b'\n_START_ARTICLE_\nValkokuvedelfiini\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nValkokuvedelfiinin pullea ruumis on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 2,5\xe2\x80\x933 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja painaa 180\xe2\x80\x93250 kilogrammaa. Sill\xc3\xa4 on sirpinmuotoiset ev\xc3\xa4t, paksu pyrst\xc3\xb6, ulkoneva kuono sek\xc3\xa4 30\xe2\x80\x9340 paria ter\xc3\xa4vi\xc3\xa4 hampaita. Jopa 50\xc2\xa0cm korkea selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4 on ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkinen, mist\xc3\xa4 tulee my\xc3\xb6s el\xc3\xa4imen tieteellinen nimi (lat. acutus tarkoittaa \xe2\x80\x99ter\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4\xe2\x80\x99). Rintaev\xc3\xa4t ovat noin 30\xc2\xa0cm ja pyrst\xc3\xb6n haarat 30\xe2\x80\x9360\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4t. Naaraat ovat yleens\xc3\xa4 huomattavasti pienempi\xc3\xa4 kuin koiraat._NEWLINE_Valkokuvedelfiinin selk\xc3\xa4puoli on musta ja vatsapuoli valkoinen alaleuasta per\xc3\xa4aukkoon. Harmaissa kyljiss\xc3\xa4 on kellert\xc3\xa4vi\xc3\xa4 laikkuja, jotka ovat tyypillisi\xc3\xa4 vain t\xc3\xa4lle lajille. Silmien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on mustat renkaat.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nValkokuvedelfiinit el\xc3\xa4v\xc3\xa4t Pohjois-Atlantin viileiss\xc3\xa4 ja subarktisissa vesiss\xc3\xa4. Pohjois-Amerikassa niit\xc3\xa4 esiintyy Cape Codin niemimaalta Gr\xc3\xb6nlannin etel\xc3\xa4rannikolle ulottuvalla vy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Saint Lawrencen estuaarissa. Gr\xc3\xb6nlannista levinneisyysalue jatkuu Norjanmeren kautta koilliseen Barentsinmerelle sek\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Irlanninmerelle ja Pohjanmerelle aina Bretagnen rannikolle saakka. Yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 havaintoja on tosin tehty niinkin etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuin Gibraltarinsalmessa ja Azoreilla. It\xc3\xa4meress\xc3\xa4 valkokuvedelfiinit ovat \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen harvinaisia._NEWLINE_Valkokuvedelfiinit pysyttelev\xc3\xa4t enimm\xc3\xa4kseen avomerell\xc3\xa4, mannerjalustojen ja -rinteiden tuntumassa, miss\xc3\xa4 vesi on 40\xe2\x80\x93270 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 joskus niit\xc3\xa4 kuitenkin esiintyy my\xc3\xb6s syv\xc3\xa4nmeren alueella. Ne suosivat v\xc3\xa4h\xc3\xa4suolaista merivett\xc3\xa4, jonka l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on +6\xe2\x80\xa6+20\xc2\xa0\xc2\xb0C. Yleens\xc3\xa4 ne eiv\xc3\xa4t pysy sukelluksissa viitt\xc3\xa4 minuuttia kauempaa.\n_START_SECTION_\nElintavat ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nValkokuvedelfiinit synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kahden tai kolmen vuoden v\xc3\xa4lein. Raskaus kest\xc3\xa4\xc3\xa4 kymmenisen kuukautta, ja poikaset syntyv\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 kes\xc3\xa4- tai hein\xc3\xa4kuussa. Tavallisesti emo saa yhden poikasen, joka on noin 107\xe2\x80\x93122\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4 ja painaa 25\xc2\xa0kg. Emo imett\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 18 kuukautta. Sukukypsyyden valkokuvedelfiinit saavuttavat noin kaksitoistavuotiaina, jolloin koiraan pituus on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 2,1\xe2\x80\x932,4\xc2\xa0m ja naaraan 1,94\xe2\x80\x932,22\xc2\xa0m. Koiraat voivat el\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksikymment\xc3\xa4kaksivuotiaiksi ja naaraat kaksikymment\xc3\xa4seitsem\xc3\xa4nvuotiaiksi._NEWLINE_Valkokuvedelfiini on laumael\xc3\xa4in, joka voi muodostaa jopa tuhannen yksil\xc3\xb6n parvia. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 rantaa el\xc3\xa4viss\xc3\xa4 parvissa on kuitenkin tavallisesti vain 10\xe2\x80\x9360 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 Pohjois-Amerikan rannikolla t\xc3\xa4t\xc3\xa4kin v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. Suurista parvista ilmeisesti karkotetaan juuri sukukypsiksi tulleet koiraat sek\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6t, jotka eiv\xc3\xa4t ole viel\xc3\xa4 saavuttaneet sukukypsyytt\xc3\xa4. Joskus valkokuvedelfiinit muodostavat sekaparvia pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valaiden ja muiden delfiinien kanssa tai hakeutuvat suurten hetulavalaiden vanaveteen etsiess\xc3\xa4\xc3\xa4n ravintoa. Niiden pahimpia vihollisia ovat miekkavalaat ja hait._NEWLINE_Valkokuvedelfiinit vaeltavat laajoilla alueilla, mutta tutkimusten perusteella t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ole kausittaista vaan johtuu saalisel\xc3\xa4inten kannanvaihtelusta. Niiden p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallista ravintoa ovat pienet parvikalat (silli, makrilli, turska, kummeliturska, kuoreet ja tuulenkalat) sek\xc3\xa4 katkaravut ja kalmarit. _NEWLINE_Valkokuvedelfiinej\xc3\xa4 pyydet\xc3\xa4\xc3\xa4n jonkin verran ihmisravinnoksi Newfoundlandissa, Gr\xc3\xb6nlannissa ja F\xc3\xa4rsaarilla. Enemm\xc3\xa4n niit\xc3\xa4 uhkaavat kuitenkin saasteet ja joutuminen sivusaaliiksi kalaverkkoihin. Lis\xc3\xa4ksi niit\xc3\xa4 ajautuu s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti Pohjois-Atlantin rannoille yleens\xc3\xa4 pareittain mutta joskus my\xc3\xb6s 3\xe2\x80\x9315 el\xc3\xa4imen ryhmin\xc3\xa4. Tavallisesti ne eiv\xc3\xa4t selvi\xc3\xa4 rannalta takaisin mereen.'