomentaja Laomedonin hautaa, ja on ajoitettu 300-luvun eaa. lopulle. Patsas kunnostettiin ja pystytettiin uudelleen nykyisen Amf\xc3\xadpolin kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4helle vuonna 1936._NEWLINE_Kast\xc3\xa1n hauta_NEWLINE_Kast\xc3\xa1n haudaksi kutsuttu suurikokoinen tumulus-hauta l\xc3\xb6ydettiin vuonna 2012 ja sen kaivaukset alkoivat laajemmin vuonna 2014. Se on ajoitettu noin vuosiin 325\xe2\x80\x93300 eaa., ja sit\xc3\xa4 on arveltu Makedonian kuninkaallisen suvun tai jonkun merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n haudaksi. Hautaan haudattujen henkil\xc3\xb6ys on kuitenkin ainakin toistaiseksi arvoitus. Hautakummun halkaisija on noin 160 metri\xc3\xa4 ja siin\xc3\xa4 on sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ainakin kolme kammiota, ja siihen on haudattu ainakin viisi eri henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Vuonna 2015 esitetyn teorian mukaan kyseess\xc3\xa4 olisi alun perin ollut Hefaistionin hauta._NEWLINE_Muut haudat_NEWLINE_Kaupungin pohjoispuolelta on l\xc3\xb6ydetty suuri hellenistisen kauden hautausmaa, josta on tunnistettu noin 440 erityyppist\xc3\xa4 hautaa. Haudoista on l\xc3\xb6ydetty muun muassa terrakottafiguriineja, keramiikkaa ja kultakoruja. Niin sanotuissa makedonialaistyyppisiss\xc3\xa4 haudoissa on yleens\xc3\xa4 useita kammioita, joista varsinaisessa hautakammiossa on hautavuoteet vainajille. T\xc3\xa4llaiset haudat on usein koristeltu maalauksin.'