b'\n_START_ARTICLE_\nBarokin arkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nBarokkiarkkitehtuuri oli eurooppalaisen arkkitehtuurin suuntaus. Se syntyi 1500-luvun lopun ja 1600-luvun alun Italiassa, ja huippuunsa se kehittyi Ranskassa kuningas Ludvig XIV:n aikana 1600-luvun lopulla. Se oli osa barokin kokonaisvaltaista tyyli\xc3\xa4, johon kuului my\xc3\xb6s sisustustaide ja barokkimusiikki. Barokille on tyypillist\xc3\xa4 mahtipontinen koristelu ja symmetria. Barokkiarkkitehtuurin tavoitteena oli selkeiden \xc3\xa4\xc3\xa4riviivojen h\xc3\xa4ivytt\xc3\xa4minen, seinien j\xc3\xa4sentely, koristelu ja muuttaminen usein liikett\xc3\xa4 kuvaaviksi ja kaareviksi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nBarokin arkkitehtuuri alkoi synty\xc3\xa4 1500-luvun lopulla asteittain my\xc3\xb6h\xc3\xa4isrenessanssin pohjalta. Yksi varhaisimpia sen syntyyn vaikuttaneita arkkitehteja oli renessanssitaiteilija Michelangelo (k. 1564)._NEWLINE_Barokkiarkkitehtuurin syntyyn vaikutti katolisen kirkon vallan v\xc3\xa4heneminen protestantismin nousun my\xc3\xb6t\xc3\xa4, jolloin my\xc3\xb6s kirkkorakennukset olivat menett\xc3\xa4neet m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n asemansa arkkitehtuurin kehityksess\xc3\xa4. Muutosta vastustaakseen katolinen kirkko aloitti vuonna 1545 vastauskonpuhdistuksen, jonka my\xc3\xb6t\xc3\xa4 arkkitehtuurin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi tuli edustaa niin kirkollisen kuin maallisenkin vallan mahtavuutta ja loistoa. Kirkkojen koristeellisella ja mahtipontisella barokkiarkkitehtuurilla haluttiin vedota katsojan aisteihin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n \xc3\xa4llistytt\xc3\xa4miseksi ja vaikutuksen tekemiseksi._NEWLINE_Ranskassa barokki alkoi v\xc3\xa4isty\xc3\xa4 arkkitehtuurissa vuoden 1715 j\xc3\xa4lkeen. Muualla Euroopassa tyyli kukoisti 1700-luvun puoliv\xc3\xa4liin asti ja Latinalaisessa Amerikassa viel\xc3\xa4 sen j\xc3\xa4lkeenkin.\n_START_SECTION_\nRakenne\n_START_PARAGRAPH_\nBarokkiarkkitehtuurin kokonaisvaikutelma oli monumentaalinen. Katsoja pyrittiin saamaan tuntemaan itsens\xc3\xa4 pieneksi suuren koon, liikkeen vaikutelman ja loistokkuuden keinoin. Tukirakenteita korostettiin, ja ne olivat raskaita. Pylv\xc3\xa4it\xc3\xa4 ja pilastereita oli kaksittain ja kahdessa kerroksessa. Kompositakapiteelit ja muut antiikin pylv\xc3\xa4sj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 pilasterit olivat suosittuja. Symmetria oli ehdottoman t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Renessanssin levollinen ympyr\xc3\xa4muoto hyl\xc3\xa4ttiin, ja pohjapiirroksissa alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 entist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n j\xc3\xa4nnittynytt\xc3\xa4, levotonta ja dynaamista soikiomuotoa. Rakennuksista tehtiin leveit\xc3\xa4 mutta ei syvi\xc3\xa4._NEWLINE_Kirkoissa t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ksi nousi etenkin kupoli, joka oli barokin arkkitehtuurissa liikkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste ja taivaan symboli. Perspektiivimaalauksilla saatiin tasakatot n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n holveilta ja holvit ja kupolit todellisuutta korkeammilta.\n_START_SECTION_\nJulkisivut ja koristelu\n_START_PARAGRAPH_\nBarokkiarkkitehtuurin tavoitteena oli selkeiden \xc3\xa4\xc3\xa4riviivojen h\xc3\xa4ivytt\xc3\xa4minen, seinien j\xc3\xa4sentely, koristelu ja muuttaminen usein liikett\xc3\xa4 kuvaaviksi ja kaareviksi. Julkisivun osista tehtiin kuperia ja koveria, ja ikkunoiden ja ovien p\xc3\xa4\xc3\xa4lle sijoitettiin erilaisin tavoin varustetut ja muokatut p\xc3\xa4\xc3\xa4tykolmiot tai puoliympyr\xc3\xa4kaaret. Kerroslistat profiloitiin ja kattolistat katkaistiin usein ikkunoiden kamanoilla. My\xc3\xb6s kukkak\xc3\xb6ynn\xc3\xb6skoristeita eli girlandeja, maljakkoja, uurnia, pottoja, S:n muotoisia voluuttoja, h\xc3\xa4r\xc3\xa4nsilmi\xc3\xa4 ja kartusseja k\xc3\xa4ytettiin koristeina. Rakennusten ulkoista julkisivua korostettiin rakennuksen muiden osien sijaan. Kipsi kullattiin ja puu maalattiin kallin marmorin n\xc3\xa4k\xc3\xb6iseksi._NEWLINE_Koristelussa noudatettiin kokonaisvaltaista mallia, kokonaistaideteoksen ajatusta. Arkkitehtuurin, kuvanveiston ja maalaustaiteen rajat h\xc3\xa4m\xc3\xa4rrettiin niin, ett\xc3\xa4 kaikki elementit sulautuivat yhteen. Veistoskoristelua k\xc3\xa4ytettiin julkisivuissa runsaasti, ja moni ajan arkkitehti olikin my\xc3\xb6s kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nItalia\n_START_PARAGRAPH_\nBarokkiarkkitehtuuri syntyi Roomassa 1600-luvun taitteessa kun paavit ja heid\xc3\xa4n sukulaisensa teettiv\xc3\xa4t palatseja ja kirkkoja uusille s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kunnille. Pietarinkirkkoa pidennettiin 1606\xe2\x80\x931626 barokkityylisell\xc3\xa4 fasadilla, jossa k\xc3\xa4ytettiin barokille tyypillisi\xc3\xa4 kolossaalipylv\xc3\xa4it\xc3\xa4. Pohjois-Italiaan pystytettiin useita huomattavia barokkirakennuksia 1600-luvun lopulla, kuten Guarino Guarinin Palazzo Carignano Torinoon. Italian tunnetuimpia barokkiarkketehteja olivat Carlo Maderno, Gian Lorenzo Bernini, Francesco Borromini ja Pietro da Cortona._NEWLINE_Kaupunkisuunnittelussa barokin tunnetuimpia esimerkkej\xc3\xa4 on Berninin suunnittelema Pietarinkirkon aukio. Siin\xc3\xa4 barokille tyypillist\xc3\xa4 on soikea pohjapiirros ja pylv\xc3\xa4ik\xc3\xb6t, sek\xc3\xa4 avoimien ja suljettujen tilojen vaihtelu.\n_START_SECTION_\nRanska\n_START_PARAGRAPH_\nRanskassa barokki nousi suurimpaan loistoonsa kuningas Ludvig XIV:n kaudella. Kuningas muokkasi Versaillesin linnastaan loisteliaan barokkipalatsin, jossa maallinen barokkiarkkitehtuuri saavutti huippunsa. Versaillesin arkkitehtia Louis Le Vauta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Ranskan hovibarokin is\xc3\xa4n\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Ranskan ruhtinaat rakennuttivat ylellisi\xc3\xa4 barokkilinnoja, jotka j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t kirkotkin varjoonsa. Kattoina suosittiin mahtavaa mansardikattoa, joka oli kerroksen tai kahdenkin korkuinen. Barokkipuutarhat muokattiin geometrisiksi kuvioiksi, ja puistoja halkoivat viivasuorat kujat._NEWLINE_Barokki alkoi v\xc3\xa4isty\xc3\xa4 Ranskassa Ludvig XIV:n kuoltua vuonna 1715, ja sen tilalle tuli kevyempi rokokoo, jota toisaalta voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 vain my\xc3\xb6h\xc3\xa4isbarokin muunnoksenakin.\n_START_SECTION_\nSaksa ja It\xc3\xa4valta\n_START_PARAGRAPH_\nSaksassa barokkiarkkitehtuuri saavutti my\xc3\xb6s suuren suosion Italian ja Ranskan j\xc3\xa4lkeen 1700-luvulla, kun lukemattomat pikkuruhtinaat alkoivat rakennuttaa vuodesta 1680 alkaen upeita linnoja ja puistoja oman asemansa merkiksi. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tunnetuimpia ovat Sch\xc3\xb6nbrunnin linna Wieniss\xc3\xa4, Berliinin kaupunkilinna sek\xc3\xa4 Ludwigsburgin linna Stuttgartin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4. Saksalaiseen barokkiin vaikutti etenkin italialainen arkkitehti Guarino Guarini. It\xc3\xa4vallan huomattavimpia barokkiarkkitehteja olivat Johann Bernhard Fischer von Erlach (Wienin Karlskirche) ja Johann Lukas von Hildebrandt (Belvederen linnat Wieniss\xc3\xa4). Saksan tunnetuimpia barokkiarkkitehteja olivat muun muassa Asamin veljekset.\n_START_SECTION_\nMuu maailma\n_START_PARAGRAPH_\nEspanjan ja Portugalin koristeellista barokkiarkkitehtuuria nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n churrigueratyyliksi arkkitehti Jos\xc3\xa9 de Churrigueran (1650\xe2\x80\x931723) mukaan. Espanjan tunnetuimpia barokkirakennuksia on Granadan kartusiaaniluostarin sakaristo. Espanjalainen barokkityyli vaikutti Brasilian ja Meksikon barokkiarkkitehtuuriin, johon sekoittui siell\xc3\xa4 my\xc3\xb6s paikallisia perinteit\xc3\xa4. Esimerkiksi Meksikon Pueblassa on kuutisenkymment\xc3\xa4 barokkikirkkoa._NEWLINE_Englantilaisesta barokkiarkkitehtuurista tunnetaan Christopher Wrenin suunnittelema Lontoon St Paulin katedraali._NEWLINE_Alankomaiden nykyisen Belgian alueen tunnetuimpia barokkiarkkitehtuuria edustavia rakennuksia ovat Pieter Huyssensin Carolus Borromeus -kirkko Antwerpenissa ja Wensel Cobergherin Scherpenheuvelin kupolikirkko._NEWLINE_Pietarissa ty\xc3\xb6skenteli 1700-luvulla monia italialaisia barokkiarkkitehteja, kuten Domenico Trezzini (Pietari\xe2\x80\x93Paavalin katedraali) ja Bartolomeo Rastrelli (Talvipalatsi, Stroganovin palatsi ja Smolnan luostari)._NEWLINE_Ruotsin barokkiarkkitehtuuri sai vaikutteita etenkin Ranskasta ja Alankomaista. Suomen arkkitehtuurissa barokkivaikutteita n\xc3\xa4kyi kartanolinnoissa, kuten Louhisaaressa (1655) ja Sarvilahdessa.'