b'\n_START_ARTICLE_\nSosialistinen patriotismi\n_START_PARAGRAPH_\nSosialistinen patriotismi on k\xc3\xa4site, jossa sosialismi ja patriotismi yhdistyv\xc3\xa4t. Sosialistisella patriotismilla tarkoitetaan patriotismia sosialistista is\xc3\xa4nmaata kohtaan. Kommunistit katsovat sosialistisen is\xc3\xa4nmaan olevan "tukikohta" maailmanvallankumoukselle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa, ett\xc3\xa4 sosialistinen patriotismi on samalla sek\xc3\xa4 sosialistisen is\xc3\xa4nmaan puolustamista, ett\xc3\xa4 internationalistista maailmanvallankumouksen tukemista._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana Lenin ja muut vallankumoukselliset sosialistit kutsuivat kotimaidensa kapitalistihallituksia puolustaneita sosialidemokraatteja sosiali-patriooteiksi. Sosialistisella patriotismilla oli my\xc3\xb6nteinen merkitys, kun taas sosiali-patriotismilla viitattiin negatiivisesti sosialidemokraatteihin, jotka kannattivat ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan osallistumista. Bol\xc5\xa1evikit kannattivat niin sanottua vallankumouksellista defaitismia. Lokakuun vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen sosialistisen patriotismin termi vakiintui ja siit\xc3\xa4 muodostui my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6nteinen ilmaus, jolla kuvattiin neuvostokansalaisen is\xc3\xa4nmaallisuutta.\n_START_SECTION_\nPatriotismi tai defaitismi\n_START_PARAGRAPH_\nKommunistien mukaan ylempien valtaluokkien p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ajavan sodan h\xc3\xa4vi\xc3\xa4minen ajoi ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enluokan ja vallankumouksellisten asiaa. Leninin mukaan esimerkiksi japanilainen porvarisluokka edisti ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enluokan ja samalla vallankumouksellisen asiaa voittaessaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Japanin sodan 1905. Ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan menness\xc3\xa4 sosialististen suuntausten ero oli kasvanut. Sosialidemokraattiset men\xc5\xa1evikit kannattivat sotavalmisteluja kun vallankumoukselliset bol\xc5\xa1evikit tukeutuivat defaitismiin. Sodan sytytty\xc3\xa4 osa men\xc5\xa1evikeist\xc3\xa4 loikkasi bol\xc5\xa1evikkeihin loppujen osallistuessa sotaponnistukseen._NEWLINE_Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen men\xc5\xa1evikit jakautuivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sis\xc3\xa4llissodan eri puolille. Bol\xc5\xa1evikkien voitettua mensevismi\xc3\xa4 ruvettiin purkamaan ja lopulta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sosiaalidemokraattinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolue kiellettiin vuonna 1921. Koska kommunistit pyrkiv\xc3\xa4t maailmanvallankumoukseen ilman rajoja, k\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4 is\xc3\xa4nmaa ja is\xc3\xa4nmaallisuus pidettiin alkuun taantumuksellisina ja vastavallankumouksellisina. Marxin ja Engelsin mukaan "proletariaatilla ei ole is\xc3\xa4nmaata".\n_START_SECTION_\nTermin uusi nousu\n_START_PARAGRAPH_\n1920-luvulla k\xc3\xa4vi ilmi, ettei maailmanvallankumous tule toteutumaan niin nopeasti kuin kommunistit olivat otaksuneet. Stalinin aikana ruvettiin ajattelemaan, ett\xc3\xa4 Neuvostoliitto toimisi lopulta koittavan maailmanvallankumouksen keskuksena ja airuena. Hakiessaan kansansuosiota viel\xc3\xa4 ep\xc3\xa4vakaalle j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4lle Stalin alkoi palauttaa kansallishenke\xc3\xa4. Porvarillinen nationalismi s\xc3\xa4ilyi yh\xc3\xa4 vastavallankumouksellisena k\xc3\xa4sitteen\xc3\xa4, mutta sosialistisesta patriotismista tuli nyt yksi edellytyksist\xc3\xa4 mallikansalaisuudelle. N\xc3\xa4in Marxin ja Engelsin ajatus is\xc3\xa4nmaattomasta proletariaatista korvattiin uudella lauseella "Neuvostoliitto on maailman proletariaatin is\xc3\xa4nmaa"._NEWLINE_Neuvostoliittolaiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t osallistumisestaan toiseen maailmansotaan nime\xc3\xa4 suuri is\xc3\xa4nmaallinen sota.'