b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Cavelier de La Salle\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nRen\xc3\xa9-Robert Cavalier syntyi Rouenissa 21. marraskuuta 1643 tukkuvaatekauppias Jean Cavalier\xe2\x80\x99n ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaimon Catherine Geestin toisena poikana. Perhe kuului Ranskan maakuntien rikkaaseen porvaristoon. Pojan my\xc3\xb6hemmin ottama sukunimi La Salle tuli maatilasta, jonka h\xc3\xa4nen vanhempansa omistivat Rouenin l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Cavalier\xe2\x80\x99t asuivat vain muutaman minuutin k\xc3\xa4velymatkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Pierre Corneillesta, josta tuli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ranskalainen n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4kirjailija. Nuori Robert oli mieltynyt tieteisiin ja luonnossa liikkumiseen ja k\xc3\xa4vi Pierre Corneillen tavoin jesuiittakouluja. K\xc3\xa4yty\xc3\xa4\xc3\xa4n jesuiittaopistoa vuoteen 1658 Robert siirtyi Pariisiin, jossa h\xc3\xa4n aloitti kilvoitusel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 noviisina er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jesuiittojen veljeskunnassa. Uskonlupauksensa Robert teki vuonna 1660._NEWLINE_Mielen rauhattomuus vaikeutti Robertin opintoja, ja v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tunsi voimakasta halua vaihtaa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen oli vaikeaa sopeutua s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6ihin, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mielipiteit\xc3\xa4\xc3\xa4n arvostettu. Vuonna 1665 22-vuotias Robert pyysi kahdesti, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4net l\xc3\xa4hetett\xc3\xa4isiin jonnekin l\xc3\xa4hetysasemalle. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ei katsottu kuitenkaan riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n valmiiksi. Robertin teologinen koulutus oli kesken ja uskonnollinen valmistautuminen riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n. H\xc3\xa4n anoi 1666 siirtoa Portugaliin, jossa voisi valmistautua l\xc3\xa4hetysasema-apostoliksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4kin pyynt\xc3\xb6 ev\xc3\xa4ttiin.\n_START_SECTION_\nUudelle mantereelle\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1666 aikana Robert purjehti siirtolaisena Kanadaan, jonka h\xc3\xa4n katsoi tarjoavan itselleen otolliset puitteet rakentaa tulevaisuutta. H\xc3\xa4nen vanhempi veljens\xc3\xa4 Jean, joka oli St. Sulpicen kirkon ymp\xc3\xa4rille kasvaneen Pyh\xc3\xa4n Sulpiciuksen seuran pappi, oli saapunut Uuteen Ranskaan vuotta aiemmin. Vanhan jesuiittalupauksensa vuoksi ilman is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 perint\xc3\xb6\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt Robert oli l\xc3\xa4hes rahaton saapuessaan uudelle mantereelle. Vuonna 1667 h\xc3\xa4n luopui jesuiittaveljeskunnan j\xc3\xa4senyydest\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dmoraalisten heikkouksien\xe2\x80\x9d vuoksi, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ollut ehtinyt tehd\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 lopullista luostarilupausta._NEWLINE_Uuden Ranskan maanjakoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n mukaisesti Robert sai l\xc3\xa4\xc3\xa4nityksen (seigneurie) l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Montrealia. Samalla Ren\xc3\xa9 Robert Cavelier\xe2\x80\x99sta tuli La Salle. H\xc3\xa4n oli innokas tutustumaan uuteen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n ja yst\xc3\xa4vystyi mohawkien kanssa, joilta h\xc3\xa4n oppi v\xc3\xa4h\xc3\xa4n irokeesien kielt\xc3\xa4. Kuunnellessaan intiaanien tarinoita mantereen suuresta jokiverkostosta La Sallen kiinnostui Ohiojoesta, jolta voisi l\xc3\xb6yty\xc3\xa4 vesitie l\xc3\xa4nsirannikolle ja meren yli Kiinaan. Vuonna 1669 La Salle myi l\xc3\xa4\xc3\xa4nityksens\xc3\xa4 rahoittaakseen tutkimusmatkansa Ohiolaaksoon. Samana vuonna aloitettu matka ylettyi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti nykyiseen Louisvilleen, jossa putoukset estiv\xc3\xa4t taivalluksen jatkumisen. Retke\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4\xc3\xa4 aineistoa ei kuitenkaan ole l\xc3\xb6ytynyt, joten matkasta ei ole luotettavaa tietoa._NEWLINE_Vuosien 1674 ja 1678 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana La Sallen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4yneen kahdesti kotimaassaan. H\xc3\xa4n kertoi tulevaisuuden suunnitelmistaan kuningas Ludvig XIV:lle ja pyysi lupaa linnakkeiden perustamiseen Suurille j\xc3\xa4rville ja Mississippijoen varrelle ja Ranskan talouteen perustuvan hallinnon luomiseen l\xc3\xa4pi mantereen._NEWLINE_Vuonna 1679 La Salle apulaisineen rakensi Le Griffonin, josta tuli ensimm\xc3\xa4inen eurooppalainen laiva Suurilla j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4. Alus teki elokuussa 1679 neitsytmatkansa Eriej\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja purjehti 16 miehen voimin Niagarajoelta nykyiseen Detroitiin. Alus oli tarkoitettu tutkimusmatkojen ohella tavarakuljetuksiin, sill\xc3\xa4 La Salle oli kiinnostunut my\xc3\xb6s turkiskaupasta. Laivan elinaika j\xc3\xa4i lyhyeksi, sill\xc3\xa4 syyskuun lopulla 1679 se katosi j\xc3\xa4ljett\xc3\xb6miin. Yleisin uskomus oli, ett\xc3\xa4 myrsky upotti aluksen, mutta my\xc3\xb6s intiaaneja ep\xc3\xa4iltiin osallisuudesta laivan tuhoon. La Sallelle Le Griffonin menetys oli suuri isku, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli suunnitellut aluksen liikkuvaksi tukikohdakseen.\n_START_SECTION_\nTutkimusmatka Meksikonlahdelle\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1680 La Salle perusti kiinte\xc3\xa4ksi tukikohdakseen Fort Crevecoeurin, josta tuli samalla nykyisen Illinoisin ensimm\xc3\xa4inen valkoinen sivilisaatio. Linnakkeen edustalla rakennettiin uusi laiva, jolla La Salle aikoi purjehtia Mississippijokea pitkin Meksikonlahdelle ja jopa L\xc3\xa4nsi-Intiaan. Laiva ei ehtinyt vesille, sill\xc3\xa4 linnakkeeseen hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneet irokeesit polttivat sen. La Salle ei kuitenkaan luopunut unelmastaan tehd\xc3\xa4 tutkimusmatkan etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Syksyll\xc3\xa4 1681 h\xc3\xa4n johti kanootein liikkuvaa retkikuntaa, johon kuului h\xc3\xa4nen lis\xc3\xa4kseen luutnantti Henri Tonti ja 21 muuta ranskalaista sek\xc3\xa4 joitakin kymmeni\xc3\xa4 mahican- ja abenaki-intiaaneja._NEWLINE_Retkikunta k\xc3\xa4ytti alkeellista intiaanikarttaa ja liikkui kanootein Mississippijoelle. Maaliskuussa 1682 miehet saapuivat Arkansasjoelle, joka oli vuonna 1673 tehdyn tutkimusmatkan etel\xc3\xa4inen raja. Tuolloin matkaa olivat johtaneet Jacques Marquette ja Louis Jolliet. La Salle seurueineen vieraili paikallisten intiaanien luona ja solmi hyv\xc3\xa4t suhteet kylien p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ihin. Samalla h\xc3\xa4n otti Ludvig XIV:n nimiss\xc3\xa4 maat Ranskan haltuun._NEWLINE_Matkalla Arkansasjoelta Meksikonlahdelle ranskalaiset meloivat l\xc3\xa4pi noin 300 kilometrin pituisen alueen, jossa he eiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4hneet ainuttakaan intiaanikyl\xc3\xa4\xc3\xa4. Koko laaja alue oli autioitunut, sill\xc3\xa4 140 vuotta aiemmin Hernando de Soto oli l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt samalta alueelta kymmenitt\xc3\xa4in kukoistavia kaupunkeja. De Soton vierailun j\xc3\xa4lkeen sik\xc3\xa4l\xc3\xa4isten intiaanien maailma oli romahtanut joko eurooppalaisten mukana tulleiden tautien tai jonkun muun katastrofin seurauksena. Intiaanien sijaan La Sallen retkikunta n\xc3\xa4ki laumoittain biisoneita, jotka olivat tulleet laiduntamaan jokea reunustaville preerioille._NEWLINE_Elokuun alussa 1682 retkikunta saapui Meksikonlahdelle ja teki lyhyen tutkimusretken Mississippijoen suistomaalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen La Salle j\xc3\xa4rjesti pienimuotoisen tilaisuuden, jossa suuri risti ja Ranskan lippu pystytettiin maaper\xc3\xa4\xc3\xa4n muskettien yhteislaukauksen juhlistaessa tapahtumaa. Toimitus liitti laajat alueet Meksikonlahdelta Missourijoen yl\xc3\xa4juoksuille ja Alleghenyvuorilta Kalliovuorille Ranskan kruunun alaisiksi._NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 1682 retkikunta palasi takaisin Kanadaan. Vuotta my\xc3\xb6hemmin La Salle matkusti Ranskaan, jossa kuninkaallinen komissio hyv\xc3\xa4ksyi h\xc3\xa4nen suunnitelmansa l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 siirtokunta Louisianan territorioon. La Sallen teht\xc3\xa4viin kuului siirtokunnan johtamisen ohella kristinuskon levitt\xc3\xa4minen, intiaanien taivuttaminen my\xc3\xb6t\xc3\xa4mieliseksi Ranskan kruunulle, Uuden Espanjan valloittaminen ja luonnonrikkauksien kaivaminen.\n_START_SECTION_\nSiirtokunnan harhautuminen\n_START_PARAGRAPH_\nLa Salle ja noin 320 siirtolaista aloittivat hein\xc3\xa4kuussa 1684 purjehduksensa kohti Meksikonlahtea. Miesmatkustajien joukossa oli 100 sotilasta, useita l\xc3\xa4hetyssaarnaajia, kauppiaita ja eri k\xc3\xa4sity\xc3\xb6teollisuuden taitajia. Naisten joukosta l\xc3\xb6ytyi perheen\xc3\xa4itej\xc3\xa4 lapsineen sek\xc3\xa4 nuoria naisia, jotka halusivat kokeilla onneaan Amerikassa. La Rochellesta l\xc3\xa4hteneeseen laivastoon kuului nelj\xc3\xa4 alusta: 36-tykkinen sotalaiva Le Joly, La Sallen lippulaivana toiminut parkki La Belle ja kuljetusalukset Aimable ja St. Fran\xc3\xa7ois. Erimielisyydet sek\xc3\xa4 huono onni seurasivat matkustajia koko retken ajan. La Salle ja merivoimien komentaja Beaujeu riiteliv\xc3\xa4t p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in ja Santo Domingossa espanjalaiset merirosvoalukset sieppasivat St Fran\xc3\xa7ois\xe2\x80\x99n. Siirtolaiset menettiv\xc3\xa4t laivan mukana ty\xc3\xb6kaluja ja muita tarvikkeita._NEWLINE_Talvella 1684\xe2\x80\x931685 kolme j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 ollutta laivaa harhautuivat kovassa sumussa 600 kilometri\xc3\xa4 ohi Mississippin suistosta. Alukset ankkuroituivat Matagordanlahdelle Texasin rannikolle nykyisen Houstonin ja Corpus Christin puoliv\xc3\xa4liin. Aimable haaksirikkoutui lahdella, ja suurin osa sen lastista tuhoutui myrskyn seurauksena.\n_START_SECTION_\nTexasin rannikolla\n_START_PARAGRAPH_\nLa Salle uskoi tulleensa Mississippijoen suulle ja l\xc3\xa4hetti ryhm\xc3\xa4n sotilaita k\xc3\xa4ym\xc3\xa4\xc3\xa4n kauppaa rannikon intiaanien kanssa. Miesten tarkoitus oli hankkia kanootteja, joiden avulla laivoissa olleet tarvikkeet voitaisiin kuljettaa maihin. Sotilaat l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t kyl\xc3\xa4n, joka kuului karankawa-intiaaneille. Paljastettuja aseita pel\xc3\xa4styneet karankawat pakenivat kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4. Sotilaat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t tilanteen hy\xc3\xb6dykseen ja varastivat joitakin kanootteja ja el\xc3\xa4inten taljoja. Karankawat tulkitsivat vieraiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksen sodanjulistukseksi ja alkoivat pit\xc3\xa4\xc3\xa4 silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ranskalaisten toimia._NEWLINE_Siirtolaiset rakennuttivat alkeellisen leirin lahden rannalle. Paikkaa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t vain matalat hiekkadyynit ja merelt\xc3\xa4 ajelehtineet puunrungot. Mets\xc3\xa4n puuttuminen teki leirin alttiiksi tuulelle. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 riehuvat preeriapalot uhkasivat levit\xc3\xa4 rantaan, ja siirtolaiset joutuivat leikkaamaan kaiken hein\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Intiaanit piirittiv\xc3\xa4t leiri\xc3\xa4 \xc3\xb6isin, mutta eiv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneet. La Sallen asettamat vartijat valvoivat erityisesti ruutitynnyreit\xc3\xa4, joista suurin osa oli pelastettu haaksirikosta. Aimablen onnettomuudessa oli kuitenkin menetetty enin osa siirtolaisten matkatavaroista; l\xc3\xa4hes kaikki l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeet, 60 barrelia viini\xc3\xa4, 1\xc2\xa0600 tykinkuulaa, tuhansia kiloja rautaa ja lyijy\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 ahjo ja mylly._NEWLINE_Maaliskuussa 1685 laivaston komentaja Beaujeu l\xc3\xa4hti purjehtimaan Le Jolyll\xc3\xa4 takaisin Ranskaan. H\xc3\xa4nen mukanaan palasi 120 siirtolaista, jotka olivat menett\xc3\xa4neet uskonsa onnelliseen tulevaisuuteen Amerikassa. La Belle j\xc3\xa4i Texasiin j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden ainoaksi alukseksi. My\xc3\xb6hemmin samana kev\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 siirtolaiset siirtyiv\xc3\xa4t ylemm\xc3\xa4ksi sis\xc3\xa4maahan ja aloittivat Fort St. Louis\xe2\x80\x99n rakentamisen. Ty\xc3\xb6n etenemist\xc3\xa4 hidastivat kuuma ilmanala, rakennusmateriaalin niukkuus ja osaamattomat puusep\xc3\xa4t. Linnaketta rakennettaessa yh\xc3\xa4 useammat siirtolaiset alkoivat ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4 La Sallen taitoja johtaa siirtokuntaa. My\xc3\xb6s Santo Domingista mukaan liittyneet miehet olivat La Sallea vastaan ja tekiv\xc3\xa4t parhaansa horjuttaakseen h\xc3\xa4nen arvovaltaansa._NEWLINE_Linnoitus valmistui elokuussa 1685. Sen sijainti korkealla kalliolla Lavacajoen varrella tarjosi hyv\xc3\xa4t puolustusmahdollisuudet intiaanien, espanjalaisten ja merirosvojen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 vastaan. La Salle teki useita retki\xc3\xa4 Lavacajoella ennen kuin uskoi, ett\xc3\xa4 kysymyksess\xc3\xa4 ei ollut Mississippijoen haarautuma._NEWLINE_Fort St. Louis\xe2\x80\x99n my\xc3\xb6t\xc3\xa4 siirtolaisten el\xc3\xa4m\xc3\xa4nlaatu parani. Joenvarsilla liikkuvien biisonien ansiosta heill\xc3\xa4 oli riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ruokaa ja nahkatarvikkeita, mutta La Sallen ep\xc3\xa4oikeudenmukaisuus ja kovuus alaisiaan kohtaan aiheutti pahaa mielt\xc3\xa4 ja joitakin retkikunnan j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 karkasi. My\xc3\xb6s intiaanien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset koettelivat siirtokuntaa. Kes\xc3\xa4n loppuun menness\xc3\xa4 siirtolaiset olivat haudanneet yli 30 toveriaan, suurin osa sairauksiin menehtynein\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLa Bellen haaksirikko\n_START_PARAGRAPH_\nLokakuussa 1685 La Salle kokosi 50 miehen retkikunnan, joka aloitti kanootein teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n tutkimusmatkan kohti it\xc3\xa4\xc3\xa4. La Bellen oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 purjehtia rantaviivaa my\xc3\xb6t\xc3\xa4illen kauempana lahdella ja kuljettaa tarvikkeita Mississippijoen suulle. Laivan mukana seurasi 27 miehist\xc3\xb6n j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Fort St. Louis\xe2\x80\x99in j\xc3\xa4i 34 siirtolaista, joista suurin osa oli naisia, lapsia ja pappeja._NEWLINE_Jo alkumatkalla osa retkikunnasta sairastui sy\xc3\xb6ty\xc3\xa4\xc3\xa4n suuret m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t opuntiakaktuksen hedelmi\xc3\xa4. Miesten toipuminen vei aikaa. Brazos- ja Sabinejoen v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella La Sallen miehet eksyiv\xc3\xa4t kosteaan viidakkoon, jota texasilaiset kutsuvat \xe2\x80\x9dSuureksi tiheik\xc3\xb6ksi\xe2\x80\x9d (Big Thicket). Monet riidat viiv\xc3\xa4styttiv\xc3\xa4t matkan etenemist\xc3\xa4. Paikalliset intiaanit olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hyvin vieraanvaraisia ja kertoivat, ett\xc3\xa4 kaikki rannikon heimot vihasivat espanjalaisia. La Salle merkitsi vihkoonsa intiaanien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 sanoja ja k\xc3\xa4simerkkej\xc3\xa4. Vaellettuaan yli 200 kilometri\xc3\xa4 Louisianan nykyiselle rajalle retkikunta pystytti Sabinejoen rantaan pienen linnakkeen. Jatkuvien sateiden ja ammusten hupenemisen takia La Sallen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n takaisin. Linnakkeeseen j\xc3\xa4i joitakin miehi\xc3\xa4, joiden kohtalosta ei ole tietoa._NEWLINE_Palatessaan maaliskuussa 1686 Fort St. Louisiin La Salle kuuli, ett\xc3\xa4 La Belle oli haaksirikkoutunut kaukana lahdella ja suurin osa sen matkustajista hukkunut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli kova isku siirtokunnalle, sill\xc3\xa4 laiva oli ollut heid\xc3\xa4n ainoa mahdollisuutensa palata Ranskaan. La Bellen mukana hautautui my\xc3\xb6s La Sallen unelma vauraasta ranskalaisesta siirtokunnasta._NEWLINE_La Salle teki huhtikuussa 1686 uuden tutkimusmatkan, johon ker\xc3\xa4si 20 miest\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli vaitelias aikomustensa suhteen, ja suurin osa linnakkeeseen j\xc3\xa4\xc3\xa4vist\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4ysin tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n matkan laajuudesta. Jotkut uskoivat, ett\xc3\xa4 La Salle ei palaisi en\xc3\xa4\xc3\xa4 koskaan. Yleinen tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ja er\xc3\xa4s siirtokunnan rahoitukseen osallistuneista kauppiaista lietsoi kapinahenke\xc3\xa4 poissaolevaa La Sallea vastaan. Monien yll\xc3\xa4tykseksi retkikunta palasi takaisin. La Salle oli hankkinut viisi hevosta intiaaneilta, mutta menett\xc3\xa4nyt paluumatkan aikana yli puolet miehist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Osa oli karannut, yksi joutunut alligaattorin saaliiksi ja loput eksyneet. Matkan varrella La Salle oli n\xc3\xa4hnyt Meksikonlahdella useita espanjalaisia sota-aluksia, jotka oli h\xc3\xa4lytetty etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n ranskalaista retkikuntaa - ei yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llisess\xc3\xa4 tarkoituksessa.\n_START_SECTION_\nLa Sallen kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nTammikuussa 1687 retkikunnasta oli j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 noin 45 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. La Salle ker\xc3\xa4si ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 mukaansa 17 miest\xc3\xa4 ja aloitti kohtalokkaan marssinsa halki Texasin. Heid\xc3\xa4n ainoa mahdollisuutensa selvit\xc3\xa4 oli l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 reitti Illinoisiin ja saada apua Uudelta Ranskalta._NEWLINE_Naiset ja lapset j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t kolmen papin ja pienen sotilasryhm\xc3\xa4n kanssa Fort St. Louis\xe2\x80\x99in. Vaikeat s\xc3\xa4\xc3\xa4olosuhteet tekiv\xc3\xa4t La Sallen ryhm\xc3\xa4n matkasta ty\xc3\xb6l\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja vanhat erimielisyydet ja turhautumiset nousivat pintaan. Kaksi siirtokunnan varhaisista rahoittajista osoitti tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytens\xc3\xa4 La Sallen rooliin retkikunnan johtajana ja kehitti salaliiton t\xc3\xa4t\xc3\xa4 vastaan. Saatuaan muutaman retkikuntalaisen puolelleen kapinoitsijat j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t riidan biisoninlihan jakamisesta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti maaliskuussa 1687 retkikunnan kolmen j\xc3\xa4senen murhaan Trinityjoen l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Surmatut olivat La Sallen serkku, h\xc3\xa4nen palvelijansa ja h\xc3\xa4nen intiaanimets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Murhaajat eiv\xc3\xa4t tyytyneet viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tavoitteensa oli toisaalle leiriytynyt retkikunnan johtaja. Tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 tapahtuneesta La Salle etsi yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4n seuraavana aamuna ja joutui verity\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ksi. Murhaajat avasivat tulen ja ampuivat La Sallea p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n kuolettavasti.  Murhan silminn\xc3\xa4kij\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli retkikuntaan kuulunut pappi. H\xc3\xa4n v\xc3\xa4litti tiedon l\xc3\xa4heiseen leiriin ja kertoi keit\xc3\xa4 murhaajat olivat._NEWLINE_Siirtolaisista j\xc3\xa4i henkiin arviolta 15, kaikkien kohtaloa ei tiedet\xc3\xa4. Heist\xc3\xa4 6 palasi Ranskaa, yksi Kanadaan ja loput joutuivat espanjalaisten vangeiksi. Fort St. Louis\xe2\x80\x99in j\xc3\xa4\xc3\xa4neet aikuiset siirtolaiset joutuivat karankawojen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4n massamurhan uhriksi, mutta lapset s\xc3\xa4\xc3\xa4stettiin ja kuljetettiin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4jien kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaksi linnakkeeseen palannutta retkikunnan j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 hautasi 14 ruumista ja l\xc3\xa4hetti intiaanikuriirin matkassa espanjalaisille tiedon siirtokunnan kohtalosta._NEWLINE_La Sallen murhaajat joutuivat omien liittolaistensa ampumiksi riidan seurauksena toukokuussa 1687.\n_START_SECTION_\nPerint\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nLa Sallen merkitt\xc3\xa4vin perint\xc3\xb6 oli ranskalaisten linnakkeiden verkosto, joka ylettyi Suurilta j\xc3\xa4rvilt\xc3\xa4 Mississippijoen varsille ja Ohioon. H\xc3\xa4nen aloittamansa kauppasuhteet tasankojen intiaanien kanssa antoivat perustan Uuden Ranskan my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lle kaupank\xc3\xa4ynnille Ranskan Louisianan alueella. La Sallen kunniaksi on nimetty Yhdysvalloissa useita paikkakuntia, kouluja, katuja, hotelleja ja automerkki. Vuonna 1930 Amerikan vallankumouksen tytt\xc3\xa4rien (DAR) Texasin haaraosasto ja Navasotan kaupungin asukkaat pystyttiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hes viisi metri\xc3\xa4 korkean La Sallen patsaan l\xc3\xa4helle h\xc3\xa4nen oletettua kuolinpaikkaansa._NEWLINE_Ranskan hallitus l\xc3\xa4hetti hyvien tahdon valtuuskunnan Navasotaan huhtikuussa 1937 juhliakseen La Sallen kuoleman 250 vuosip\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_La Sallen lippulaivan La Bellen hylky l\xc3\xb6ytyi vuonna 1996 yli kymmenen vuotta kest\xc3\xa4neiden etsint\xc3\xb6jen j\xc3\xa4lkeen. Nostoty\xc3\xb6n mahdollistamiseksi hylyn ymp\xc3\xa4rille jouduttiin rakentamaan pato. La Belle oli l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes ehj\xc3\xa4, ja sen uumenista l\xc3\xb6ytyi 700\xc2\xa0000 esinett\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 miekoista ja kanuunoista matkalaisten henkil\xc3\xb6kohtaisiin esineisiin sek\xc3\xa4 helmiin ja peileihin, joilla aiottiin k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 kauppaa alkuper\xc3\xa4isasukkaiden kanssa. Pintaan nostettu alus s\xc3\xa4il\xc3\xb6ttiin nesteeseen, jottei se kuivuessaan murentuisi. Nyt hylyn s\xc3\xa4il\xc3\xb6miseksi ja kuivattamiseksi on suunniteltu kaikkien aikojen suurinta arkeologista pakastekuivausta, joka tapahtuu texasilaisessa tukikohdassa sijaitsevassa j\xc3\xa4ttipakastimessa.'