b'\n_START_ARTICLE_\nOperaatio Hopeakettu\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Muurmannin rataa kohti kolmesta kohdasta\n_START_PARAGRAPH_\nAdolf Hitlerin alkuper\xc3\xa4inen suunnitelma oli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Murmanskiin suoraan Petsamosta. Norjan joukkojen komentaja Eduard Dietl oli saanut suunnitelman tietoonsa joulukuussa 1940. Dietl ep\xc3\xa4ili hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssuunnitelman onnistumista vaikean maaston ja ongelmallisen huollon vuoksi, h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n olisi pit\xc3\xa4nyt keskitty\xc3\xa4 strategisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n Petsamon puolustamiseen. Huhtikuun 21. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1941 h\xc3\xa4n esitti Hitlerille ett\xc3\xa4 suoran hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen sijaan katkaistaisiin Murmanskiin johtava rautatie etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4, jolloin kaupunki joutuisi eristetyksi. Toukokuun alussa Hitler esitti uusitun suunnitelman: hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Petsamosta Murmaskiin toteutettaisiin, mutta lis\xc3\xa4ksi hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tt\xc3\xa4isiin Sallasta ja Kiestingist\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n katkaisemaan kaupunkiin johtava rautatie._NEWLINE_Dietlin vuoristoarmeijakunnan suorittama hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys tapahtuisi Petsamosta Murmanskin kaupunkiin (koodinimi Platinakettu), XXXVI armeijakunnan kaksi divisioonaa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4isi 350 kilometri\xc3\xa4 etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 Sallasta Kantalahteen ja katkaista sielt\xc3\xa4 Murmanskin rata (koodinimi Napakettu) ja viel\xc3\xa4 150 kilometri\xc3\xa4 etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 suomalainen III armeijakunta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4isi Kiestingin kautta Louheen ja ottaisi radan haltuunsa. Suunnitelmaan vaikutti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Suomen sodanjohdon kanssa k\xc3\xa4ydyt keskustelut, joissa Mannerheim oli todennut, ett\xc3\xa4 kahta divisioonaa suuremman hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvoiman huoltaminen l\xc3\xa4hes tiett\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Lapissa olisi mahdotonta._NEWLINE_Kolmeen kiilaan jaettu hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys johti siihen ettei hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykselle saatu selke\xc3\xa4\xc3\xa4 painopistesuuntaa, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 saksalaisten joukot riitt\xc3\xa4neet mill\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssuunnalla neuvostojoukkojen ly\xc3\xb6miseen ja teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n toteuttamiseen.\n_START_SECTION_\nLouhen suunta\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4isen ryhm\xc3\xa4n muodosti saksalaisille alistettu kenraalimajuri Hjalmar Siilasvuon suomalainen 3. armeijakunta, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli edet\xc3\xa4 Muurmannin radalle. Se onnistui etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n Uhtualle ja Kiestinkiin, mutta j\xc3\xa4i 70 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Muurmanin radasta.\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys suoraan Murmanskiin tai Kantalahteen radalle\n_START_PARAGRAPH_\nHuhtikuussa 1941 esitti Eduard Dietl Adolf Hitlerille, ett\xc3\xa4 hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tt\xc3\xa4isiin Muurmannin rataa vastaan keskitetyll\xc3\xa4 yhdell\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksell\xc3\xa4 Kantalahteen, koska k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 oleva joukkojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen painopisteen muodostamiseksi. Hitler ei pit\xc3\xa4nyt keskitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4, koska Suomen rajalta Murmanskiin oli vain 120 kilometri\xc3\xa4 matkaa. Dietlin mielest\xc3\xa4 kuitenkin maasto oli vaativa, koska teit\xc3\xa4 ei juuri ole eik\xc3\xa4 peitteist\xc3\xa4 maastoa ja koska talvella l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila voi laskea kymmeniin pakkasasteisiin, mit\xc3\xa4 huomattavasti parempi ei ole kes\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n, koska routa est\xc3\xa4\xc3\xa4 sadevesi\xc3\xa4 imeytym\xc3\xa4st\xc3\xa4 tehokkaasti ja maa muuttuu t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi kosteaksi. Dietlin esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n n\xc3\xa4k\xc3\xb6kannan mukaan suomalaisetkaan eiv\xc3\xa4t pit\xc3\xa4neet vahvoja joukkoja Suomussalmesta Petsamoon ulottuvan rajansa 800 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 osuudella, vaan ainoastaan muutamia hiihtopartioita 65. leveyspiirin pohjoispuolella. Dietl lis\xc3\xa4ksi korosti huollon vaikeutta tundralla, mik\xc3\xa4 kuluttaisi kuljetusteht\xc3\xa4viin taistelujoukkoja._NEWLINE_Dietlin n\xc3\xa4kemyksen mukaan ensisijaisesti olisi tullut varmistaa nikkelin saanti valtaamalla ensiksi Petsamo ja sitten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Kantalahteen Muurmannin radan katkaisemiseksi, jolloin Murmanskilla ei olisi rautatieyhteytt\xc3\xa4 neuvostoliittolaisten hallussa pit\xc3\xa4m\xc3\xa4lle alueelle etel\xc3\xa4\xc3\xa4n ja se j\xc3\xa4isi saarroksiin, jolloin sit\xc3\xa4 ei voisi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sulana satamana l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden avustuskuljetuksissa tulevien tarvikkeiden kuljettamiseen neuvostoarmeijalle._NEWLINE_Dietlin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kohtien seurauksena Hitlerin suunnitelmassa lis\xc3\xa4ttiin operaatioon viel\xc3\xa4 12 Saksan valtakunnan ty\xc3\xb6palveluosaston, kahta ty\xc3\xb6pataljoonaa vastaavat (RAD-)ryhm\xc3\xa4t, K 363 ja K 376 Oberarbeitsf\xc3\xbchrer Welserin johtamina._NEWLINE_Sotamarsalkka Mannerheim oli ilmoittanut saksalaisille, ettei pohjoisessa voi hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 heikkojen tieolojen vuoksi suuremmalla voimalla kuin kahdella divisioonalla kerrallaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaikutti siihen, ettei koko voimaa k\xc3\xa4ytetty yhdess\xc3\xa4 painopistesuunnassa Petsamosta Kantalahteen, vaan voima jaettiin kolmeen vajaan saksalaisen armeijankunnan kokoiseen osaan, joista kukin oli kolmen divisioonan asemesta vain kahden divisioonan vahvuinen.\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Muurmannin rataa kohti kolmesta kohdasta\n_START_PARAGRAPH_\nNorjan saksalaisten joukkojen komentaja kenraalieversti Nikolaus von Falkenhorst sai tiedon operaation sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4 7. toukokuuta 1941. Muurmannin rataa vastaan oli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kolmesta kohdasta. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen ajankohta oli suunniteltu tapahtuvaksi seitsem\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 Saksan yleishy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alkamisen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Saksalaiset pioneerit aloittivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysalueen valmistelun siviilipukuun puetun pioneerikomppanian voimin 20. kes\xc3\xa4kuuta ja 21. kes\xc3\xa4kuuta v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4. Loput, Tirolista, Steiermarkista ja Salzburgista kotoisin olevat joukot laskettiin Suomen puolelle 22. kes\xc3\xa4kuuta kello 02:31. Joukot miehittiv\xc3\xa4t operaatio Renntierin mukaisesti kaivosalueen ja Petsamon ydinalueet samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Neuvostoliiton konsuli Markkinassa ehti raportoida Moskovaan joukkojen siirrosta, ennen kuin Gestapon miehet valtasivat konsulaatin. Konsulaatin henkil\xc3\xb6kunta vangittiin ja luovutettiin tarkkailijana toimineelle Suomen Valpolle, arkistot takavarikoi Gestapo._NEWLINE_Maastontiedustelu Suomen alueella Neuvostoliiton rajalle tuli loppuun suoritetuksi 24. kes\xc3\xa4kuuta 1941 menness\xc3\xa4. Saksan vuoristoarmeijakunnan tuli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Petsamosta suoraan kohti Murmanskia, 26. armeijakunnan Sallan lautta Kantalahteen sek\xc3\xa4 suomalaisen 3. armeijakunnan Kiestingin kautta kahdella divisioonalla Louheen. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen varsinainen painopiste oli pohjoisessa Dietlin lohkolla 2. ja 3. vuoristodivisioonan kohdalla.'