b'\n_START_ARTICLE_\nEino Aaltio\n_START_PARAGRAPH_\nEino Abram (E.A.) Aaltio (vuoteen 1906 Andelin, 8. lokakuuta 1889 Keuruu \xe2\x80\x93 3. lokakuuta 1974 Helsinki) oli varatuomari, kansanedustaja, poliitikko ja kotiseutuhistorioitsija.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja ura\n_START_PARAGRAPH_\nE. A. Aaltio syntyi 1889 Keuruulla vanhaan keuruulaiseen Andelinin lukkari- ja pappissukuun. P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n ylioppilaaksi Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n lyseosta 1909 h\xc3\xa4n ryhtyi aluksi opiskelemaan teologiaa, mutta vaihtoi pian oikeustieteeseen. Oikeustutkinnon Aaltio suoritti 1914 ja toimi sen j\xc3\xa4lkeen nimismiehen\xc3\xa4 Lammilla, Koski Hl:ss\xc3\xa4, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Keuruulla. 1918 olleessaan Keuruun nimismies h\xc3\xa4n osallistui sis\xc3\xa4llissotaan valkoisten joukoissa Keuruun ja Vilppulan seudun taisteluissa. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin varatuomarin arvonimi vuonna 1919. Vuonna 1920 h\xc3\xa4n toimi It\xc3\xa4-Karjalan v\xc3\xa4liaikaisen hallinnon lakimiehen\xc3\xa4 ja sihteerin\xc3\xa4. 1920-luvulla Aaltio toimi asianajajana Helsingiss\xc3\xa4 ja Tampereella. Samalla h\xc3\xa4n toimi mm. H\xc3\xa4meenmaan, Ulkosuomalaislehden ja T\xc3\xa4hyst\xc3\xa4j\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana. 1920-luvun lopulla E.A.Aaltio oli Akateemisen Karjala-Seuran aktivisteja ja kuului silloin mm. Urho Kekkosen l\xc3\xa4hipiiriin. AKS:n vallattua Suomalaisuuden liiton Aaltio toimi liiton p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteerin\xc3\xa4 1929\xe2\x80\x9330. Maalaisliiton kansanedustajana E.A. Aaltio toimi lyhyen ajan 1929 noustuaan varasijalta eduskuntaan kesken kauden. _NEWLINE_Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Aaltio oli perustamassa 1925 It\xc3\xa4-Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n Maamiesseuraa ja It\xc3\xa4-Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n Osuuskassaa (my\xc3\xb6hemmin Lemp\xc3\xa4l\xc3\xa4n-Viialan Osuuspankki). _NEWLINE_1930 Aaltio muutti Yhdysvaltoihin Suomen konsuliksi Duluthiin Minnesotaan. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli yksi alullepanijoista valkoh\xc3\xa4nt\xc3\xa4peurojen tuomisessa Suomeen vuonna 1935 ja l\xc3\xb6ysi niiden ensimm\xc3\xa4iseksi sijoituspaikaksi Laukon kartanon Vesilahdella. Suomeen Aaltio palasi 1939 ja toimi sen j\xc3\xa4lkeen asianajajana Helsingiss\xc3\xa4. _NEWLINE_Erityisesti el\xc3\xa4kevuosinaan E. A. Aaltio tuli tunnetuksi tuotteliaana kotiseutuhistorioitsijana. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s perustamassa Keurussel\xc3\xa4n Seuraa 1944 ja Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4-Seuraa 1952. Samat pit\xc3\xa4j\xc3\xa4t olivat h\xc3\xa4nen tutkimustensa p\xc3\xa4\xc3\xa4kohteet, Keuruu h\xc3\xa4nen omanaan ja Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen vaimonsa Viena s. Sotavallan kotipit\xc3\xa4jin\xc3\xa4.'