b'\n_START_ARTICLE_\nNicholas Stern\n_START_PARAGRAPH_\nSir Nicholas Stern (s. 22. huhtikuuta 1946 Lontoo) on brittil\xc3\xa4inen ekonomisti. Nicholas Stern on naimisissa ja h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on kolme lasta. Kansainv\xc3\xa4lisesti h\xc3\xa4n on kuuluisa muun muassa Isossa-Britanniassa 30.10.2006 julkaistusta ilmastoraportista: Sternin raportti _NEWLINE_Sternin is\xc3\xa4 oli saksalainen, joka pakeni sodan aikana Englantiin. Nicholas Stern opiskeli Cambridgen yliopistossa ja Oxfordin yliopistossa, josta h\xc3\xa4n valmistui tohtoriksi 1972. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n oli professoreina eri yliopistoissa, muun muassa 1986\xe2\x80\x9393 London School of Economics. 1990-luvulla h\xc3\xa4n kirjoitti my\xc3\xb6s Keniasta ja Intian vihre\xc3\xa4st\xc3\xa4 vallankumouksesta. H\xc3\xa4n oli maailmanpankin p\xc3\xa4\xc3\xa4ekonomi 2000\xe2\x80\x932003.\n_START_SECTION_\nIlmastonmuutos\n_START_PARAGRAPH_\nHuhtikuussa 2008 Stern kertoi Reutersille, ett\xc3\xa4 uusimmat tutkimustulokset osoittavat, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on raportissaan aliarvioinut ilmaston l\xc3\xa4mpenemisen aiheuttaman uhan. Sternin mukaan my\xc3\xb6s IPCC:n 2007 ennusteet n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t jo nyt olevan vanhentuneita. Haastattelun mukaan kasvihuonekaasup\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t kasvavat nopeammin kuin raportin laatimisen aikaan uskottiin ja erityisen huolestuttava on havainto, ett\xc3\xa4 maailman merten kyky ime\xc3\xa4 itseens\xc3\xa4 hiilidioksidia onkin selv\xc3\xa4sti ennustettua heikompi. Stern sanoi, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4 seuraa, ett\xc3\xa4 maapallon ilmasto l\xc3\xa4mpenee nopeammin kuin he osasivat odottaa. Sternin mukaan kasvihuonekaasujen p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6j\xc3\xa4 tulee leikata v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n puolella vuosisadan puoliv\xc3\xa4liin menness\xc3\xa4. Yhdysvaltain osalta p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6jen v\xc3\xa4hennystarve on 90\xc2\xa0%, Stern arvioi._NEWLINE_Nicholas Sternin mukaan (2009) on yksimielisyys siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 teollisuusmaiden on v\xc3\xa4hennett\xc3\xa4v\xc3\xa4 80\xc2\xa0% kasvihuonep\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6j\xc3\xa4\xc3\xa4n vuoteen 2050 menness\xc3\xa4 vuoteen 1990 verrattuna. Silloin maailmanlaajuisesti v\xc3\xa4hennys on 50\xc2\xa0%. Kun p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t ovat nyt 59 Gt, m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n on v\xc3\xa4hennytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 2030 35 Gt ja vuonna 2050 20 gigatonniin. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 ollaan yht\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4. Se miten leikkaukset tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n on neuvottelukysymys. Sternin mukaan: Maailmantalous tarvitsee nopeasti tiukkaa ilmastopolitiikan muutosta. Investointeja ilmastonmuutoksen hillint\xc3\xa4\xc3\xa4n ei voi lyk\xc3\xa4t\xc3\xa4. K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan sopimus on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 sys\xc3\xa4ys talouskasvulle. Hallitusten p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksill\xc3\xa4 vihre\xc3\xa4t investoinnit ovat houkuttelevia ja tie pois taantumasta. Stern on investoinut itse maal\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xb6n, rakennuksen tiivistykseen ja tuulis\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xb6n.'