b'\n_START_ARTICLE_\nPajusirkku\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPajusirkun pituus on 14\xe2\x80\x9316\xc2\xa0cm ja paino 18\xe2\x80\x9320\xc2\xa0grammaa. Koiras on naarasta kookkaampi. Koiraalla on musta p\xc3\xa4\xc3\xa4, valkoinen kaulus ja ruskeat siivet. Naaraalta puuttuu p\xc3\xa4\xc3\xa4n mustavalkea kuviointi. Tumman pyrst\xc3\xb6n reunasulat ovat valkoiset. Lajin nokka on pienehk\xc3\xb6, mutta kuitenkin selv\xc3\xa4sti siemensy\xc3\xb6j\xc3\xa4n nokka. Tavallisesti pajusirkun n\xc3\xa4kee istumassa ruo\xe2\x80\x99on tai pensaan latvassa, miss\xc3\xa4 se esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yksinkertaisen, jankuttavan lauluns\xc3\xa4keens\xc3\xa4. Valppaana ollessaan se n\xc3\xa4p\xc3\xa4yttelee pyrst\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n sivulle. Kutsu\xc3\xa4\xc3\xa4ni on korkea \xe2\x80\x9dtsiy\xe2\x80\x9d. Nuori lintu muistuttaa naarasta. Elo\xe2\x80\x93syyskuussa tapahtuvan sulkasadon j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s vanhan koiraan puku on naarasmainen. Talven aikana p\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xb6yhenten ruskeat k\xc3\xa4rjet kuluvat v\xc3\xa4hitellen pois, ja n\xc3\xa4kyviin tulee mustavalkea kuviointi. Nuoren ja vanhan voi sulkasadon j\xc3\xa4lkeen erottaa ainoastaan sulkien kulumisasteen perusteella._NEWLINE_Vanhin suomalainen rengastettu pajusirkku on ollut 8 vuotta, 1 kuukauden ja 15 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vanha.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nPajusirkku pesii Euroopassa sek\xc3\xa4 Keski- ja Pohjois-Aasiassa. Suomessa laji pesii yleisen\xc3\xa4 koko maassa. Useimmat linnut talvehtivat etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4, suomalaiset pajusirkut Keski-Euroopassa, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Italiassa ja Sveitsiss\xc3\xa4. Pieni m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 talvehtii Etel\xc3\xa4-Suomen laajoissa ruoikoissa. Kev\xc3\xa4tmuutto tapahtuu maalis\xe2\x80\x93huhtikuussa, syksyll\xc3\xa4 linnut l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t syys\xe2\x80\x93lokakuussa._NEWLINE_Suomessa pesii noin \xc2\xa0300\xc2\xa0000 paria.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPajusirkku on rantojen ja kosteikkojen pesim\xc3\xa4lintu. Se on yleinen merenlahtien ja j\xc3\xa4rvien j\xc3\xa4rviruohikoissa ja rantaluhdilla, j\xc3\xa4rvien ja jokien pajukoissa sek\xc3\xa4 Lapin soiden vaivaiskoivikoissa. Muuttoaikoina lajia tavataan my\xc3\xb6s pelloilla ja rikkaruohostoissa.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nNaaras rakentaa ruohonkorsista pes\xc3\xa4n tavallisesti maahan tai matalalle pensaaseen, hyv\xc3\xa4\xc3\xa4n piiloon. Muninta alkaa Etel\xc3\xa4-Suomessa toukokuun puoliv\xc3\xa4lin paikkeilla. Naaras munii tavallisesti viisi oliivinv\xc3\xa4rist\xc3\xa4, t\xc3\xa4plik\xc3\xa4st\xc3\xa4 munaa. Haudonta kest\xc3\xa4\xc3\xa4 vajaa kaksi viikkoa, ja molemmat puolisot hautovat, naaras tosin enemm\xc3\xa4n. Poikaset viipyv\xc3\xa4t pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pari viikkoa, ja emot huolehtivat niist\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 parisen viikkoa. Pajusirkku pesii usein kahdesti kes\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Koiraalla saattaa olla kaksi naarasta. Sukukypsi\xc3\xa4 pajusirkut ovat yksivuotiaina.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nPajusirkku sy\xc3\xb6 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4, matoja ja nilvi\xc3\xa4isi\xc3\xa4, syksyll\xc3\xa4 ja talvella siemeni\xc3\xa4 ja jyvi\xc3\xa4. Talvella se sy\xc3\xb6 erityisesti j\xc3\xa4rviruo\xe2\x80\x99on siemeni\xc3\xa4. Poikasia ruokitaan selk\xc3\xa4rangattomilla ja hy\xc3\xb6nteisten toukilla.'