b'\n_START_ARTICLE_\nEkseligmos\n_START_PARAGRAPH_\nEkseligmos (m.kreik. \xe1\xbc\x90\xce\xbe\xce\xad\xce\xbb\xce\xb9\xce\xb3\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82, \xe2\x80\x9dvanteen k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4minen\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dtaivaallisten kehien py\xc3\xb6riminen\xe2\x80\x9d) on t\xc3\xa4htitieteellinen jakso, jonka kuluttua auringon- ja kuunpimennykset toistuvat suunnilleen samanlaisina suunnilleen samoissa paikoissa. Jakson pituus on 54 vuotta ja 34 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 eli 19\xc2\xa0756 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 tai 669 synodista kuukautta. Ekseligmos-jakso on saros-jakson (noin 18 vuotta, 11 vuorokautta ja 8 tuntia) parannettu, tarkempi versio ja koostuu kolmesta saroksesta._NEWLINE_Jaksoa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n pimennysten ennustamisessa. Koska saros-jakson pituus ei ole tasap\xc3\xa4ivi\xc3\xa4, jakson v\xc3\xa4lein pimennykset toistuvat kyll\xc3\xa4 suunnilleen samanlaisina mutta niiden sijainti siirtyy joka jaksolla noin 120 astetta l\xc3\xa4nnemm\xc3\xa4ksi, jolloin pimennys ei yleens\xc3\xa4 ole n\xc3\xa4kyviss\xc3\xa4 samasta paikasta kuin edellinen vastaava pimennys. Ekseligmos-jakson v\xc3\xa4lein pimennykset osuvat sen sijaan suunnilleen samaan osaan maapalloa. Koska jakso on yli kuukauden tasavuosia pidempi, pimennysten t\xc3\xa4sm\xc3\xa4llisiss\xc3\xa4 reiteiss\xc3\xa4 on kuitenkin suuria eroja._NEWLINE_Ekseligmos-jakso tunnettiin antiikin Kreikassa viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n hellenistisell\xc3\xa4 ajalla, sill\xc3\xa4 sen osoitin oli mukana Antikytheran koneessa, joka valmistettiin noin 150\xe2\x80\x93100 eaa.'