b'\n_START_ARTICLE_\nNorodom I\n_START_SECTION_\nYksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKuninkaalliseen perheeseen kuului vuonna 1866 noin 1\xc2\xa0500 henke\xc3\xa4. Norodomilla itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n oli ainakin 37 vaimoa ja 60 lasta. Jalkavaimojen lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole tietoa. Etienne Aymonier, Ranskan edustaja Kambod\xc5\xbeassa 1879\xe2\x80\x931881, valitti, ett\xc3\xa4 suurin osa maan varallisuudesta meni t\xc3\xa4m\xc3\xa4n suuren kuninkaallisen perheen el\xc3\xa4tt\xc3\xa4miseen. Ranskalaiset yrittiv\xc3\xa4t vuonna 1913 selvent\xc3\xa4\xc3\xa4 tilannetta tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sukututkimuksen mutta ep\xc3\xa4onnistuivat siin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRanskan protektoraatiksi\n_START_PARAGRAPH_\nNorodom vietiin 14-vuotiaana Bangkokin hoviin, josta h\xc3\xa4nen sallittiin palata Kambod\xc5\xbeaan vasta vuonna 1858. H\xc3\xa4n nousi kuninkaaksi, kun h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Ang Duong kuoli vuonna 1860. Is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tavoin Norodomin tavoitteena oli est\xc3\xa4\xc3\xa4 Vietnamin ja Thaimaata sekaantumasta liian paljon maan asioihin. Ratkaisuna t\xc3\xa4h\xc3\xa4n he n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t liittoutumisen valtion kanssa, joka oli vahvempi kuin Thaimaa tai Vietnam. Vuonna 1863 Norodom solmikin protektoraattisopimuksen Ranskan kanssa. Sopimukseen syntyyn vaikutti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti katolilainen l\xc3\xa4hetyssaarnaaja Jean-Calude Miche, mink\xc3\xa4 ansiosta katolinen kirkko sai etuoikeuksia maassa. Sopimuksen mukaan Ranska nimitti neuvonantajan hoviin (\xe2\x80\x9dr\xc3\xa9sident\xe2\x80\x9d) ja lis\xc3\xa4ksi ranskalaiset henkil\xc3\xb6t ja yritykset saivat k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 vapaasti kauppaa Kambod\xc5\xbeassa._NEWLINE_Vietnam ei juurikaan reagoinut sopimukseen, mutta Thaimaan kuningas Mongkut oli raivoissaan. Lepytt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen thaimaalaiset Norodom solmi Mongkutin kanssa salaisen sopimuksen joulukuussa 1863. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sopimus kumosi Norodomin ja Ranskan v\xc3\xa4lisen protektoraattisopimuksen. Norodom I kruunattiin 3. maaliskuuta 1864. H\xc3\xa4nen asemansa Kambod\xc5\xbean kuninkaana vahvistettiin saman vuoden kes\xc3\xa4kuussa, jolloin siihen osallistuivat sek\xc3\xa4 Ranskan ett\xc3\xa4 Thaimaan edustajat. Elokuussa 1864 Thaimaan ja Kambod\xc5\xbean v\xc3\xa4linen salainen sopimus vuoti julkisuuteen singaporelaisessa sanomalehdess\xc3\xa4. Se luonnollisestikin suututti ranskalaiset, eik\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n luottamuksensa Norodomiin koskaan palannut entiselleen._NEWLINE_Ranskalaiset olivat aloittaneet sopimuksen solmimisen j\xc3\xa4lkeen Kambod\xc5\xbean \xe2\x80\x9dsivist\xc3\xa4miskampanjan\xe2\x80\x9d eli eurooppalaisten arvojen istuttamisen maahan. Ranskalaiset lakkauttivat orjuuden (noin 16\xc2\xa0% kambod\xc5\xbealaisista oli tuolloin orjia) ja yksityistiv\xc3\xa4t maaomaisuuden. Koko maa oli aikaisemmin ollut periaatteessa kuninkaan omaisuutta. Yksityist\xc3\xa4misen syyn\xc3\xa4 oli raha. Mekong-joen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kauppareittin\xc3\xa4 Kiinaaan oli osoittautunut mahdottomaksi, ja siksi maahan piti luoda tuottava verotusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPoukombon kapina\n_START_PARAGRAPH_\nNorodom oli hyvin my\xc3\xb6t\xc3\xa4mielinen ranskalaisia kohtaan. H\xc3\xa4n oli heid\xc3\xa4n kanssaan kaikesta samaa mielt\xc3\xa4 mutta juonitteli sitten tarpeen vaatiessa ranskalaisten sel\xc3\xa4n takana itselleen mieluisemman ratkaisun. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n lienee ollut syyn\xc3\xa4 se, miten siirtomaavallat olivat muualla Aasiassa nujertaneet avoimen vastarinnan. Norodomin politiikka ei kuitenkaan miellytt\xc3\xa4nyt kaikkia. Ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ranskalaisten vastaista kapinaa johti Assoa, joka v\xc3\xa4itti olevansa prinssi Ang Emin poika. Assoan kapina kesti 1862\xe2\x80\x931866._NEWLINE_Vuonna 1866 alkoi uusi kapina. Kambod\xc5\xbealainen munkki v\xc3\xa4itti olevansa Poukombo, kuningas Ang Chan II:n lapsena kuollut poika. Poukombo syytti Norodomia maanpetoksesta ja kehotti kaikkia yhtym\xc3\xa4\xc3\xa4n kapinaan ranskalaisia vastaan. Kes\xc3\xa4kuussa 1866 kapinalliset l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t marssille kohti Phnom Penhi\xc3\xa4. Kapinalliset menestyiv\xc3\xa4t aluksi taistelussa armeijaa vastaan, mutta kun ranskalaiset aloittivat vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen tammikuussa 1867, he l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t kapinallisten joukot helposti. Poukombo pakeni Laosiin, ja kun h\xc3\xa4n palasi joulukuussa 1868, h\xc3\xa4net vangittiin ja tapettiin._NEWLINE_Vaikka Poukombon kapina oli lyhyt, sill\xc3\xa4 oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus Kambod\xc5\xbean historiaan. Kaksi Poukombon luutnanttia onnistui pakenemaan, ja he jatkoivat taistelua ranskalaisia vastaan seuraavat 20 vuotta. Tarinat kapinasta j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kansan suussa, ja niit\xc3\xa4 kerrottiin my\xc3\xb6hemmin muun muassa Saloth Sarille, joka tunnetaan paremmin Pol Potina.\n_START_SECTION_\nUusi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki: Phnom Penh\n_START_PARAGRAPH_\nKambod\xc5\xbean p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina oli vaihdellut khmerien valtakunnan tuhon j\xc3\xa4lkeen joko Lovek, Udong tai Phnom Penh, joiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 hovi sukkuloi. Vuonna 1866 maan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi vakiintui Phnom Penh, mihin yhten\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4 oli ranskalainen byrokratia. Samana vuonna alkoi my\xc3\xb6s nykyisen kuninkaanlinnan rakentaminen._NEWLINE_Kambod\xc5\xbean ja sen hovin yll\xc3\xa4pito oli kallista Ranskalle, ja siksi Ranska ehdotti protektoraattisopimuksen uudistamista. Maaliskuussa 1884 Ranska vaati Norodomia allekirjoittamaan uuden sopimuksen. Norodom teki sen vasta kes\xc3\xa4kuussa 1884, kun Ranskan laivasto saapui paikalle ja uhkasi pakottaa Norodomin luopumaan kruunusta.\n_START_SECTION_\nSi Vothan kapina\n_START_PARAGRAPH_\nUuden protektoraattisopimuksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Ranska alkoi suunnitella Kambod\xc5\xbean muuttamista protektoraatista siirtomaaksi, koska siirtomaan hallinta olisi yksinkertaisempaa. Tammikuussa 1885 alkoi kuitenkin uusi kapina, jota johti Norodomin velipuoli Si Votha. Si Vothan kapina oli ennen kaikkea sissisotaa. Ranskan armeija ei pystynyt kukistamaan sissiliikett\xc3\xa4 ja joutui neuvotteluyritysten kariuduttua turvautumaan kostotoimiin. Kapina p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vasta, kun Norodom l\xc3\xa4hti kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n maaseutua ja suostutteli kapinalliset lopettamaan sissisotansa. Si Vothaa ei saatu koskaan kiinni, ja h\xc3\xa4n kuoli viidakossa vuonna 1890._NEWLINE_Vuosi kapinan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen j\xc3\xa4lkeen Kambod\xc5\xbea liitettiin vuonna 1887 Ranskan Indokiinaan.\n_START_SECTION_\nViimeiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nSi Vothan kapinan j\xc3\xa4lkeen Ranska p\xc3\xa4\xc3\xa4tti modernisoida Kambod\xc5\xbean ja etenkin Phnom Penhin. Uudistustoimet johtivat keskiluokan syntymiseen, mik\xc3\xa4 aiheutti ep\xc3\xa4varmuutta hallitsevan eliitin keskuudessa. Ranskalaisten avoin kritisointi johti kahden prinssin maanpakoon. Duong Chakr karkotettiin vuonna 1893 Pariisista Ranskan Algeriaan, jossa h\xc3\xa4n kuoli vuonna 1897. Norodomin vanhin poika Aruna Yukanthor ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt koskaan palaamaan Kambod\xc5\xbeaan vuoden 1901 Pariisin-matkaltaan ja eli loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Thaimaassa. Poikien kohtalo oli kova isku Norodomille. Lis\xc3\xa4ksi Norodomin velipuoli Sisowath oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt Ranskan kanssa sopimukseen siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tulisi seuraava kuningas. Katkeroitunut Norodom vet\xc3\xa4ytyi Phnom Penhin kuninkaanpalatsiin, jossa h\xc3\xa4n kuoli 24. huhtikuuta 1904.'