b'\n_START_ARTICLE_\nJames Keith\n_START_PARAGRAPH_\nJames Francis Edward Keith (11. kes\xc3\xa4kuuta 1696 Inverugie, Skotlanti \xe2\x80\x93 14. lokakuuta 1758 Hochkirch, Saksi) oli skotlantilaissyntyinen sotamarsalkka.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nLakiopintojensa ohessa Edinburghin yliopistossa James Keith opiskeli my\xc3\xb6s kirjallisuutta ja historiaa.  Vuonna 1715 Skotlannin jakobiitit nousivat kapinaan Englantia vastaan ja Keithin perhe p\xc3\xa4\xc3\xa4tti paeta mantereelle. James Keith muutti Pariisiin, josta h\xc3\xa4n joutui l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n 1719. H\xc3\xa4n pestautui ensin Espanjan armeijaan palkkasoturiksi ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tti siirty\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin palvelemaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle Pietari II:ta. Hyv\xc3\xa4n koulutuksen saaneena h\xc3\xa4nen toimenkuvaansa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kuului sotilaalliset ja hallinnolliset teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n miehitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 Pikkuvihan aikana Suomen, Keith muutti asumaan Turkuun, porvari Grubbin taloon. Grubbin taloa vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 asui Turun silloinen pormestari, Carl Merthen lapsineen. James Keith tutustui Merthenin perheeseen ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli tuttavalliset pormestarin tytt\xc3\xa4ren Eva Merthenin (1723\xe2\x80\x931811) kanssa. Carl Merthen kuoli kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1743 lyhyen sairastelun seurauksena ja Merthenien lapset j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t orvoiksi. Kenraaliksi ylennetty Keith pyysi Eva Mertheni\xc3\xa4 muuttamaan luokseen ja em\xc3\xa4nn\xc3\xb6im\xc3\xa4\xc3\xa4n kutsuilla. Vaikka Keith ja Merthen eiv\xc3\xa4t olleet naimisissa, silti Keith esitteli kutsuillaan Eva Merthenin aina puolisokseen._NEWLINE_Turun rauhan solmimisen j\xc3\xa4lkeen Keith m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin komennukselle Tukholmaan, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti takaisin Pietariin. Keisarinna Elisabeth palkitsi Keithin suorittamastaan palveluksesta kaksinkertaisen palkan lis\xc3\xa4ksi kunniamiekalla ja Andreaan suurristill\xc3\xa4. Keisarinna lahjoitti Keithille my\xc3\xb6s asuinpalatsin Pietarista ja Liivinmaalla sijaitsevan maatilan. Eva Merthen muutti asumaan Keithin luo Pietariin, Keithin toimiessa uudessa virassaan Tallinnan ja Riian k\xc3\xa4skynhaltijana. Keith joutui pian juonittelujen kohteeksi ja h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti pestautua kuningas Fredrik II:n palvelukseen Berliiniin. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4net ylennettiin sotamarsalkaksi. Eva Merthen j\xc3\xa4i asumaan Pietariin. James Keithille ja Eva Merthenille syntyi useita lapsia, mutta heit\xc3\xa4 ei voinut merkit\xc3\xa4 asiakirjoihin Keithin aatelistaustan vuoksi. Pari kuitenkin avioitui 1750-luvulla. Heid\xc3\xa4n avioliittoaan kutsuttiin morganaattiseksi avioliitoksi, koska heid\xc3\xa4n olisi t\xc3\xa4ytynyt pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 avioitumiseen lupaa Keithin suvun klaanilta ja Englannin ja Skotlannin kuninkaalta. James Keith m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si testamentissaan varallisuutensa vaimolleen ja lapsilleen._NEWLINE_Preussin ja It\xc3\xa4vallan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 syttyi sota ja Keith johti Preussin armeijaa yhdess\xc3\xa4 Fredrik II:n kanssa. It\xc3\xa4valta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Saksin Hochkirchiss\xc3\xa4 14. lokakuuta, 1758, johon Preussin armeija oli leiriytynyt. Keith kuoli luodeista saamiinsa vammoihin. H\xc3\xa4net haudattiin sotilaallisin menoin Hochkirchin kirkkoon. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 1763, Keithin arkku siirrettiin Potsdamin varuskuntakirkkoon Fredrik II:n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4. Vuonna 1786 Berliinin Wilhelmplatzille pystytettiin patsas Keithin muistolle._NEWLINE_Merthen on Zachris Topeliuksen historiallisen romaanin Suomen herttuatar aiheena.'