b'\n_START_ARTICLE_\nKalle Vierto\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nKalle Vierto syntyi Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 10. joulukuuta 1886. H\xc3\xa4n kuului nuorukaisena Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n seminaarin Jyskyt -seuraan 1905\xe2\x94\x801909 ja voimisteli Tampereen voimistelu- ja urheilujuhlilla (1906) Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n seminaarin joukkueessa. Lis\xc3\xa4ksi Vierto harrasti yleisurheilua ja hiihtoa. H\xc3\xa4n suoritti kansakoulun opettajaseminaarin loppuun, jonka j\xc3\xa4lkeen toimi kansakoulun opettajana Soinin kivij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 (1909\xe2\x94\x801914) ja Taimelassa (1914\xe2\x94\x801920)._NEWLINE_Vierto oli perustamassa 1914 Lehtim\xc3\xa4en Nuorisoseuran voimistelu- ja urheiluosastoa, jonka puheenjohtajana h\xc3\xa4n toimi nelj\xc3\xa4 vuotta. Vierto oli 1912\xe2\x94\x801918 Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan Nuorisoseurojen Alavuuden piirin urheilutoiminnan j\xc3\xa4sen. H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Kisa-Tovereiden harjoitusten johtajana 1920 ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli seuran johtokunnan j\xc3\xa4sen 1922.\n_START_SECTION_\nVapaussota\n_START_PARAGRAPH_\nKalle Vierto palveli vapaussodassa Hans Kalmin johtamassa Pohjois-H\xc3\xa4meen rykmentin 1. pataljoonassa. Lahden vapautuksen j\xc3\xa4lkeen vierto toimi Hennalan vankileirin teloitusjoukkojen johtajana. H\xc3\xa4nen aikanaan Hennalassa teloitettiin yli 500 vankia. Vierto siirtyi pataljoonan mukana my\xc3\xb6hemmin H\xc3\xa4meenlinnan vankileirille. Vierron aikana siell\xc3\xa4 kuoli noin 2000 vankia kulkutauteihin tai teloitettuna. Aliravitsemukseen kuoli vain 15 kaikkiaan 12 000 vangista. Leiri suljettiin syyskuussa 1918.\n_START_SECTION_\nSuojeluskunnassa\n_START_PARAGRAPH_\nKansakoulun opettajan ty\xc3\xb6 ei oikein en\xc3\xa4\xc3\xa4 kiinnostanut nuorta Kalle Viertoa, joka siirtyi urheiluinnostuksensa siivitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4 Suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n III sotilasohjaajaksi eli urheiluohjaajaksi (1920). T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi 16 vuotta aina 1936 asti. V\xc3\xa4lill\xc3\xa4 (1925\xe2\x94\x801926) h\xc3\xa4n hoiti my\xc3\xb6s Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n seminaarin voimistelun ja terveysopin lehtoraattia. Vierto teki lis\xc3\xa4ksi liikuntakasvatukseen liittyv\xc3\xa4t opintomatkat Hollantiin, Saksaan ja Tanskaan. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n suoritti lukuisia urheilu- ja sotilast\xc3\xa4ydennyskursseja. Suojeluskuntalaisena Vierto toimi l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Lapuan Liike Lapuan Liikett\xc3\xa4 ja oli 1930 toteutetun poliittisen tapahtuman, 12 0000 miehen ns. talonpoikaismarssin apulaiskomentajana. Suojeluskuntien urheiluohjaajan teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 Vierto siirtyi Suomen Hiihtoliiton tunturihiihtokurssien johtajaksi 1936\xe2\x94\x801938 toimien Vierum\xc3\xa4ell\xc3\xa4 ja Lapissa sek\xc3\xa4 opetti lukuisilla m\xc3\xa4enlasku- ja tuomarikursseilla Suomessa._NEWLINE_Kalle Vierto toimi my\xc3\xb6s muissa urheilun j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6puolen pitk\xc3\xa4aikaisissa luottamusteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4: pitk\xc3\xa4aikaisimmat teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 olivat 15 vuotta Suomen Valtakunnan Urheiluliiton Keski-Suomen piirin j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 ja varapuheenjohtajana sek\xc3\xa4 25 vuotta Suomen Valtakunnan Urheiluliiton hiihtojaoston ja Suomen Hiihtoliiton johtokunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4, josta puheenjohtajana 1941\xe2\x94\x801942. H\xc3\xa4n oli Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Ladun perustaja j\xc3\xa4sen (per. 12.2.1941) ja ensimm\xc3\xa4inen puheenjohtaja. Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n kunnanvaltuustossa vier\xc3\xa4hti yksi vaalikausi.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4n kapina\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4n kapinan yhteydess\xc3\xa4 Viertoa ep\xc3\xa4iltiin Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n suojeluskuntapiirin piirip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Edvin H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isen kanssa laiminly\xc3\xb6nneen virkavelvollisuutensa, kun n\xc3\xa4m\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t olleet est\xc3\xa4neet kapinallisia kokoontumasta Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n asemalle. Viertoa my\xc3\xb6s syytettiin puheluiden v\xc3\xa4litt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 kapinallisten kesken ja yhteydenpidosta heihin. Viertoa ei kuitenkaan rangaistu toiminnastaan.\n_START_SECTION_\nJatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan aikana Vierto toimi Sotavankien j\xc3\xa4rjestelyleiri n:o 2   komentajana 1.2.- 8.5.1942. Vankileiri\xc3\xa4 oli ollut perustamassa Vierron vapaussodan aikainen komentaja Hans Kalm. Naaraj\xc3\xa4rvi oli suomalainen jatkosodan aikainen sotavankileiri Pieks\xc3\xa4m\xc3\xa4ell\xc3\xa4, jonka kautta kulki kaiken kaikkiaan l\xc3\xa4hes 10 000 sotavankia; enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n vankiluku oli noin 2 500. Vierron aikana vankeja kuoli pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n helmikuussa 695. Kaiken kaikkiaan Vierron johtajuuden aikana vankeja kuoli_NEWLINE_1522.\n_START_SECTION_\nSotien j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nSotien j\xc3\xa4lkeen Vierto piti ilmeisesti hieman matalaa profiilia. Toiminta sotavankileirin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 ei ollut varsinainen meriitti sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4yntej\xc3\xa4 k\xc3\xa4yv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Suomessa. Vierto jatkoi n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4sti urheilutoimintaansa Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Kisa-Tovereissa, jonka 50-vuotis historiikin kirjoittajiin h\xc3\xa4n kuuluu (1962). Vierto toimi lis\xc3\xa4ksi Mets\xc3\xa4miesten urheilutoiminnan yhten\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 1948 ja Mets\xc3\xa4urheilun hallituksen j\xc3\xa4senen\xc3\xa4. Mets\xc3\xa4urheiluliitto on edelleen voimissaan. Sen toimintaan kuuluvat mets\xc3\xa4taitosuunnistus, mets\xc3\xa4taitohiihto, vastaavien lajien viestikilpailut ja tukkilaistaitokisat. Viertoa muistettiin urheilupiireiss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s huomionosoituksilla: h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin Suomen Urheilun hopeinen ansioristi 1948 ja my\xc3\xb6hemmin viel\xc3\xa4 ansioristi sek\xc3\xa4 muita urheiluun liitty\xc3\xa4 kunniamerkkej\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nYksitysiel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKallen veli Paavo Vierto, oli m\xc3\xa4kihypp\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4, joka Cortina d\xe2\x80\x99Ampezzon MM-kisoissa 1941 voitti Suomelle m\xc3\xa4kihypyn ensimm\xc3\xa4isen maailmanmestaruuden. FIS kuitenkin perui kisojen MM-arvon vuonna 1946. Paavo Vierto kaatui 1941 Ukrainassa suomalaisena SS-miehen\xc3\xa4, juuri ennen kuin h\xc3\xa4nen olisi pit\xc3\xa4nyt aloittaa Saksan hiihtojoukkueen valmentajana.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nSilta-Valmennusyhdistyksen kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2017 aloitettu VIERTO-hanke (Vapautuva Itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 El\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 Rakentamaan, Ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n ja Osalliseksi) on nimetty Kalle Vierton mukaan. Hankkeen tavoitteena on kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 rikostaustaisille yhteiskunnallista osallisuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 valmennusmalli monialaisena yhteisty\xc3\xb6n\xc3\xa4 muun muassa Rikosseuraamuslaitoksen ja Laurea-ammattikorkeakoulun kanssa. VIERTO-hanke on eurooppalainen yhteisty\xc3\xb6hanke, jossa korostuu uusien innovatiivisten toimintatapojen soveltaminen Suomen seuraamusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hanke kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 huomiota rikosseuraamusasiakkaiden tuen tarpeeseen erityisesti osallisuuden, ty\xc3\xb6llistymisen ja digiosaamisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmista. Hankkeen kohderyhm\xc3\xa4n\xc3\xa4 ovat vankeusrangaistusta suorittavat, rangaistuksen j\xc3\xa4lkeisiin palveluihin siirtyv\xc3\xa4t rikosseuraamusasiakkaat. VIERTO-hanke toteutetaan ryhm\xc3\xa4- ja yksil\xc3\xb6valmennuksen menetelmi\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en. Kehitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 ja soveltamisesta saadut kokemukset hankkeessa ovat pohjana mallin ja toimintatavan levitt\xc3\xa4miselle rikosseuraamusasiakkaiden kanssa toimiville tahoille.'