b'\n_START_ARTICLE_\nHaihdunta\n_START_PARAGRAPH_\nHaihdunta on haihtumiseen liittyv\xc3\xa4 suure. Se ilmaistaan yleens\xc3\xa4 millimetrein\xc3\xa4: tunnissa (mm/h), vuorokaudessa (mm/d) tai vuodessa (mm/a)._NEWLINE_Haihdunnan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4minen ei ole yht\xc3\xa4 yksinkertaista kuin esimerkiksi sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n. Haihduntaa voidaan mitata lysimetrien ja haihtumisastioiden avulla. Lysimetri on maalla t\xc3\xa4ytetty ja tutkittavalla kasvipeitteell\xc3\xa4 peitetty astia, jonka vesitaseesta haihdunta lasketaan. Haihtumisastia taas on yksinkertaisesti vedell\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytetty astia, josta haihtumista voidaan seurata. Haihdunnan suoralle laskemiselle on kehitetty useita kaavoja (esimerkiksi Penmanin kaava), jotka perustuvat muun muassa pystysuorien kosteuserojen mittaamiseen. Se voidaan my\xc3\xb6s m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 ep\xc3\xa4suorasti esimerkiksi vesitaseyht\xc3\xa4l\xc3\xb6n j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stermin\xc3\xa4 eli ainoana tuntemattomana tai vastaavasti l\xc3\xa4mp\xc3\xb6energiataseesta._NEWLINE_Maan alueiden erilaiset haihtumiset johtuvat erilaisista energiam\xc3\xa4\xc3\xa4rist\xc3\xa4 eli Auringon s\xc3\xa4teilyn erilaisesta jakautumisesta Maan pinnalle, mutta my\xc3\xb6s k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 olevan veden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. Yleisesti aavikoilta haihdunta on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4 merist\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4 olevilta runsassateisilta alueilta suurta. Suomessa haihdunnat ovat etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 luokkaa 400-500 mm/a ja pohjoisessa 200-250 mm/a.'