b'\n_START_ARTICLE_\nParthia\n_START_SECTION_\nSatraappikunta\n_START_PARAGRAPH_\nParthian ydinalueet sijaitsivat Kaspianmeren lounaispuolella. Se oli Akaimenidien valtakunnan satraappivaltio, jonka Aleksanteri Suuri valloitti vuoden 330 eaa. tienoilla. Aleksanterin kuoleman j\xc3\xa4lkeen Parthian hallinto annettiin Nikanorille vuonna 323 eaa. Vuoden 320 eaa. jaossa Parthia annettiin Filippokselle. Filipposta seurasi Peithon. Vuodesta 311 eaa. Parthia oli osa Seleukidien valtakuntaa, jota satraapit hallitsivat seleukidien vasalleina._NEWLINE_Andragoras (k. 238 eaa.) oli viimeinen seleukidien satraapeista seleukidikuninkaiden Antiokhos I Soter ja Antiokhos II Theos alaisuudessa. Andragoras pyrki irtautumaan Seleukidien valtakunnasta, kun seleukidien huomio oli toisaalla konfliktissa Egyptin Ptolemaiosten kanssa. H\xc3\xa4n ly\xc3\xb6t\xc3\xa4tti uhmakkaasti kolikoita, joissa oli h\xc3\xa4nen nimens\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n itse kuninkaallinen diadeemi p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n. Baktrian Diodotos I:n, joka taisteli samanaikaisesti irtautuakseen seleukideista, oli Andragonaan naapuri ja mahdollisesti liittolainen.\n_START_SECTION_\nValtakunta\n_START_PARAGRAPH_\nParnit oli iranilaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 oleva nomadiheimo. Parnit saapuivat nykyisen Iranin alueelle Keski-Aasiasta. Noin vuonna 238 eaa. heid\xc3\xa4n kuninkaansa Arsakes I syrj\xc3\xa4ytti Andragoraksen ja vakiinnutti arsakidien dynastian itsen\xc3\xa4isen aseman Parthian maakunnassa Seleukidien valtakunnasta nykyisen Turkmenistanin alueella._NEWLINE_Arsakeen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset hallitsivat siihen asti kunnes Antiokhos III Suuri valtasi Parthian 209 eaa, valtasi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Hekatompyloksen ja jatkoi edelleen Hyrkaniaan. Parthian kuningas Arsakes pyrki neuvottelemaan rauhan, ilmeisesti onnistui t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Parthia tunnusti seleukidien ylivallan. Antiokhos jatkoi it\xc3\xa4\xc3\xa4n Baktriaan ja edelleen Intiaan._NEWLINE_Vasta 100-luvulla eaa. parthialaiset kykeniv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n seleukidivaltakunnan jatkuvan rappeutumisen. Parthia valloitti kaikki seleukidien alueet it\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Syyriassa. Kun he olivat vallanneet Heratin, kauppa Silkkitiell\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 pys\xc3\xa4htyi ja Baktriassa sijainnut Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta oli tuhoontuomittu._NEWLINE_Seleukidit yrittiv\xc3\xa4t rajoittaa parthialaista ekspansiota. Antiokhos IV:n kuoltua 164 eaa. parthialaiset hy\xc3\xb6dynsiv\xc3\xa4t seleukidien jatkuvia vallanperimysriitoja ja valloittivat lis\xc3\xa4\xc3\xa4 alueita. Vuonna 139 eaa. Parthian kuningas Mithridates I vangitsi seleukidihallitsija Demetrios II Nikatorin ja piti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vankina yhteens\xc3\xa4 kymmenen vuoden ajan. Samaan aikaan Mithridateen joukot eteniv\xc3\xa4t Mesopotamiaaan ja Meediaan._NEWLINE_Vuonna 129 eaa. Parthialaisten vallan alla olivat maat aina Tigrikselle asti ja he perustivat talvileirin sen rannoille Ktesifoniin, jonka vastarannalla sijaitsi Seleukeia, Keski-Aasian hellenistisin kaupunki. Parthialaiset tarvitsivat kaupank\xc3\xa4ynti\xc3\xa4 Seleukeian kanssa, joten he rajoittivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ily\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kaupunki sai s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4. Talviaikaan armeija vet\xc3\xa4ytyi muinaisiin persialaiskaupunkeihin Susaan ja Ekbatanaan._NEWLINE_Noin vuodesta 130 eaa. parthialaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t skyyttien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ilyist\xc3\xa4, joissa sek\xc3\xa4 kuninkaat Fraates II ett\xc3\xa4 Artabanos I kuolivat. Skyytit hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t uudestaan vuoden 90 eaa. tienoilla, jolloin he asettivat kuningas Sanatrukesin valtaan.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nMeedian, Assyrian, Babylonian ja Elamin valloitusten j\xc3\xa4lkeen parthialaiset joutuivat yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n huolehtimaan valtakunnan hallinnosta. N\xc3\xa4iden maiden aikaisempi eliitti oli kreikkalaista ja uusien hallitsijoiden piti sopeutua helleenien tapoihin, jos he halusivat pysy\xc3\xa4 vallassa. Parthia omaksuikin hellenistisen kulttuurin sek\xc3\xa4 hallintorakenteen. N\xc3\xa4in ollen kaupungit saivat s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 muinaiset erioikeutensa ja suurelta osin my\xc3\xb6s siviilihallintonsa. Parthia hellenisoitui monilta osin. Esimerkiksi kolikkojen tekstit kirjoitettiin kreikkalaisin aakkosin, tapa joka jatkui 100-luvulle jaa. asti, jolloin kreikantaito Parthiassa alkoi kadota._NEWLINE_Toinen inspiraation l\xc3\xa4hde oli Akaimenidien dynastia, joka oli aiemmin hallinnut Persiaa. Hovissa puhuttiin persiaa ja kuninkaat kutsuivat itse\xc3\xa4\xc3\xa4n "kuninkaiden kuninkaiksi" kuten Akaimeniditkin. Arvonimi sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli osuva, sill\xc3\xa4 Parthialaisten valvonnassa oli tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti noin 18 vasallikuningasta aina Armenian kuninkaasta l\xc3\xa4htien. Hovi kierteli ymp\xc3\xa4riins\xc3\xa4 kaupungista toiseen._NEWLINE_Imperiumi ei ollut kovin keskittynyt. Maakuntia johtivat l\xc3\xa4hes autonomisesti k\xc3\xa4skynhaltijat, jotka olivat usein hallitsijahuoneen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. Kieli\xc3\xa4, kansoja ja talousj\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4 oli monia. L\xc3\xb6yh\xc3\xa4t siteet valtakunnan eri osien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 olivat keskeisell\xc3\xa4 sijalla sen s\xc3\xa4ilymisen kannalta. 100-luvulla jaa. roomalaiset valloittivat t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungeista Ktesifonin yhteens\xc3\xa4 kolmasti vuosina 116, 165 ja 198. Valtakunta kuitenkin s\xc3\xa4ilyi hajanaisuutensa takia. Toisaalta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 hallintomalli, jossa valtio muodostui ryp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 kuningaskuntia, provinsseja ja kaupunkivaltioita my\xc3\xb6s heikensi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti valtion kyky\xc3\xa4 toimia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n Parthian laajentumisen pys\xc3\xa4htymisen\xc3\xa4 Mesopotamian ja Persian valloitusten j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Paikallisilla vahvoilla miehill\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 osa valtakunnan hallinnossa ja kuningas joutui kunnioittamaan heid\xc3\xa4n erivapauksiaan. Monet aristokraatit saivat \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4\xc3\xa4 kuninkaan neuvostossa ja jokaisella aristokraatilla oli oma armeija. Jos valtakunnan hallitsija oli heikko, eripura aateliston keskuudessa usein kasvoi ja uhkasi koko maan turvallisuutta._NEWLINE_Valtakunnan osien itsen\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4 kertoo niiden oikeus ly\xc3\xb6d\xc3\xa4 omia kolikoita, joka oli antiikin aikana harvinaista. Parthialaiset eiv\xc3\xa4t paikallisiin asioihin liiemmin puuttuneet kunhan eliitti muisti maksaa veronsa Parthian kuninkaalle. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 mit\xc3\xa4 ilmeisimmin toimi ja kaupungit kuten Ktesifon, Seleukeia, Ekbatana, Hekatompylos, Nis\xc4\x81 ja Susa kukoistivat. Kuningas sai tuloja verojen lis\xc3\xa4ksi tietulleista, joita kertyi Silkkitielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nArmeija\n_START_PARAGRAPH_\nParthialaisten armeija oli vahva, vaikkakaan ei hyvin j\xc3\xa4rjestetty. Siihen kuului ratsastavia jousimiehi\xc3\xa4, haarniskoituja jalkamiehi\xc3\xa4 ja rengaspanssarilla varustettua raskasta ratsuv\xc3\xa4ke\xc3\xa4, katafrakteja. Parthialaiset olivat tunnettuja parthialaisesta laukauksesta, jossa ratsuv\xc3\xa4ki esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 pakenevansa, mutta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyykin satulassa ampumaan nuolia taka-ajajiaan kohti. Ratsuv\xc3\xa4ki olikin Parthian armeijan p\xc3\xa4\xc3\xa4voima ja nopeasti liikkuvat parthialaiset ratsuv\xc3\xa4kimiehet olivat hankala vastus, jos vastustajalla oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4n tai ei ollenkaan ratsuv\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Esimerkiksi Carrhaen taistelussa vuonna 53 eaa. parthialaisten ratsastavat jousimiehet aiheuttivat raskaan tappion roomalaisille, joiden joukot koostuivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa jalkav\xc3\xa4est\xc3\xa4. Ratsuv\xc3\xa4ke\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa nopeisiin iskuihin vihollisen huoltolinjoja vastaan. Parthialaisten jalkav\xc3\xa4kimiehet olivat sen sijaan huonolaatuisempia._NEWLINE_Parthialaisten sotimistyyliin kuului jatkuvat nopeat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset ja niit\xc3\xa4 seuranneet vet\xc3\xa4ytymiset. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 hidas taktiikka kulutti hiljalleen vastustajan joukkoja, jotka lopulta tarpeeksi heikentyneen\xc3\xa4 oli tarkoitus ly\xc3\xb6d\xc3\xa4 voimakkaalla ratsuv\xc3\xa4ell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nYhteydet Kiinaan ja laajentuminen Intiaan\n_START_PARAGRAPH_\nKiinalainen tutkimusmatkailija Zhang Qian, joka vieraili Baktriassa ja Sogdianassa, kertoi Parthian, jota h\xc3\xa4n kutsuu hallitsijasuvun nimest\xc3\xa4 juontuvalla nimell\xc3\xa4 "\xc4\x80nx\xc4\xab" (kiinaksi \xe5\xae\x89\xe6\x81\xaf), olevan edistynyt ja kaupungistunut sivilisaatio. H\xc3\xa4n kertoi asukkaiden viljelev\xc3\xa4n maata ja kasvattavan viini\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen mukaansa parthialaisilla oli satoja erikokoisia kaupunkeja, joista suurimmat linnoitettuja. Zhang Qianin matkan j\xc3\xa4lkeen suhteet Kiinan, Keski-Aasian ja Parthian v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 vilkastuivat. Sek\xc3\xa4 Kiina ett\xc3\xa4 Parthia l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6j\xc3\xa4 toistensa luo._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosisadalla Parthialaiset alkoivat my\xc3\xb6s laajentua it\xc3\xa4\xc3\xa4n. He valtasivat osia Baktriasta ja nykyisen Pakistanin alueelta. Er\xc3\xa4s valloittajista nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Gondofares julistautui vuoden 20 jaa. tienoilla itsen\xc3\xa4iseksi Parthiasta ja perusti Intialais-parthialaisen kuningaskunnan.\n_START_SECTION_\nLopunajat\n_START_PARAGRAPH_\nArmeniasta tehty kompromissi toimi aikansa, mutta se ei kattanut tilannetta, jossa Armenian kuningas syrj\xc3\xa4ytettiin. Vuoden 110 j\xc3\xa4lkeen Vologases III hankkiutui eroon Armenian kuninkaasta ja Rooman keisari Trajanus vastasi t\xc3\xa4h\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Parthiaan. Sota alkoi vuonna 114 ja parthialaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t suuria tappioita. Rooma valloitti Armenian ja seuraavana vuonna h\xc3\xa4n marssi etel\xc3\xa4\xc3\xa4n, jolloin parthialaiset joutuivat vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuonna 116 Trajanus valloitti Ktesifonin ja perusti Assyrian ja Babylonian provinssit. My\xc3\xb6hemmin samana vuonna h\xc3\xa4n valtasi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Susan ja korvasi kuningas Osroes I:n omalla nukkehallitsijallaan Parthamaspateksella. Parthian sis\xc3\xa4inen heikkous oli osasyyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n katastrofiin. Ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosisadalla Parthian aateliston valta oli kasvanut. Lis\xc3\xa4ksi Arsakidien sis\xc3\xa4iset v\xc3\xa4lienselvittelyt heikensiv\xc3\xa4t maata._NEWLINE_Nyt Rooman vallan alle joutuneet paikalliset kuitenkin tunsivat uskollisuutta Parthiaa kohtaan ja kapinoita puhkesi. Samoihin aikoihin ymp\xc3\xa4ri Rooman valtakuntaa hajallaan olleet juutalaiset olivat levottomia ja Trajanus joutui vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n kukistaakseen heid\xc3\xa4n kapinointinsa. Trajanuksen seuraaja Hadrianus luopui Trajanuksen valloittamista alueista vuonna 117._NEWLINE_Vuonna 161 kuningas Vologases IV julisti sodan Roomalle ja valtasi Armenian. Roomalaisten hidas vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys johti vuonna 165 Ktesifonin menetykseen ja parthialaiset pelastuivat vain molempia valtakuntia riepotelleen kulkutaudin ansiosta. Rooman keisarit Lucius Verus ja Marcus Aurelius laajensivat Rooman alueita pohjoiseen Mesopotamiaan, mutta alue oli ep\xc3\xa4vakaa ja valloituksen yll\xc3\xa4pito vaati paljon resursseja._NEWLINE_Kolme vuosikymment\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin roomalaiset sotivat taas kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kuningas Vologases V yritti saada Mesopotamian takaisin Parthialle. Septimius Severus pys\xc3\xa4ytti kuitenkin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen. Ktesifon vallattiin j\xc3\xa4lleen vuonna 198 ja sotasaalista virtasi Roomaan. Kulta ja hopea lykk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t talouskriisi\xc3\xa4 Euroopassa, mutta ry\xc3\xb6stelyn seuraukset Parthiassa olivat synk\xc3\xa4t._NEWLINE_K\xc3\xb6yhtyneell\xc3\xa4 Parthialla ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut toivoa alueiden takaisinvaltaamisesta. Aateliston valta vahvistui yh\xc3\xa4 kuninkaiden kustannuksella ja vasallikuninkaiden uskollisuus oli heikoissa kantimissa. Vuonna 224 Persian vasallikuningas Arda\xc5\xa1ir kapinoi ja valloitti kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin Ktesifonin. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa se oli Parthian loppu ja sen korvasi uusi Persia sassanidien johdolla.'