b'\n_START_ARTICLE_\nTanssilava\n_START_PARAGRAPH_\nTanssilava on ulkoilmaan tanssipaikaksi rakennettu avoin tai katettu lava, jolla harrastetaan lavatanssia. Tanssilavoja on esiintynyt etenkin Ruotsissa ja Suomessa 1800-luvulta alkaen,  ja mainintoja niist\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Norjasta, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4, Irlannista ja Meksikosta. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen tanssilavojen on sanottu Ruotsissa korvautuneen katetuilla rakennuksilla, kun taas Suomessa ilmi\xc3\xb6 on jatkunut enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n elinvoimaisena edelleen.\n_START_SECTION_\nTanssilavoja eri maissa\n_START_PARAGRAPH_\nYht\xc3\xa4 lailla kuin tanssilavoja on Suomessa pidetty suomalaisena ilmi\xc3\xb6n\xc3\xa4, ne on Ruotsissa n\xc3\xa4hty ruotsalaisuuden ilmentymin\xc3\xa4, ja Ruotsissa niit\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen ainakin jo 1910-luvulla. Suomalaisissa sanomalehdiss\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4inen maininta tanssilavasta (ruots. dansbana) on Ruotsin kruunuprinsessan syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4ivist\xc3\xa4 kertovassa uutisessa vuodelta 1850. Kristianiassa (nykyisess\xc3\xa4 Oslossa) Norjassa tanssilava mainitaan vuonna 1876 ja Jeniseiskiss\xc3\xa4 Siperiassa my\xc3\xb6s vuonna 1876. Erityisen tavallisia tanssilavojen sanotaan olleen Ruotsissa maailmansotien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana, jonka j\xc3\xa4lkeen niiden sanotaan korvautuneen katetuilla rakennuksilla. 2000-luvulla nimityst\xc3\xa4 dansbana k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsissa v\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_Muissa kieliss\xc3\xa4, kuten ranskassa ja englannissa, sanalle tanssilava on ollut vaikea l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4sm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 vastinetta ilmi\xc3\xb6st\xc3\xa4 muilla kielill\xc3\xa4 kerrottaessa. Irlannissa tanssilavoja (engl. dance platform) kerrotaan olleen toiseen maailmansotaan asti; niill\xc3\xa4 tanssivat etenkin nuoret sunnuntaisin kirkonmenojen j\xc3\xa4lkeen, usein huilu- tai viulupelimannin s\xc3\xa4estyksell\xc3\xa4. Samoin lavalla tapahtuvia tansseja kerran viikossa on tavattu Meksikossa. Etenkin englanninkielisess\xc3\xa4 maailmassa yleisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 on kuitenkin vastaavasti vaikeasti suomennettava \xe2\x80\x9dtanssihuonetanssiminen\xe2\x80\x9d (engl. ballroom dancing); monet suomalaiset lavatanssit ovat muunnelmia n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 salitansseista. Laajemmin voidaan puhua seuratansseista, jotka kattavat molemmat ilmi\xc3\xb6t.\n_START_SECTION_\nHistoriaa Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nTanssilavojen rakentaminen on alkanut Suomessa Ilmar Talven mukaan 1880- tai 1890-luvulla. Suomesta kertovassa uutisessa ruotsinkielinen sana dansbana esiintyy Suomea tarkoittavana ensi kerran 1876 \xc3\x85bo Underr\xc3\xa4ttelser -lehden uutisessa Porista. Jo t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen sana oli esiintynyt uutisissa muualta. Suomenkielinen sana tanssilava esiintyy ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1879 Uuden Suomettaren Mikkeli\xc3\xa4 koskevassa uutisessa._NEWLINE_Vanhimpia tanssilavoja Suomessa olivat kaupunkien kansanjuhlien ja muiden tapahtumien tilap\xc3\xa4iset avolavat. Maaseudulla tanssilavojen on arveltu levinneen ruotsinkieliselt\xc3\xa4 Pohjanmaalta muualle Suomeen. Niiden rakentamista helpottivat modernit h\xc3\xb6yrysahat, joista saatiin tasaisia lattialankkuja, samalla kun tasaisempaa lattiaa vaativat my\xc3\xb6s uudet paritanssit. Yhteen lavojen levi\xc3\xa4misen kanssa osuu my\xc3\xb6s nuorisoseuraliikkeen nousu._NEWLINE_1900-luvun alkuvuosikymmenin\xc3\xa4 seuratalot korvasivat osittain varhaisia avolavoja. Forssan seudulla tehdyst\xc3\xa4 tutkimuksesta n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 kun tansseja oli viel\xc3\xa4 1920-luvulla melko v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, niin 1930-luvulla niit\xc3\xa4 alettiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n. Tanssipaikkoina olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ladot (paikallisessa murteessa \xe2\x80\x9dmakasiinit\xe2\x80\x9d) ja seuratalot. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen seurojen ja yhdistysten rakentamat tanssilavat lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t kuitenkin nopeasti._NEWLINE_L\xc3\xa4hes sata vuotta vanha Sivakan lava Kaavin kunnan Sivakkavaarassa on yksi Suomen vanhimmista yh\xc3\xa4 toimivista tanssilavoista. Er\xc3\xa4iden tietol\xc3\xa4hteiden mukaan tansseja on pidetty Sivakan lavalla jo vuonna 1907.\n_START_SECTION_\nErilaisia lavoja\n_START_PARAGRAPH_\nTanssilavojen tyyppein\xc3\xa4 erotetaan vuonna 1993 tehdyss\xc3\xa4 tutkimuksessa avolavat, katetut lavat ja suurlavat. Avolavoja rakennettiin paljon sotien j\xc3\xa4lkeen, mutta s\xc3\xa4iden armoilla ne kestiv\xc3\xa4t vain muutamia vuosia lahoamatta. 2000-luvulla niit\xc3\xa4 oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 muutamia, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 katettujen lavojen laajennuksina tai tilap\xc3\xa4isk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Katetut pienlavat taas olivat joko avo- tai umpisein\xc3\xa4isi\xc3\xa4, ja umpisein\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 saattoi jo olla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6 ja lasi-ikkunat. _NEWLINE_Suurlavojen rakentaminen alkoi 1950-luvun lopussa. Niit\xc3\xa4 oli tavallisesti yksi tai kaksi maakuntaa kohti hyvien liikenneyhteyksien varrella, ja niiss\xc3\xa4 olivat varustuksena yleens\xc3\xa4 lasi-ikkunat, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6valo, porttikatos ja usein my\xc3\xb6s keittokatos ja putka. Tanssilavan ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oli yleens\xc3\xa4 suuri aidattu alue ja mahdollisesti erilliset kahvio ja WC sek\xc3\xa4 aidan ulkopuolella pys\xc3\xa4k\xc3\xb6intialue. Usein houkuttimena on my\xc3\xb6s kaunis maisema.\n_START_SECTION_\nTanssilavat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nKun maaseutu alkoi autioitua, taloudellisen kannattavuuden edellytykseksi nousi lavan suuruus, ja matkat tanssilavoille piteniv\xc3\xa4t. Maantieteilij\xc3\xa4 Pentti Yli-Jokipiin Lounais-Suomessa tekem\xc3\xa4st\xc3\xa4 tutkimuksesta n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in pienet paikalliset lavat v\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t ja 1970-luvulla lavojen alueellisessa jakaumassa oli siirrytty kuntatasolta seututasolle. 1980- ja 1990-luvulla tanssilavojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi kuitenkin nousuun. Osittain t\xc3\xa4m\xc3\xa4 voi liitty\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4toiminnan nousuun. My\xc3\xb6s valtakunnallisesti tanssilavojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on tasaisen hitaasti v\xc3\xa4hentynyt, mutta muiden tanssipaikkojen noussut. Vuonna 2005 kes\xc3\xa4tanssipaikkoja oli tasaisesti koko maassa ja talvitanssipaikkojakin v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n joka maakunnassa.\n_START_SECTION_\nKulttuuriset viittaukset\n_START_PARAGRAPH_\nTanssilava mainitaan P. Mustap\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnetussa runossa \xe2\x80\x9dViimeisest\xc3\xa4 illasta\xe2\x80\x9d kokoelmassa Laulu vaakalinnusta vuodelta 1927. My\xc3\xb6s lauluksi s\xc3\xa4velletty runo alkaa sanoin: \xe2\x80\x9dIstuimme kahden tanssilavan luona\xe2\x80\x9d.'