b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Pitka\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Pitka (19. helmikuuta 1872 Jalgsema, J\xc3\xa4rvamaa \xe2\x80\x93 kadonnut syyskuussa 1944 Viro) oli virolainen kontra-amiraali, joka toimi Viron merivoimien komentajana Viron vapaussodassa 1918\xe2\x80\x931919. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s yksi \xc3\xa4\xc3\xa4rioikeistolaisen vapsiliikkeen perustajista.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Pitka syntyi maanomistajan perheeseen J\xc3\xa4rvamaalla. H\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 oli kirjailija Pe\xc3\xa4ro August Pitka, joka k\xc3\xa4ytti kirjailijanime\xc3\xa4 Ansomardi. Pitka oli vuosina 1889\xe2\x80\x931907 merill\xc3\xa4 ja opiskeli 1891\xe2\x80\x931893 K\xc3\xa4smun ja Kuressaaren merikouluissa sek\xc3\xa4 1894\xe2\x80\x931895 Paldiskin merikoulussa, josta h\xc3\xa4n valmistui merikapteeniksi. Vuosina 1907\xe2\x80\x931911 h\xc3\xa4n toimi laivameklarina Liverpoolissa Englannissa ja sen j\xc3\xa4lkeen laivanvarustajana Tallinnassa. Pitka oli my\xc3\xb6s vuonna 1917 perustettujen Tallinnan laivaseuran ja Baltian pelastusseuran puheenjohtaja. Vallankumousvuoden 1917 aikana h\xc3\xa4n liittyi mukaan Viron sotilasneuvostojen komitean ja Tallinnan Omakaitsen toimintaan. Vuonna 1918 h\xc3\xa4n oli mukana maanalaisena perustetussa Kaitseliitissa._NEWLINE_Saksan armeijan vet\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4 Virosta Pitka nimitettiin 1. joulukuuta 1918 Viron panssarijunien ja 16. joulukuuta merivoimien komentajaksi. H\xc3\xa4n oli merivoimien komentajana 28. marraskuuta 1919 asti. H\xc3\xa4n sai huhtikuussa 1919 eversti\xc3\xa4 vastanneen merev\xc3\xa4ekaptenin ja marraskuussa 1919 kontra-amiraalia vastanneen aseadmiralin sotilasarvon. Pitka valittiin my\xc3\xb6s Viron perustuslakia s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n kansalliskokoukseen huhtikuussa 1919 Viron kansanpuolueen (Eesti Rahvaerakond) edustajana. Vuosina 1920\xe2\x80\x931924 h\xc3\xa4n oli perustamansa Valve Liitin johtaja ja perusti vuonna 1923 my\xc3\xb6s Kansallisen vapaamielisen puolueen (Rahvuslik Vabameelne Partei)._NEWLINE_Vuosina 1924\xe2\x80\x931930 Pitka asui Kanadan Uudessa Kaledoniassa. Palattuaan Viroon h\xc3\xa4n toimi vuosina 1930\xe2\x80\x931937 keskusosuusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Eesti Tarbijate\xc3\xbchistute Kesk\xc3\xbchistun (ETK) toimitusjohtajana ja maanviljelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 Ebaveress\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli samalla Viron vapaussotureiden liiton varapuheenjohtaja vuosina 1931\xe2\x80\x931932. Pitka my\xc3\xb6s perusti vuonna 1931 Veljessoturien kerhon (Lahinguvendade Klubi) ja vuonna 1933 Vapaussodan rintamamiesten yhdistyksen (Vabaduss\xc3\xb5ja Rindemeeste \xc3\x9chingu). H\xc3\xa4net valittiin vuonna 1937 edustajaksi presidentti Konstantin P\xc3\xa4tsin perustamaan kansalliskokoukseen eli Rahvuskoguun._NEWLINE_Neuvostoliiton ja Saksan miehitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 Viroa Pitka oli vuosina 1940\xe2\x80\x931944 maanpaossa Suomessa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en salanime\xc3\xa4 Schmidt. H\xc3\xa4nen toinen vaimonsa ja molemmat poikansa teloitettiin Usollagin vankileirill\xc3\xa4 Neuvostoliitossa vuonna 1942. Pitka palasi Viroon huhtikuussa 1944 ja perusti elokuussa virolaisista kootun \xe2\x80\x9diskujoukko amiraali Pitkan\xe2\x80\x9d (L\xc3\xb6\xc3\xb6gi\xc3\xbcksus Admiral Pitka), joka yritti puolustaa Tallinnaa l\xc3\xa4hestyv\xc3\xa4lt\xc3\xa4 puna-armeijalta. H\xc3\xa4n katosi syyskuussa 1944 joukkojensa per\xc3\xa4\xc3\xa4nnytty\xc3\xa4 L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaalle.\n_START_SECTION_\nMuistaminen\n_START_PARAGRAPH_\nTallinnassa paljastettiin vuosina 2002 ja 2007 kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 T\xc3\xb5nu Maarandin ja arkkitehti Mart Kadarikun suunnittelema Johan Pitkan muistomerkki._NEWLINE_Pitkan mukaan on nimetty vuonna 2000 nykyinen Viron merivoimien lippulaiva EML Admiral Pitka.'