b'\n_START_ARTICLE_\nTulopolitiikka\n_START_SECTION_\nTulopoliittinen kokonaisratkaisu\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa on pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n johdettu ty\xc3\xb6markkinoita tulopoliittisessa kokonaisratkaisussa eli TuPossa.  Ensimm\xc3\xa4inen sellainen, Liinamaa I, solmittiin 27. maaliskuuta 1968 valtakunnansovittelija Keijo Liinamaan johdolla. Viimeiset TuPo:t olivat v. 2005 ja 2006 TuPo I ja II. Ratkaisuista tarkemmin:\n_START_SECTION_\nTulopoliittinen sopiminen\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa on harjoitettu pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmikantaan perustuvaa tulopolitiikkaa. Osapuolina ovat olleet ty\xc3\xb6markkinoiden keskusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t, ty\xc3\xb6nantajien ja -tekij\xc3\xb6iden keskusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t sek\xc3\xa4 hallitus. Tupoa sovittaessa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n yksimielisyyteen ty\xc3\xb6markkinoita koskevasta ratkaisusta. Tupossa sovitaan palkoista, tulonjaosta ja sosiaalisista toimista.  T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in liittokohtaiset ty\xc3\xb6ehtosopimukset (TES:t) sovitaan noudattaen Tupossa sovittuja reunaehtoja, "raameja"._NEWLINE_Tulopolitiikka on ollut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 sodan j\xc3\xa4lkeisess\xc3\xa4 Suomessa 1940-luvulta l\xc3\xa4htien.  Sill\xc3\xa4 on sovittu ty\xc3\xb6ehdoista ty\xc3\xb6paikoilla ja lis\xc3\xa4ksi sovittu useiden sosiaalipoliittisten uudistusten toteuttamisesta.  Vaikeissa kiistatilanteissa on kuitenkin ajauduttu my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6taisteluihin, joista merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ovat olleet esimerkiksi Kemin lakko vuonna 1948, yleislakko vuonna 1956 ja Metalliliiton lakko vuonna 1971.  Lis\xc3\xa4ksi ty\xc3\xb6nantajat ovat julistaneet joissakin tilanteissa ty\xc3\xb6sulkuja, kuten esimerkiksi paperitehtaissa vuonna 2005._NEWLINE_Suomessa valtio on rohkaissut tupoissa maltillisiin palkankorotuksiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 "porkkanana" veroalennuksia. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suhteessa Suomi eroaa Ruotsista, jossa valtion sekaantumista neuvotteluihin palkoista ei ole yleens\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksytty._NEWLINE_Tulopoliittisista kysymyksist\xc3\xa4 sovittaessa on viime vuosikymmenin\xc3\xa4 ensisijaisesti pyritty keskitettyyn Tupoon, johon osallistuvat kaikki liitot. Toisinaan on my\xc3\xb6s jouduttu turvautumaan liittokohtaisiin tuloratkaisuihin. Yksitt\xc3\xa4iset ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4- ja ty\xc3\xb6nantajaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t itse osallistumisestaan Tupoon, ja Tupo katsotaan yleens\xc3\xa4 syntyneeksi vasta, kun riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n suuri osa aloista, ty\xc3\xb6nantajista ja ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on sen piiriss\xc3\xa4._NEWLINE_Devalvointi on menett\xc3\xa4nyt merkityksens\xc3\xa4 tupoa sovittaessa talouden muuttumisen ja valuuttamuutoksen Euron my\xc3\xb6t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTupo, liittokohtainen ja yrityskohtainen sopiminen\n_START_PARAGRAPH_\nValtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimon mukaan keskitetyt ty\xc3\xb6markkinaratkaisut (tupo) toimivat kohtalaisesti 1960-luvun lopulta 1980-luvulle mutteiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 avoimessa eurovaluutan taloudessa, jossa ei ole kansallista valuuttakurssipolitiikkaa. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana moni kehittynyt maa on siirtynyt yrityskohtaiseen sopimiseen ja Suomessa tulisi siirty\xc3\xa4 samaan suuntaan. V\xc3\xa4limuoto, liittokohtainen sopiminen, on Paloheimon mukaan huonoin vaihtoehto, koska siin\xc3\xa4 kukin sopimus maksatetaan muilla ja n\xc3\xa4in heikennet\xc3\xa4\xc3\xa4n talouskasvun edellytyksi\xc3\xa4. Keskitetyss\xc3\xa4 sopimisessa sent\xc3\xa4\xc3\xa4n sopimusp\xc3\xb6yd\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on paljon liittoja, joilla sopimusta ei voida maksattaa. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n yrityskohtaisessa ongelmaa ei ole, koska kilpailu pakottaa ottamaan huomioon yrityksen tilanteen ja v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kustannuksia liikaa nostavia vaatimuksia.\n_START_SECTION_\nOngelmat\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen tulopolitiikan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n hetken ongelmia ovat huono ty\xc3\xb6llisyys, yrityksien toimintamahdollisuuksien turvaaminen sek\xc3\xa4 solidaarisen palkkamallin yhteen sovittaminen kapitalistisen globaalin talouden ja p\xc3\xa4\xc3\xa4omasijoittajien asettamiin vaatimuksiin._NEWLINE_Keskeisen\xc3\xa4 ongelmana voidaan my\xc3\xb6s n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 keskitetyn ratkaisun aiheuttama tuloerojen kasvu, joka johtuu eri sektoreille sovituista suhteellisista, prosenttim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isist\xc3\xa4 korotuksista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on johtanut varsinkin naisvaltaisten alojen palkkojen j\xc3\xa4lkeenj\xc3\xa4\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Taistolaiset kommunistit olivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n sill\xc3\xa4 kannalla, ett\xc3\xa4 tulopolitiikka on murskattava, koska se voidaan yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitteeseen luokkasopu tai se hillitsee tulopoliittista taistelua.\n_START_SECTION_\nKolmikanta ep\xc3\xa4demokraattisena sosiaalipoliitiikan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKolmikanta tarkoittaa sopimista ty\xc3\xb6nantajaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen, ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen ja valtion kesken. Professori Heikki Hiilamon mukaan ty\xc3\xb6markkinaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen pit\xc3\xa4isi sopia vain keskin\xc3\xa4isist\xc3\xa4 asioistaan ja kansaa laajemmin koskevat asiat pit\xc3\xa4isi j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 demokraattisen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksenteon piiriin._NEWLINE_Sata-komiteassa sisuuntuneiden kansanedustaja Osmo Soininvaaran ja professori Hiilamon mukaan  kolmikanta on eettisesti kest\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n ja kansanvallan vastainen yhteiskunnan vahvimpien etukoneisto, koska kolmikannassa lasten, sairaiden, vanhusten ja syrj\xc3\xa4ytyneiden asemasta p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ty\xc3\xb6markkinaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t.  _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s lakkauttaa varallisuusvero tehtiin kolmikannassa ja se tuotti arvostelua vasemmalta.\n_START_SECTION_\nLains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa ty\xc3\xb6markkinaneuvottelut on rajattu kilpailulakien ulkopuolelle, er\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman mukaan palkoista sopimisessa on kyse laillisesta kartellista.'