b'\n_START_ARTICLE_\nPietarsaari\n_START_SECTION_\nNimen alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKaupungin ruotsinkielinen nimi tulee kreivi Jakob De la Gardien etunimest\xc3\xa4, kun taas suomenkielisen\xc3\xa4 nimen\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt Peders\xc3\xb6re-nimest\xc3\xa4 muotoutunut Pietarsaari. Suomenruotsalaista nimist\xc3\xb6\xc3\xa4 tutkinut professori Lars Huld\xc3\xa9n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isimp\xc3\xa4n\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Peders\xc3\xb6re-nimen alkumuoto puolestaan on muinaissuomen Petrasaari tai Pedhrasaari eli nykysuomeksi Peurasaari._NEWLINE_Puhekieless\xc3\xa4 yleinen nimitys kaupungille on Jeppis.\n_START_SECTION_\nSijainti\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaari muodostuu niemimaasta, joka rajoittuu l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Per\xc3\xa4meren murtoveteen, id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoen ja Purmonjoen suualueisiin sek\xc3\xa4 Luodonj\xc3\xa4rven makeanveden altaaseen. Pietarsaaren naapurikunnat ovat Luoto, Peders\xc3\xb6ren kunta, sek\xc3\xa4 Uusikaarlepyy. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi Pietarsaaren seutukuntaan kuuluu my\xc3\xb6s Kruunupyy. L\xc3\xa4himm\xc3\xa4t suuremmat kaupungit ovat koillisessa Kokkola ja lounaassa Vaasa.\n_START_SECTION_\nLuonto ja maaper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin osa Pietarsaareen kuuluvasta vesialueesta on Per\xc3\xa4merta ja Luodonj\xc3\xa4rve\xc3\xa4. Per\xc3\xa4meren suolapitoisuus Pietarsaaren edustalla on noin 0,35 prosenttia ja saaristossa pitoisuus on pienempi. Rannikolla ei ole vuorovesi-ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4, mutta tuulen ja ilmanpaineen vaihtelut nostavat ja laskevat vett\xc3\xa4. Kaupungin pohjoispuolella on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4 saaristoa, joka rajoittuu Luodon puoleiseen laajaan saaristoon. Alueen l\xc3\xa4nsipuolella ei ole saaristoa l\xc3\xa4hes lainkaan. Per\xc3\xa4meri avautuu l\xc3\xa4nteen ja lounaaseen avoimena. Meri my\xc3\xb6s syvenee hitaasti._NEWLINE_Luodonj\xc3\xa4rvi Pietarsaaren koillispuolella muodostettiin vuonna 1962 raakaveden saannin turvaamiseksi. Sen vett\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t UPM-Kymmene ja Pietarsaaren kaupunki. Lis\xc3\xa4ksi vett\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n jonkin verran viljelysten kasteluun. J\xc3\xa4rven pinta-ala on 8\xc2\xa0500 hehtaaria. J\xc3\xa4rven vesi ruskeata ja ravinnepitoista, sill\xc3\xa4 sinne virtaavat vedet tuovat humusta ja ravinteita. Sis\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 kunnan alueella on vain kahdeksan, ja nekin ovat pieni\xc3\xa4 ja matalia. Purmon- ja \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoista vain pieni osa virtaa Pietarsaaren rajojen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Pietarsaaressa on kuitenkin useita pienempi\xc3\xa4 puroja, jotka on suurimmaksi osaksi perattu ojiksi._NEWLINE_Isot siirtolohkareet ovat alueella tavallisia. Peders\xc3\xb6ren kunnan Purmossa sijaitsee Suomen suurin siirtolohkare Ilveskivi. Laajemmassa mittakaavassa pinnanmuodostukselle tyypillist\xc3\xa4 on Alah\xc3\xa4rm\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkava harjujono, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy mereen \xc3\x85d\xc3\xb6n niemen k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4. Pietarsaaren rannikolla on Pohjanmaalle harvinaisia kalliorantoja ja kalliosaaria. Kallioper\xc3\xa4 muodostuu p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa happamista syv\xc3\xa4kivilajeista. Pietarsaaren alue sijaitsee Vaasan seudulta rannikkoa pitkin kulkevan migmatiitti-graniittimassiivin pohjoisella alueella. Alueen it\xc3\xa4osat sivuavat Pohjanmaan kiillegneissivy\xc3\xb6hykett\xc3\xa4. Yleisin maalaji on moreeni._NEWLINE_Pinnanmuodostuksen tasaisuuden vuoksi Pietarsaaressa on runsaasti soita, erityisesti F\xc3\xa4bodassa ja P\xc3\xb6rken\xc3\xa4siss\xc3\xa4. Suot on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin ojitettu ja ne ovat muuttumassa mets\xc3\xa4maiksi. Kaupungin omistamissa metsiss\xc3\xa4 m\xc3\xa4nty\xc3\xa4 on noin 50 prosenttia, kuusta noin 30 prosenttia, ja lehtipuita noin 20 prosenttia. Alueen mets\xc3\xa4t poikkeavat huomattavasti koko maan vastaavasta jakaumasta (m\xc3\xa4nty 32\xc2\xa0%, kuusi 56\xc2\xa0%, ja lehtipuut 12\xc2\xa0%). Keinotekoiseen mes\xc3\xa4n uudistamiseen perustuva tehomets\xc3\xa4talous on yksipuolistanut Pietarsaaren metsi\xc3\xa4._NEWLINE_Pietarsaaressa sijaitsee kaikkiaan viisi Natura-kohdetta: pieni mutta monimuotoinen Gubbtr\xc3\xa4skberget, maankohoamisen muovaama Luodon saaristo, \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoki saukkoineen, vanhojen metsien suojeluohjelman kohde F\xc3\xa4n\xc3\xa4snabban ja linnustonsuojelukohde Sandsundsfj\xc3\xa4rden. Pietarsaaren suojeltavia luontotyyppej\xc3\xa4 ovat F\xc3\xa4bodan ja Storsandin luonnontilaiset hiekkarannat sek\xc3\xa4 F\xc3\xa4bodan ja \xc3\x85d\xc3\xb6sandin merenrantaniityt._NEWLINE_Pietarsaaren eli\xc3\xb6lajistoa ei tunneta tarkasti, mutta kunnan alueella on arvioitu esiintyv\xc3\xa4n s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti noin 160 lintulajia ja siell\xc3\xa4 on arvioitu kasvavan 400\xe2\x80\x93500 putkilokasvilajia. Luonnonsuojeluasetuksissa mainituista lajeista Pietarsaaressa on tavattu suolayrtti\xc3\xa4, k\xc3\xa4enpiikaa, merikotkaa, pikkutikkaa, selk\xc3\xa4lokkia, r\xc3\xa4ysk\xc3\xa4\xc3\xa4, pohjanlepakkoa, vesisiippaa, saukkoa ja liito-oravaa. Selk\xc3\xa4lokki on Pietarsaaren nimikkolaji. Pietarsaaresta l\xc3\xb6ytyy yksi Suomen suurimmista selk\xc3\xa4lokkiyhdyskunnista. Pietarsaaressa rengastettuja selk\xc3\xa4lokkeja on tavattu It\xc3\xa4-Afrikassa, Ugandassa, Etiopiassa, ja Keniassa. Marokossa ja V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4 on tehty havaintoja talvehtivista selk\xc3\xa4lokeista._NEWLINE_Mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4n sulamisen j\xc3\xa4lkeen Pietarsaaren kohdalla maa kohosi 10 metri\xc3\xa4 vuosisadassa. Ajanlaskun alussa maankohoaminen oli 130 senttimetri\xc3\xa4 vuosisadassa. Ensimm\xc3\xa4iset Pietarsaaren alueella olevat kohoumat nousivat vedenpinnan yl\xc3\xa4puolelle 800-luvulla. Kaupungin perustamisen j\xc3\xa4lkeen maankohoamista on ollut yli kolme metri\xc3\xa4. Sen seurauksena sataman paikkaa on siirretty useaan kertaan. Kaupungin perustamisen aikoihin satama sijaitsi nykyisen torin tienoilla, josta se siirrettiin Kittholmaan. Kittholmasta satama siirtyi Alholmaan ja edelleen nykyiselle paikalleen hieman pohjoisemmaksi. Nykyisen sataman kohdalla on ollut saari nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Puskasaari, joka on maankohoamisen seurauksena kasvanut mantereeseen kiinni.\n_START_SECTION_\nKaupunkikuva\n_START_PARAGRAPH_\nTunnusomaista Pietarsaaren keskustalle ovat leve\xc3\xa4t kadut, kaupunginosia erottavat esplanadit sek\xc3\xa4 vauraimpien tonttien eduspuutarhat kaupungin etel\xc3\xa4osassa. Skata on Suomen suurin yhten\xc3\xa4inen puutalokaupunginosa. Muutamia kivitaloja lukuun ottamatta se v\xc3\xa4lttyi ainoana kaupungin palolta vuonna 1835. Kaupunginosa on suojeltu vuodesta 1981 l\xc3\xa4htien._NEWLINE_Pietarsaaren k\xc3\xa4velykatu vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1. lokakuuta 1992 vuosia kest\xc3\xa4neiden esit\xc3\xb6iden ja keskustelujen j\xc3\xa4lkeen. Pietarsaaren keskustassa avattiin vuoden 2016 lopulla toriparkki, jonka koko on noin 7\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4 kahdessa tasossa. Paikkoja toriparkissa on hieman yli 200 autolle. Toriparkin yhteyteen rakennettiin kauppakeskus Jakob Center. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2017 El\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaupunkikeskustat -yhdistyksen teett\xc3\xa4m\xc3\xa4n kaupunkikeskustojen elinvoimavertailun mukaan Pietarsaari oli ylivoimaisesti ykk\xc3\xb6nen. Vertailussa verrattiin 25 kaupungin keskustaa. Pietarsaaren keskustan elinvoimaluku oli 6\xc2\xa0146. Elinvoimalukua kasvattavat keskustassa lauantaisin avoinna olevat liikkeet ja ravintolat sek\xc3\xa4 alhainen tyhjien liiketilojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4._NEWLINE_L\xc3\xa4ntiset alueet Vestersundinkyl\xc3\xa4, Kisor ja H\xc3\xa4llan ovat maa- ja mets\xc3\xa4talousvaltaisia alueita peltoaukeineen. Vestersundinkyl\xc3\xa4n mets\xc3\xa4t ovat virkistysk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Asutusta on muodostunut tienvarsille, mutta my\xc3\xb6s palstoitussuunnitelmien avulla. Varvet on arvokas huvila-alue. Grundet on ruoppausmassoja l\xc3\xa4jitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 syntynyt keinotekoinen rakentamaton niemi. Pietarsaaressa oli vuonna 1978 tehdyn tutkimuksen mukaan 8,3 vapaa-ajan m\xc3\xb6kki\xc3\xa4 rantakilometri\xc3\xa4 kohden, mik\xc3\xa4 oli eniten koko Suomessa. Vuonna 2018 Pietarsaaressa oli 13,56 vapaa-ajan m\xc3\xb6kki\xc3\xa4 maaneli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 kohti.\n_START_SECTION_\nPuistot\n_START_PARAGRAPH_\nKunnallisia leikkipuistoja Pietarsaaressa on 35. Vuonna 1903 aloitti toimintansa kaupungin puutarhalautakunta._NEWLINE_Koulupuisto on kaupungin keskustassa lukion vieress\xc3\xa4 sijaitseva l\xc3\xa4hes tuhat eri kasvilajia k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 puisto. Se on Schaumanin suvun lahjoittama. Puiston alkuper\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tarkoituksena oli kasvitieteen harrastuksen tukeminen kaupungin kouluissa._NEWLINE_Aspegrenin puutarhan perusti rovasti Gabriel Aspegren Rosenlundin pappilaan 1700-luvun keskivaiheella. Pappila toimi Peders\xc3\xb6ren kirkkoherran asuinpaikkana 1990-luvulle asti. Puutarha oli jaettu symmetrisesti kortteleihin, joissa viljeltiin muun muassa hy\xc3\xb6tykasveja ja hedelm\xc3\xa4puita. Puutarha j\xc3\xa4lleenrakennettiin 2001\xe2\x80\x932003. Aluetta hallinnoi Aspegrenin puutarhas\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 ja alue on yleis\xc3\xb6lle avoinna._NEWLINE_Concordiapuisto on purjehtija fregatti Concordian mukaan nimetty puisto. Puiston erikoisuus on Ruotsista l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin oleva koivumuunnos, latinalaiselta nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Betula pendula laciniata speciae nova._NEWLINE_Raatihuoneenpuisto ja Runebergin puisto Kauppiaankadun ja Raatihuoneenkadun v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 muodostavat yhten\xc3\xa4isen puistoalueen. Runeberginpuistossa on kaksi kertaa luonnollista kokoa suurempi J. L. Runebergin rintakuvaveistos.\n_START_SECTION_\nEsihistoria ja keskiaika\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisen Pietarsaaren alue oli viel\xc3\xa4 ajanlaskun alussa kokonaisuudessaan veden peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4, ja vasta 800-luvulla alkoi ensimm\xc3\xa4iset kohdat kohota merenpinnan yl\xc3\xa4puolelle. Ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 merest\xc3\xa4 nousseet alueet ovat Myllym\xc3\xa4ell\xc3\xa4, Jakobstads gymnasiumin seudulla ja Kirkkorannalla K\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4talonkadulla. Mantereeseen Pietarsaaren alue liittyi 1500-luvulla._NEWLINE_Pietarsaaren em\xc3\xa4pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 Peders\xc3\xb6re satamapaikkoineen on vanha kauppapaikka. Koko nykyinen Pohjanmaa oli 1200-luvulla jaettu kahteen kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n, Mustasaareen ja Peders\xc3\xb6reen. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4iseen kuuluivat alueet V\xc3\xb6yrilt\xc3\xa4 valtakunnan rajalle. Alueen halki kulki my\xc3\xb6s vanha kauppatie, joka kulki Pohjois-Ruotsista H\xc3\xa4meeseen. Peders\xc3\xb6ren nimi mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran asiakirjoissa vuonna 1348.\n_START_SECTION_\nKaupungin perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin kuningatar Kristiina antoi 19. kes\xc3\xa4kuuta 1652 kreivi Jakob De la Gardielle luvan perustaa uuden kaupungin Peders\xc3\xb6ren pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kreivi kuitenkin kuoli pian, ja h\xc3\xa4nen leskens\xc3\xa4 Ebba Brahe perusti kaupungin 27. lokakuuta 1652. Pietarsaaren vaakuna on saanut aiheensa De la Gardien sukuvaakunasta._NEWLINE_Vuonna 1653 Pietarsaareen perustettiin maistraatti. Kaupungin ensimm\xc3\xa4iseksi pormestariksi valittiin Jacob Josephson. Pietarsaaren ensimm\xc3\xa4isen koulu aloitti vuonna 1654, ja piispa Johannes Gezelius nuorempi vihki helmikuussa 1691 kaupungin ensimm\xc3\xa4isen kirkon. Siihen asti pietarsaarelaiset olivat k\xc3\xa4yneet Peders\xc3\xb6ren kirkossa. Pietarsaarella ja Peders\xc3\xb6rell\xc3\xa4 oli yhteinen papisto vuoteen 1908 asti.\n_START_SECTION_\n1700-luku\n_START_PARAGRAPH_\nIsovihan aikaan ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sotilaat valloittivat kaupungin kahteen kertaan ja polttivat sen maan tasalle. Valtaosa kaupungin asukkaista pakeni Merenkurkun yli Ruotsiin, metsiin tai saaristoon. Monia j\xc3\xa4i vangeiksi ja jotkut tapettiin. 1720-luvulla osa kaupungin entisist\xc3\xa4 asukkaista teki paluun asuinsijoilleen ja uutta v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 muutti kaupunkiin._NEWLINE_Pietarsaaren sataman l\xc3\xa4helle perustettiin vuonna 1754 pikiruukki ja vuonna 1762 tupakkakehr\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xb6, josta my\xc3\xb6hemmin muodostui Strengbergin tupakkatehdas. Pietarsaari sai osittaisen tapulioikeuden vuonna 1765 ja t\xc3\xa4ydellisen vuonna 1793. Sen seurauksena ulkomaankauppa ja laivanrakennus p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t vauhtiin. T\xc3\xa4rkein vientitavara oli muiden Pohjanmaan rannikkokaupunkien tavoin terva._NEWLINE_Pietarsaari on perinteisesti ollut laivanrakennus- ja merenkulkukaupunki. 1700-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla Pietarsaari oli Suomen suurin laivojen tuottaja. Vuonna 1797 muodostettiin varustamoyhti\xc3\xb6 laivanrakennuksen keskitt\xc3\xa4miseksi yhteen paikkaan. Veist\xc3\xa4m\xc3\xb6 perustettiin Calholmaan ja sai nimekseen Calholmens skeppsvarv. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n aluetta kutsutaan Varvetiksi. Siell\xc3\xa4 rakennettiin seuraavien 75 vuoden aikana noin 150 alusta.\n_START_SECTION_\n1800-luku\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren v\xc3\xa4kiluku oli vuonna 1810 vajaat 1\xc2\xa0100 henke\xc3\xa4. Suomen sodassa 1808\xe2\x80\x931809 sek\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ett\xc3\xa4 ruotsalaiset joukot marssivat kaupungin l\xc3\xa4pi. Vuonna 1835 syyskuun toisen ja kolmannen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4 kaupunki paloi Etel\xc3\xa4tullista Kaupunginsalmelle asti. Palossa tuhoutui yhteens\xc3\xa4 73 kaupungin 275 rakennetusta tontista. Krimin sota katkaisi Pietarsaaren 1800-luvun taloudellisen kehityksen. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja joitakin kauppalaivoja asetettiin kauppasaartoon, ja Pietarsaaren kauppalaivasto pieneni kolmannekseen entisest\xc3\xa4. Englantilaiset l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t merimerkkien purkamisesta huolimatta Pietarsaareen ja ampuivat kaupunkai tykeill\xc3\xa4._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4vin 1800-luvun varustamosuku oli Malm. Laivanvarustaja Peter Malm omisti muun muassa Hercules-nimisen parkin, joka purjehti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 suomalaisena laivana maailman ymp\xc3\xa4ri vuosina 1844\xe2\x80\x931847. Pietarsaaren ensimm\xc3\xa4iset puhelinyhteydet syntyiv\xc3\xa4t, kun Otto Malm hankki kaksi puhelinta vuonna 1873. Pietarsaareen rakennettiin rautatie vuonna 1886. Otto Malm kustansi puolet ja Suomen valtio puolet. Samaan aikaan Asematielle ja torille pystytettiin petrolilamppuja, jotka olivat kaupungin ensimm\xc3\xa4iset katuvalot.\n_START_SECTION_\n1900-luku\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren v\xc3\xa4kiluku oli 2\xc2\xa0867 henke\xc3\xa4 vuonna 1900. Pietarsaaren vanha puutalokaupunginosa Norrmalm eli Skata koostui alun perin enimm\xc3\xa4kseen merimiesten asuinnoista. Teollistumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kaupunginosasta tuli ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enkaupunginosa. Pietarsaari on pysynyt enemmist\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n ruotsinkielisen\xc3\xa4, vaikka erityisesti 1960-luvulla ja sen j\xc3\xa4lkeen kaupunkiin muutti teollisuuden laajentuessa huomattavasti suomenkielisi\xc3\xa4._NEWLINE_1900-luvun alussa Pietarsaari teollistui. Kaupunkiin perustettiin useita pieni\xc3\xa4 yrityksi\xc3\xa4 ja suuret tehtaat, kuten Strengberg, Pietarsaaren Konepaja ja Wilh. Schauman, laajensivat. My\xc3\xb6s kunnalliset palvelut laajenivat ja kaupunkiin rakennettiin monia julkisia rakennuksia. Pietarsaareen tuli s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos, kaupunginsauna, palokunnantalo, Malmin sairaala ja synnytyslaitos._NEWLINE_Valkoiset valtasivat Pietarsaaren 28. tammikuuta 1918 j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riluutnantti Lauri Tiaisen johdolla. Kaupungissa olleet ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset joukot riisuttiin aseista ja ampumav\xc3\xa4likohtaus syntyi Amerikankadulla Wiikin talon tienoilla. Pietarsaaren teloituksissa 2. maaliskuuta teloitettiin seitsem\xc3\xa4n miest\xc3\xa4 ampumalla Strengbergin tehtaan seinustalla. Heid\xc3\xa4n joukossaan oli muun muassa suomenkielisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen johtajia._NEWLINE_Monet 1920-luvulla perustetuista pienyrityksist\xc3\xa4 joutuivat konkurssiin laman my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Tuberkuloosi ja muut taudit kulkivat seudulla, joten P\xc3\xb6rken\xc3\xa4siin rakennettiin parantola. Vuonna 1929 rakennettiin arkkitehti Lars Sonckin suunnittelema vesitorni sek\xc3\xa4 vesi- ja viem\xc3\xa4rij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 laajennettiin. Kaupungin keskustaa kehitettiin 1930-luvulla, ja esimerkiksi Visasm\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja Per\xc3\xa4miehenkatua levennettiin._NEWLINE_Talvisodan alettua 1939 Pietarsaaressa tehostettiin v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojelua. Useisiin kouluihin perustettiin sotasairaaloita. Pietarsaari otti vastaan evakuoituja karjalaisia sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s jonkin verran Karjalan teollisuutta. Rovaniemi siirsi hallintonsa lyhyeksi ajaksi Pietarsaareen. Pietarsaarta pommitettiin laskiaistiistaina 22. helmikuuta 1944. Pommeja putosi Skutn\xc3\xa4sinkadun paikkeille ja Kirkkorannalle. Surmansa sai seitsem\xc3\xa4n henkil\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Kirkkoranta, Skutn\xc3\xa4s, Kaskiniemi sek\xc3\xa4 Ruusulehdon ja Vestersundin koulutontit liitetiin Pietarsaaren maalaiskunnasta Pietarsaaren kaupunkiin vuonna 1950. Pietarsaareen suuntautui muuttoaalto 1950-luvun alussa. Teollisuuslaitokset laajensivat ja monia pienyrityksi\xc3\xa4 perustettiin. Kaupunkiin rakennettiin uusia kerrostaloja keskustaan; puhuttiin pikkukaupungin potevan suurkaupunkikompleksia. Permon, L\xc3\xa4nsinummen ja It\xc3\xa4nummen kaupunginosat saivat tuolloin alkunsa._NEWLINE_1960-luvulla Oy Wilhelm Schauman Ab alkoi laajentaa tehtaitaan, mink\xc3\xa4 vuoksi Pietarsaareen suuntautui uusi muuttoaalto. Monia pietarsaarelaisia kosketti syv\xc3\xa4sti Koivulahdessa 3. tammikuuta 1961 tapahtunut lento-onnettomuus. Turmassa kuolivat kaupunginjohtaja Paul Hallvar, satamakapteeni Eskil Wikstr\xc3\xb6m ja viisi muuta kaupunkilaista. Vuonna 1969 alkoi s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen lauttaliikenne Pietarsaaren ja Skellefte\xc3\xa5n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 jatkui vuoteen 1998 asti._NEWLINE_Kyt\xc3\xb6m\xc3\xa4en asuinalue It\xc3\xa4l\xc3\xa4n kaupunginosassa rakennettiin 1970-luvulla. Vuonna 1977 Pietarsaaren maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin alueita Vestersundinkyl\xc3\xa4n ja P\xc3\xb6rken\xc3\xa4sin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Piril\xc3\xb6, Tapaninniemi, Kivil\xc3\xb6s ja Fiskars. My\xc3\xb6s \xc3\x96stens\xc3\xb6n kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 liitettiin kaupunkiin alueita, kuten vesilaitoksen ja ampumaradan alueet._NEWLINE_1980-luvulla Pietarsaaren elinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapahtui rakennemuutos. Monet teollisuuslaitoksista lopettivat toimintansa, monia puutaloja purettiin ja uusi pankkitalo rakennettiin Kanavapuistikolle. Fontellin talon purkamisesta vuonna 1983 uutisoitiin maanlaajuisesti. Hein\xc3\xa4kuussa 1985 Peders\xc3\xb6ren kirkko tuhoutui l\xc3\xa4hes kokonaan tulipalossa. 1990-luvun alun laman aikana kuntien ja valtion palveluja supistettiin. Pietarsaaren k\xc3\xa4velykatu vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1. lokakuuta 1992, ja Pietarsaaren asuntomessut olivat menestys vuonna 1994.\n_START_SECTION_\n2000-luku\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaari vietti 350-vuotisjuhliaan vuonna 2002. 2000-luvulla Pietarsaaren seudulta on kadonnut teollisia ty\xc3\xb6paikkoja. Lakkautetun teollisuuden tilalle on tullut uutta teollisuutta, ja moni teollisuudesta irtisanottu on l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt uuden ty\xc3\xb6n muun muassa palvelualalta._NEWLINE_Pietarsaareen on rakennettu 2000-luvulla Lammassaaren ja Uusipellon kaupunginosat ja 2010-luvulla kaavoitettiin Otsolahden laajennus. EPSI Rating mittasi vuonna 2017 kyselytutkimuksessa suomalaisten tyytyv\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 asuinkuntaansa asteikolla 0\xe2\x80\x93100. Pietarsaaresta l\xc3\xb6ytyi tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mimm\xc3\xa4t asukkaat; kaupunki sai vain 56,1 pistett\xc3\xa4. Vuoden 2018 vastaavassa kyselytutkimuksessa Pietarsaari oli eniten asukastyytyv\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4\xc3\xa4n parantanut kaupunki.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Pietarsaaressa oli 19\xc2\xa0379 asukasta, joista 18\xc2\xa0920 asui taajamissa, 322 haja-asutusalueilla ja 137 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pietarsaaren taajama-aste on 98,3\xc2\xa0%. Pietarsaaren taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli Pietarsaaren keskustaajamaan, jonka v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 Pietarsaaren kaupungin alueella asui 18\xc2\xa0920 henke\xc3\xa4 ja Peders\xc3\xb6ren kunnan alueella 1\xc2\xa0904 henke\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKirjasto\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren kaupunginkirjasto sijaitsee aivan Pietarsaaren keskustassa, torin laidalla. Kirjasto on osa Pohjanmaan Fredrika-kirjastoja, joihin kuuluu 11 kunnan kirjastot. Suomen yleisten kirjastojen tilastojen mukaan Pietarsaarella tehtiin vuonna 2018 yhteens\xc3\xa4 260\xc2\xa0129 lainaa. Kirjalainojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 219\xc2\xa0824, ja k\xc3\xa4vijoita oli 120\xc2\xa0849. Lainaus- ja k\xc3\xa4vij\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ovat olleet 2010-luvulla laskussa, sill\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 vuonna 2010 tehtiin 271\xc2\xa0464 kirjalainaa ja kirjastossa k\xc3\xa4ytiin 180\xc2\xa0650 kertaa._NEWLINE_Pietarsaaren kaupunginkirjasto aloitti toimintansa kaupungintalon tiloissa 15. joulukuuta 1900. Alkuvuosikymmenin\xc3\xa4 kirjastotoimi rahoitettiin Malmin sivistysrahaston sek\xc3\xa4 anniskeluyhti\xc3\xb6n avustuksilla. Nykyisiin tiloihinsa kirjasto muutti vuonna 1999.\n_START_SECTION_\nTerveydenhuolto\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren sosiaali- ja terveysvirasto vastaa Pietarsaaren, Luodon, Peders\xc3\xb6ren kunnan ja Uudenkaarlepyyn sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluista. Pietarsaari tekee synnytyssairaalayhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Kokkolan Soiten ja Vaasan keskussairaalan kanssa. Jatkohoitoa vaativat kirurgiset leikkaukset loppuivat Pietarsaaressa tammikuussa 2017. Kaihi-, tyr\xc3\xa4- ja pienet k\xc3\xa4sileikkaukset hoidetaan edelleen Malmin sairaalassa. Sairaala rakennettiin Otto Malmin lahjoitusvaroilla vuonna 1908.\n_START_SECTION_\nVesi-, j\xc3\xa4te- ja energiahuolto\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren vesi- ja viem\xc3\xa4rilaitosten suunnitelmat olivat l\xc3\xa4hes valmiina vuonna 1907, mutta vain viem\xc3\xa4rilaitos saatiin osittain valmiiksi ennen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 maailmansotaa. Pietarsaaren viem\xc3\xa4riverkosto kattoi 1930-luvun lopulla l\xc3\xa4hes kokonaan kaupungin kaava-alueen. Vesitorni rakennettiin Pietarsaareen 1929\xe2\x80\x931930. Vuonna 1938 valmistui kaupungin ensimm\xc3\xa4inen viem\xc3\xa4riveden puhdistuslaitos. Pietarsaaren vesilaitos ottaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 raakaveden \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoen alajuoksulta. Nykyinen vesilaitos sijaitsee l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoen suuosaa._NEWLINE_Kunnallisella j\xc3\xa4tehuoltoyhti\xc3\xb6 Ab Ekorosk Oy:ll\xc3\xa4 on j\xc3\xa4tekeskus Pietarsaaressa._NEWLINE_Pietarsaaren ensimm\xc3\xa4inen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos hankittiin Strengbergin tupakkatehtaalle vuonna 1898. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 ei kuitenkaan toimitettu kaupunkilaisille. Jakobstads Elektriska Belysningsaktiebolagetin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos rakennettiin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1901. Katuvalaistus otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n saman vuoden syyskuussa. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos toimi aluksi osakeyhti\xc3\xb6muotoisena, kunnes vuonna 1906 Pietarsaaren kaupunki lunasti osakkeet 105 markan kappalehintaan. Pietarsaaren kaupunki myi vuonna 2014 energialaitoksensa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6yhti\xc3\xb6 Herrforsille. Kauppa koski s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njakelua, kaukol\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kauppaa. Pietarsaaressa sijaitsee maailman suurin biopolttoainepohjainen voimalaitos Alholmens Kraft 2, joka valmistui vuonna 2001. Voimalaitoksessa tuotetaan kaukol\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 Pietarsaaren asukkaille sek\xc3\xa4 prosessih\xc3\xb6yry\xc3\xa4 ja -l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 UPM:n tehtaille.\n_START_SECTION_\nPalokunta\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren paloasemalla oli 1800-luvun lopulla kolme ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4, palomestari ja kaksi tornivahtia. 1880-luvulla palokuntalaiset kuuluivat poliisin alaisuuteen. Pietarsaaren paloasema sijaitsi vuosina 1912-2012 tupakkatehtaan l\xc3\xa4nsipuolella. Paloasema muutti nykyisiin tiloihin entisen alueh\xc3\xa4lytyskeskuksen yhteyteen tammikuussa 2012.\n_START_SECTION_\nPoliisitoimi\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren poliisilaitoksen virkamiehi\xc3\xa4 olivat 1800-luvun lopulla kaupunginviskaali, ylipoliisikonstaapeli ja viisi poliisikonstaapelia. Vuodesta 1904 l\xc3\xa4htien poliisit ovat olleet valtion palveluksessa, mutta Pietarsaaren kaupunki maksoi valtiolle osan poliisilaitoksen kuluista. Vuonna 1925 voimaan astuneen asetuksen mukaan kukin kaupunki muodosti oman poliisipiirins\xc3\xa4. Tuolloin Pietarsaaren osuus poliisilaitoksen kuluista oli kolmasosa. 1930-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla Pietarsaaressa oli poliisimestarin lis\xc3\xa4ksi kolme ylikonstaapelia ja 16 konstaapelia. Osuus poliisilaitoksen kustannuksista kaupungeilla s\xc3\xa4ilyi vuoteen 1977 asti. Pietarsaaren poliisi muutti nykyisiin tiloihinsa vuonna 2011.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nNoin 11 kilommetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Kantatie 68 on yhteys Pietarsaaren satamasta valtatielle 8. Seututie 741 kulkee seuraavissa kunnissa Lappaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Pietarsaareen: Lappaj\xc3\xa4rvi \xe2\x80\x93 Kauhava \xe2\x80\x93 Peders\xc3\xb6ren kunta \xe2\x80\x93 Pietarsaari.  Seututie 749 kulkee Uudestakaarlepyyst\xc3\xa4 Pietarsaareen ja edelleen Luodon saariston l\xc3\xa4pi Kokkolaan._NEWLINE_Pietarsaaressa toimii kaksi linja-autoliikenneyrityst\xc3\xa4, Haldin & Rose ja Ekmans Bussar. Vippari-palvelulinja, joka noutaa asiakkaat tilauksesta kotoa, on toiminut Pietarsaaressa vuodesta 1998. Palvelu alkoi kolmevuotisena EU-hankkeena, jossa testattiin linja-autoliikenteelle kutsuja v\xc3\xa4litt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 tietokoneohjelmaa. Sittemmin ohjelma ja kutsuliikennej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 otettiin kaupungin vakinaiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Noin 10 kilometri\xc3\xa4 Pietarsaaresta kaakkoon, Peders\xc3\xb6ren kunnassa sijaitsee P\xc3\xa4nn\xc3\xa4isten rautatieasema. Pietarsaaren linja-autoasemalta on bussiyhteys P\xc3\xa4nn\xc3\xa4isten asemalle. Asemalta alkava Pietarsaaren rata on osa Suomen rataverkon Pohjanmaan rataa. Se kulkee P\xc3\xa4nn\xc3\xa4isist\xc3\xa4 Pietarsaareen ja edelleen Alholmaan. Rataosuudella on ainoastaan tavaraliikennett\xc3\xa4. Rataosuuden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4minen valmistui vuonna 2017._NEWLINE_Pietarsaaren satama on sek\xc3\xa4 vienti- ett\xc3\xa4 tuontisatama. Tavaravirran vuotuinen kokoluokka on kaksi miljoonaa tonnia. Satamaan johtaa 11 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4 v\xc3\xa4yl\xc3\xa4. Laukonlaiturin pituus on vuonna 2009 valmistuneen pidennyksen j\xc3\xa4lkeen yhteens\xc3\xa4 503 metri\xc3\xa4. Satamaoperaattorina Pietarsaaren satamassa toimii Euroports Pietarsaari Oy. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t sataman kautta kulkevat tuotteet ovat selluloosa, sahatavara, paperi, sementti ja lipe\xc3\xa4._NEWLINE_Kokkola-Pietarsaaren lentoasema sijaitsee Kruunupyyss\xc3\xa4 noin 30 kilometri\xc3\xa4 koilliseen Pietarsaaren keskustasta._NEWLINE_Pietarsaaren liikenneturvallisuus oli Suomen heikoin vuonna 2009, kun tarkastellaan liikenteess\xc3\xa4 vammautumisriski\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren seutukunnassa on 3\xc2\xa0000 yrityst\xc3\xa4, joista hieman yli 1\xc2\xa0200 on Pietarsaaressa. Kaupungin maantieteellinen sijainti, maantie-, rautatie- ja lentoliikenneyhteydet sek\xc3\xa4 satama tarjoavat yritystoiminnalle hyv\xc3\xa4t edellytykset. Kaupungissa on elinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kaikkien alojen yrityksi\xc3\xa4, joista monet viev\xc3\xa4t tuotteitaan ja palveluitaan ulkomaille. Pietarsaaren ty\xc3\xb6paikkaomavaraisuus 130,8 prosenttia on Suomen korkeimpia. Lokakuussa 2018 uutisoitiin Pietarsaaren ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyden v\xc3\xa4hentyneen kaikissa ik\xc3\xa4ryhmiss\xc3\xa4. Kaupungissa oli elokuussa 2018 ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 hieman yli 7 prosenttia ty\xc3\xb6voimasta._NEWLINE_Pietarsaari on teollisuusvetoinen kunta, sill\xc3\xa4 vuonna 2016 ty\xc3\xb6voimasta 35,8 prosenttia ty\xc3\xb6skentelee jalostuksessa, kun koko maan jalostusteollisuuden osuus ty\xc3\xb6voimasta oli 20,7 prosenttia. Palvelusektorilla ty\xc3\xb6skenteli Pietarsaaressa 62,3 prosenttia ty\xc3\xb6voimasta ja alkutuotannossa 1,0 prosenttia. Pietarsaaren kaupungin verkkosivujen mukaan kunnan suurimmat ty\xc3\xb6nantajat ovat itse kaupunki, elintarvikeyritys Snellman, UPM-Kymmene, BillerudKorsn\xc3\xa4s, Nautor, Baltic Yachts, Walki, Beamex ja OSTP._NEWLINE_Snellmanin p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori on Pietarsaaressa, ja sen tehtaalla ty\xc3\xb6skentelee noin 700 henke\xc3\xa4. UPM-Kymmenen Pietarsaaren tehdasalueella on biomets\xc3\xa4teollisuuden keskittym\xc3\xa4, ja siell\xc3\xa4 on UPM-kymmenen sellutehtaan lis\xc3\xa4ksi, Alholman saha, BillerudKorsn\xc3\xa4s Finlandin paperitehdas, Walin paperin jalostustehdas ja Alholmens Kraftin voimalaitos. Pietarsaaressa on edelleen huomattavaa veneveist\xc3\xa4m\xc3\xb6toimintaa, suurimpana Swan-veneit\xc3\xa4 valmistava Nautor. Suurin osa yrityksen purjeveneist\xc3\xa4 menee vientiin. Baltic Yachts valmistaa puolestaan luksusjahteja, ja se on valmistanut muun muassa aikanaan maailman suurimman komposiittipurjeveneen Heteiroksen.  Muita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6nantajia ovat OSTP (entinen Jaro), joka valmistaa tuotteita ruostumattomasta ter\xc3\xa4ksest\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 Walki, joka valmistaa pakkausmateriaaleja. Beamex on puolestaan erikoistunut prosessi-instrumenttien kalibrointiteknologiaan._NEWLINE_Pietarsaaressa on laaja majoitustarjonta. Kaupungista l\xc3\xb6ytyy hotelleja ja muita majoitusvaihtoehtoja. Stockmannilla oli tavaratalo Pietarsaaressa vuosina 1967\xe2\x80\x931982. Vuonna 1969 alkoi s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen lauttaliikenne Pietarsaaren ja Skellefte\xc3\xa5n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 jatkui vuoteen 1998 asti._NEWLINE_Jo lopetettuja pietarsaarelaisia yrityksi\xc3\xa4 olivat Schaumanin omistama sikuritehdas, Strengbergin tupakkatehdas ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tel\xc3\xb6valmistaja Sun Ice. Viimeksi mainitut yritykset ostettiin pois ja ajettiin alas 1990-luvun laman aikaan. Tupakkatehdas perustettiin vuonna 1762. Vuonna 1842 sen omistus siirtyi Philip Ulric Strengbergille ja Victor L. Schaumanille. Tehtaalla oli parhaimmillaan 1900-luvun alkupuolella yli tuhat ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4. Tupakkatehtaan vanhat rakennukset ovat keskustan suurimmat ja uusi kaupungintalo sijaitsee yhdess\xc3\xa4 n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 rakennuksista. Tupakkatehtaan py\xc3\xb6re\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dkellopallo\xe2\x80\x9d on kaupungin symboleja. Se on l\xc3\xa4pimitaltaan Pohjoismaiden suurikokoisin kello. Suomen ensimm\xc3\xa4isen koneellisesti pitsi\xc3\xa4 ja nauhoja valmistaneen tehtaan perusti Pietarsaaren keskustaan Isonkadun varrelle niin sanottuun Lassfolkin kortteliin vuonna 1911 Anders Lassfolk, jonka omistama toinen tehdas valmisti puuholkkeja paikalliselle tupakkateollisuudelle. Meijeriosuuskunta Milkan Pietarsaaren toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuoden 2004 lopussa._NEWLINE_Pietarsaaressa sijaitsevia ruokakauppoja ovat HalpaHalli, K-citymarket, nelj\xc3\xa4 K-Markettia, K-supermarket, Lidl, Prisma ja Sale.\n_START_SECTION_\nMedia ja viestint\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsinkielinen sanomalehti Jakobstads Tidning on ilmestynyt vuodesta 1898. Vuodesta 2008 l\xc3\xa4htien sen nimi on ollut \xc3\x96sterbottens Tidning. Kaupungissa ilmestyy my\xc3\xb6s suomenkielinen sanomalehti Pietarsaaren Sanomat. PS Pulssi on ilmaisjakelulehti, joka ilmestyy perjantaisin. Lehti jaetaan 12\xc2\xa0100 talouteen Pietarsaaressa ja Luodossa sek\xc3\xa4 noutopisteisiin Uudessakaarlepyyss\xc3\xa4 ja Peders\xc3\xb6ren kunnassa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen suomenkielisi\xc3\xa4\xc2\xa0paikallislehti\xc3\xa4 ilmestyi Pietarsaareessa useampia: 1920-luvun lopulta 1930-luvun alkuun julkaistiin Pietarsaari-nimist\xc3\xa4 lehte\xc3\xa4, 1960-luvun alussa Tiedotuslehte\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Pohjalaista (my\xc3\xb6hemmin Keski-Pohjalainen). Nykyisen maakuntalehti Pohjalaisen kanssa paikallislehdell\xc3\xa4 ei ole yhteytt\xc3\xa4._NEWLINE_Pietarsaari sai oman radioaseman ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Pohjanmaalla ja ensimm\xc3\xa4isisten joukossa Suomessa. Asema aloitti l\xc3\xa4hetykset 7. toukokuuta 1926, ja se perustettiin Keski-Pohjanmaan radioyhdistyksen ker\xc3\xa4\xc3\xa4mill\xc3\xa4 varoilla. Vuonna 1934 Yleisradio osti Pietarsaaren paikallisen radioyhdistyksen aseman._NEWLINE_Pietarsaaren paikallistelevisiota py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 JakobstadTVPietarsaari ry, joka on perustettu vuonna 1989. Kanavan n\xc3\xa4kyvyysalue ulottuu Pietarsaaren kaapelitalouksien lis\xc3\xa4ksi Uudenkaarlepyyn, Peders\xc3\xb6ren kunnan, Kokkolan ja Luodon kaapeliverkkoihin. JTVP l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 hengellist\xc3\xa4 ohjelmaa maanantai- ja sunnuntai-iltaisin. Kaupunginvaltuuston kokoukset n\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n suorana l\xc3\xa4hetyksen\xc3\xa4 kerran kuukaudessa maanantai-iltaisin. Maanantain l\xc3\xa4hetykset koostuvat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Jaakon P\xc3\xa4ivien, Spotlightin ja Runebergin-viikon videoinnista. Kanavalla n\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetyksi\xc3\xa4 my\xc3\xb6s muista paikallisista yleis\xc3\xb6tilaisuuksista, yksityishenkil\xc3\xb6iden haastatteluista, sotahistoriallisisten matkojen kuvausmateriaalista ja veteraanien haastatteluista.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nPietarsaaren pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoaksi nimettiin 1980-luvulla maalaismaksamakkara._NEWLINE_Kahvila- ja ravintolakulttuuri on Pietarsaaressa vilkasta. Strengbergin tupakkatehdas tarjosi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 suomalaisena teollisuuslaitoksena ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6illeen lounasta. Pietarsaaresta l\xc3\xb6ytyy etnisi\xc3\xa4 ravintoloita, kotiruokaa tarjoavia lounasravintoloita, \xc3\xa0 la carte -ravintoloita sek\xc3\xa4 kahviloita, pubeja ja y\xc3\xb6kerhoja. Korv-G\xc3\xb6rans on yli 40 vuotta toiminut grilli Pietarsaaressa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Korv-G\xc3\xb6ransilla on grillit Pietarsaaren lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Vaasassa, Kokkolassa ja Tammisaaressa. Hampurilaisketju Friends & Brgrs perustettiin Pietarsaaressa 2013. Vegaaniruokaa tarjoileva ravintola Vegana aloitti helmikuussa 1991.\n_START_SECTION_\nTapahtumat\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun alussa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n Pietarsaaren kirjallisuuspainotteinen kulttuuriviikko, Runeberginviikko. Jaakon P\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 on j\xc3\xa4rjestetty 1970-luvulta l\xc3\xa4htien. Tapahtuma on kasvanut viikonlopputapahtumasta viikon kest\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi juhlaksi. Lasten p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 ja vanhan ajan tori ovat Jaakon P\xc3\xa4ivien vakiohjelmistoa. Musiikkiyhdistys Jazzoo j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 torstaijazzeja, joissa esiintyy paikallisia ja kansainv\xc3\xa4lisesti tunnettuja muusikkoja. Spotlight, eli kulttuurin ja Kaupan y\xc3\xb6 on Pietarsaaressa elokuussa j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4v\xc3\xa4 tapahtuma. Ohjelmassa on taidetta, musiikkia, sek\xc3\xa4 tanssia. Monet liikkeet ovat tuolloin auki l\xc3\xa4hes puoleeny\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Marraskuussa Pietarsaaressa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain kansainv\xc3\xa4linen kamarimusiikkifestivaali Rusk, jossa yhdistyv\xc3\xa4t korkeatasoinen kamarimusiikki ja eri taiteenalat. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa festivaalin tapahtumista toteutetaan kaupungin keskustassa sijaitsevassa Schauman-salissa, mutta tapahtumat levitt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s laajemmin ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupunkimilj\xc3\xb6\xc3\xb6seen.\n_START_SECTION_\nViittaukset kulttuurissa\n_START_PARAGRAPH_\nElokuva El\xc3\xa4ville ja kuolleille perustuu Pietarsaaressa 1980-luvulla sattuneeseen tapahtumasarjaan, jossa perheen nuorempi poika kuoli traagisessa onnettomuudessa omakotitalon pihalla._NEWLINE_Subilla esitettiin vuonna 2008 matkailuohjelma Paskareissu, jonka yhdess\xc3\xa4 jaksossa esiteltiin Pietarsaarta. Ylen sarjassa Niko Kivel\xc3\xa4 ja nurkkakunnat Niko Kivel\xc3\xa4 vieraili Pietarsaaressa. Jakson aiheina oli asehistoria, Arktinen museo Nanoq, kasviharvinaisuus, veneenveist\xc3\xb6, jalkapallo ja lintubongaus ilman lintutorneja._NEWLINE_Tommi Liimatan viidennen romaanin Jeppis tapahtumat sijoittuvat Pietarsaareen. Romaanille on my\xc3\xb6s jatko-osa Jeppis 2.'