b'\n_START_ARTICLE_\nAlexis Gripenberg\n_START_PARAGRAPH_\nCla\xc3\xabs Alexis Konstantin Gripenberg (17. tammikuuta 1852 Hamina \xe2\x80\x93 10. maaliskuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen virkamies, itsen\xc3\xa4isyysaktivisti ja diplomaatti._NEWLINE_Gripenberg kuului Gripenbergin aatelissukuun, jossa oli paljon sotilaita ja korkeita virkamiehi\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat postihallituksen p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja, kenraalimajuri Achates Ferdinand Gripenberg ja Catarina Orraeus. Alexis Gripenberg ty\xc3\xb6skenteli ensin toimitussihteerin\xc3\xa4 valtiosihteerinvirastossa Pietarissa, mutta joutui l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n sielt\xc3\xa4 vuonna 1891 tapahtuneen selkkauksen j\xc3\xa4lkeen. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisari Aleksanteri III oli lyk\xc3\xa4nnyt s\xc3\xa4\xc3\xa4tyjen hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4n Suomen rikoslain voimaantuloa ja antoi suomalaisten rauhoittelemiseksi s\xc3\xa4\xc3\xa4dyille uuden esityksen eli niin sanotun rauhoitusreskriptin. Gripenbergin laatimaan esityksen ruotsinkieliseen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kseen oli ujuutettu kohtia, jotka tukivat Leo Mechelinin unioniteoriaa Suomen ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n suhteista \xe2\x80\x93 t\xc3\xa4ysin p\xc3\xa4invastoin kuin mit\xc3\xa4 tsaari oli tarkoittanut. Virhe saattoi olla suunnitelmallinen yritys vahvistaa Suomen asemaa. Asian paljastuttua ministerivaltiosihteeri Casimir Ehrnrooth joutui eroamaan ja Gripenberg siirrettiin toisiin teht\xc3\xa4viin._NEWLINE_Gripenberg toimi seuraavaksi vankeinhoitohallituksen ylijohtajana 1891\xe2\x80\x931901 sek\xc3\xa4 uudelleen 1906\xe2\x80\x931911. Perustuslaillisen kantansa vuoksi h\xc3\xa4n oli erotettuna ensimm\xc3\xa4isen sortokauden aikana 1901\xe2\x80\x931906, mutta sai paikkansa takaisin. Gripenberg pyrki kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vankeinhoitohallintoa. Edell\xc3\xa4 mainitun rikoslain voimaanastuminen 1894 lis\xc3\xa4si Suomessa huomattavasti vankeusrangaistusten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kasvatti siten vankilukua h\xc3\xa4nen johtajakaudellaan. H\xc3\xa4n erosi vuonna 1911 omasta aloitteestaan ja ty\xc3\xb6skenteli sen j\xc3\xa4lkeen yksityisen Helsingfors Privatbankenin johtokunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4._NEWLINE_Gripenberg edusti sukuaan aateliss\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 vuosien 1882\xe2\x80\x931906 valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4, vuotta 1891 lukuun ottamatta. Viimeisill\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 vuonna 1906 h\xc3\xa4n oli varamaamarsalkkana. Gripenberg sai 1907 todellisen valtioneuvoksen arvonimen. H\xc3\xa4n oli routavuosien aikana passiivisen vastarinnan kannattaja ja yhteydess\xc3\xa4 kagaaliin. Toisen sortokauden aikana Gripenberg ryhtyi j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeen tukijaksi ja kuului 1915\xe2\x80\x931917 liikkeen taustalla "vanhojen neuvostona" toimineeseen keskuskomiteaan._NEWLINE_Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 Gripenberg tuli tammikuussa 1918 Suomen ensimm\xc3\xa4iseksi diplomaattiseksi edustajaksi Tukholmaan. H\xc3\xa4net nimitettiin 13. tammikuuta v\xc3\xa4liaikaiseksi asiainhoitajaksi ja korotettiin lokakuussa vakinaiseksi l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ksi. Gripenberg sai ty\xc3\xb6tovereikseen l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6\xc3\xb6n entisi\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isyysaktivisteja. H\xc3\xa4n esiintyi vuonna 1918 voimakkaasti Suomen saksalaissuuntauksen tukijana, joten h\xc3\xa4nen asemansa hankaloitui Saksan h\xc3\xa4vitty\xc3\xa4 maailmansodan. Presidentti K. J. St\xc3\xa5hlberg siirsi Gripenbergin lopulta el\xc3\xa4kkeelle lokakuussa 1919. Suomen ja Ruotsin suhteet olivat h\xc3\xa4nen l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4skautenaan ongelmalliset._NEWLINE_Alexis Gripenberg oli kahdesti naimisissa, ensin senaattori Johan August von Bornin tytt\xc3\xa4ren Helena Rosinan ja sitten senaattori Victor von Haartmanin tytt\xc3\xa4ren Agnes Maria Fredrikan kanssa. H\xc3\xa4nen lapsiaan olivat diplomaatti G. A. Gripenberg ja majuri Frans Mikael Gripenberg.'