b'\n_START_ARTICLE_\nPitk\xc3\xa4lammi (Tammelan Kaukola)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nLampi on kuroutunut keskelt\xc3\xa4 kahdeksi vesialtaaksi, mutta siit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kartoissa vain yht\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 kuten historiansa aikana aina. Lammen etel\xc3\xa4isen osan pinta-ala on 1,7 hehtaaria, mutta molmpien altaiden yhteinen pinta-ala on yli 3 hehtaaria. Etel\xc3\xa4osan pituus on 270 metri\xc3\xa4 ja pohjoisen osan 190 metri\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4osan leveys on 120 metri\xc3\xa4 ja pohjoisosan leveys on 80 metri\xc3\xa4. Yhteens\xc3\xa4 osien pituus on 450 metri\xc3\xa4 ja leveys 120 metri\xc3\xa4. Lampeen ei laske yht\xc3\xa4\xc3\xa4n tulo-ojaa eik\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 laske pois ojia. Se saa vetens\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4aisassa pohjavedest\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4osan rantaviiva on 600 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja molempien osien yhteispituus on 1,1 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Rannat ovat l\xc3\xa4nsipuolelta p\xc3\xa4\xc3\xa4osin suoista mets\xc3\xa4maastoa ja it\xc3\xa4puolelta p\xc3\xa4\xc3\xa4osin harjun reunassa kasvavaa kangasmets\xc3\xa4\xc3\xa4. Lammen it\xc3\xa4puolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. It\xc3\xa4ranta onkin Saaren kansanpuiston raja. Rannoilla on nelj\xc3\xa4 loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kaukolan kyl\xc3\xa4lt\xc3\xa4._NEWLINE_L\xc3\xa4nsipuolella on viel\xc3\xa4 yksi lampi H\xc3\xa4rj\xc3\xa4nsilm\xc3\xa4, joka on my\xc3\xb6s pohjavedest\xc3\xa4 vetens\xc3\xa4 saava suppa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSenaatin kartastossa vuodelta 1884 Pitk\xc3\xa4lampi on piirretty viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja kapeana j\xc3\xa4rven\xc3\xa4, jonka keskikohta oli hieman kaventunut, mutta jonka vesialue oli viel\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4inen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n perusteella voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven soistuminen ja umpeenkasvu on t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4lin edennyt ja jossakin vaiheessa keskikohta olisi kuroutunut kahtia. Lammen nimi on siit\xc3\xa4 huolimatta s\xc3\xa4ilynyt, vaikka lammen muoto ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ole pitk\xc3\xa4. Viereinen lampi Ammeenpohja saattaa olla samanlaisen soistumisen aikaansaama pienempi lampi.\n_START_SECTION_\nLuonnonhistoria\n_START_PARAGRAPH_\nViime j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen noin 10\xc2\xa0000 vuotta sitten, kun mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 suli ja sen reuna vet\xc3\xa4ytyi kohti luodetta, purki j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n alta virtaava j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6joki nykyiseen Kaukolaan vetens\xc3\xa4. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kive\xc3\xa4 ja hiekkaa, jota l\xc3\xa4jittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kivi- ja hiekkaj\xc3\xa4\xc3\xa4nteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitk\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4inen sel\xc3\xa4nne kiemurtelee nummen reunaa._NEWLINE_Kaukolanharju muodostaa Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ja Kuivaj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4liin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t harjujen v\xc3\xa4lit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vy\xc3\xb6hykkeen. Harjun rakenteita kulkee my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rven vedenpinnan alla ja osa niist\xc3\xa4 ovat peittyneet my\xc3\xb6s savien alle. Alue on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeill\xc3\xa4 ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan._NEWLINE_Alueen 11\xe2\x88\x9213 lampea ovat syntyneet, kun j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6joen suuaukon reunan j\xc3\xa4\xc3\xa4sein\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 irtosi j\xc3\xa4\xc3\xa4vuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. My\xc3\xb6hemmin, kun mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4n reuna oli vet\xc3\xa4ytynyt riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n kauaksi, hiekan alla olleet j\xc3\xa4\xc3\xa4vuoret sulivat ja hiekkaan j\xc3\xa4i sille paikalle syv\xc3\xa4 ja jyrkk\xc3\xa4reunainen painauma. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.'