b'\n_START_ARTICLE_\nLiturgiset v\xc3\xa4rit\n_START_PARAGRAPH_\nLiturgiset v\xc3\xa4rit ovat kristillisiss\xc3\xa4 kirkoissa k\xc3\xa4ytettyj\xc3\xa4 symbolisia v\xc3\xa4rej\xc3\xa4, jotka korostavat kirkkovuoden eri aikojen merkityst\xc3\xa4. Jumalanpalveluksessa tekstiilit eli paramentit (alttariliinat, saarnaliinat) ja papin stola ja/tai messukasukka ovat kirkkovuoden liturgisen v\xc3\xa4rin mukaisia. Liturgiset v\xc3\xa4rit ovat t\xc3\xa4rkein paramentteja korostava tekij\xc3\xa4. _NEWLINE_Liturgisia v\xc3\xa4rej\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa katolisessa, ortodoksisessa ja evankelis-luterilaisessa kirkossa. Eri kirkkokunnissa niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ja merkitys kuitenkin jonkin verran poikkeaa toisistaan._NEWLINE_Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa liturgisia v\xc3\xa4rej\xc3\xa4 on kaikkiaan viisi: musta, valkoinen, vihre\xc3\xa4, punainen ja violetti. Ortodoksisessa kirkossa liturgiseksi kutsuttuja v\xc3\xa4rej\xc3\xa4 on periaatteessa seitsem\xc3\xa4n. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 useampaakin v\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Ortodoksisessa kirkossa v\xc3\xa4rien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 vaihtelee merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti etenkin kulttuurista toiseen eik\xc3\xa4 v\xc3\xa4rien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 ole kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4. Esimerkiksi Kreikassa v\xc3\xa4rien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vaikuttaa se, ett\xc3\xa4 papisto hankkii itse jumalanpalveluspukunsa. Suomen ortodoksisessa kirkossa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallisesti v\xc3\xa4rej\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen perinteen mukaisesti.\n_START_SECTION_\nMusta\n_START_PARAGRAPH_\nMusta on murheen, surun, katoavaisuuden ja kuoleman v\xc3\xa4ri. Ainoat kirkkovuoden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t, jolloin sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ovat pitk\xc3\xa4perjantai ja sit\xc3\xa4 seuraava lauantai (hiljainen lauantai, lankalauantai). Mustaa voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s hautajaisissa. Katolinen kirkko k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 mustaa sielunmessuissa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Suomen ortodoksisessa perinteess\xc3\xa4 musta on suuren viikon v\xc3\xa4ri. _NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n hautajaisissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti kirkkovuoden ajan mukaista v\xc3\xa4ri\xc3\xa4 tai valkoista. Ortodoksisessa hautajaispalveluksessa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti valkoista v\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Lasten hautajaisissa valkoinen on l\xc3\xa4hes aina k\xc3\xa4ytetty liturginen v\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nValkoinen\n_START_PARAGRAPH_\nValkoinen on ilon, kiitoksen, puhtauden ja autuuden v\xc3\xa4ri. Se on my\xc3\xb6s Jumalan, Kristuksen, taivaan enkelien ja pyhien symboli. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkkovuoden suurissa juhlissa: jouluna ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Valkoista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s joulunaikana tapaninp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 lukuun ottamatta aina loppiaiseen asti sek\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isaikana aina helluntaiaattoon asti. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s 1. adventtisunnuntai on valkoinen juhla, koska se miellet\xc3\xa4\xc3\xa4n ensi sijassa ilon juhlaksi. Adventtiajan v\xc3\xa4ri violetti otetaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1. adventtisunnuntain iltana. _NEWLINE_Lis\xc3\xa4ksi kirkkovuodessa on koko joukko sunnuntaita, joiden liturginen v\xc3\xa4ri on valkoinen. T\xc3\xa4llaisia ovat loppiaisen j\xc3\xa4lkeinen sunnuntai, jonka aiheena on Kristuksen kaste, kynttil\xc3\xa4np\xc3\xa4iv\xc3\xa4 ja marianp\xc3\xa4iv\xc3\xa4, jotka sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6llisesti miellet\xc3\xa4\xc3\xa4n Kristus-juhliksi, sek\xc3\xa4 juhannus, Jeesuksen edell\xc3\xa4k\xc3\xa4vij\xc3\xa4n Johannes Kastajan juhla, joka tuli todistamaan valkeudesta. Samoin valkoinen v\xc3\xa4ri on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kolminaisuudenp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja kirkastussunnuntaina. My\xc3\xb6s luterilaisen kirkkovuoden ainoa enkelijuhla mikkelinp\xc3\xa4iv\xc3\xa4 on valkoinen sunnuntai. My\xc3\xb6s n\xc3\xa4it\xc3\xa4 sunnuntaita seuraavan viikon liturginen v\xc3\xa4ri on valkoinen._NEWLINE_Valkoista v\xc3\xa4ri\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kirkollisissa toimituksissa eli kasteen, avioliittoon vihkimisen ja hautauksen yhteydess\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isess\xc3\xa4 ja Suomeen omaksutussa ortodoksisessa perinteess\xc3\xa4 on tapana k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 valkoista my\xc3\xb6s p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isy\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4iskaudella, helatorstaina, helluntaina, Kristuksen suurissa juhlissa yhten\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4rin\xc3\xa4 (hopean, keltaisen ja/tai kullan ohella) sek\xc3\xa4 enkelien p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4. _NEWLINE_Valkoisen rinnalla voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kullan ja hopean v\xc3\xa4rej\xc3\xa4. Katolisessa kirkossa valkoista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n edellisten lis\xc3\xa4ksi Neitsyt Marian juhlina, enkelipyhin\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 muiden pyhimysten kuin marttyyrien muistop\xc3\xa4ivin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVihre\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVihre\xc3\xa4 on toivon v\xc3\xa4ri, iankaikkisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n v\xc3\xa4ri ja kasvun v\xc3\xa4ri. Se on kuitenkin my\xc3\xb6s kasvun, el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja arjen v\xc3\xa4ri. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikkina niin\xc3\xa4 kirkkovuoden aikoina, joita varten ei ole m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty muuta liturgista v\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Katolisessa kirkossa ei vihre\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ole erikoista merkityst\xc3\xa4, mutta siin\xc3\xa4 n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n toivon v\xc3\xa4ri. Se on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 katolisessa ett\xc3\xa4 luterilaisessa kirkossa muun muassa loppiaisen ja helluntain j\xc3\xa4lkeisin\xc3\xa4 aikoina. Suomen ortodoksisessa kirkossa vihre\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallisten sunnuntaip\xc3\xa4ivien ja pyhitt\xc3\xa4jien p\xc3\xa4ivien liturgisena v\xc3\xa4rin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPunainen\n_START_PARAGRAPH_\nPunainen on tulen, veren ja tunnustuksen (ks. marttyyri) v\xc3\xa4ri. Se on my\xc3\xb6s Pyh\xc3\xa4n Hengen ja Kristuksen tunnustamisen v\xc3\xa4ri. Katolinen kirkko k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 punaista v\xc3\xa4ri\xc3\xa4 Kristuksen k\xc3\xa4rsimysjuhlissa ja helluntaina, mutta my\xc3\xb6s apostolien ja useiden marttyyrien muistopyhin\xc3\xa4. Luterilaisessa kirkossa sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n katolisen perinteen mukaisesti helluntaina ja pyh\xc3\xa4inp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Punainen v\xc3\xa4ri on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s apostolien muistop\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 evankelista Johannesta lukuun ottamatta kaikkien apostolien kerrotaan k\xc3\xa4rsineen marttyyrikuoleman \xe2\x80\x93 sek\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4n Henrikin muistop\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. My\xc3\xb6s tapaninp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n liturginen v\xc3\xa4ri on punainen._NEWLINE_Suomen ortodoksisessa kirkossa punaista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n 2. p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, Pyh\xc3\xa4n Hengen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, martyyrien p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 ja apostolien p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4. Tummanpunaista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n suuren torstain liturgiassa (vaihtoehtona violetti), palmusunnuntaina ja ristin p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVioletti/sininen\n_START_PARAGRAPH_\nVioletti on katumuksen ja syntien tunnustamisen v\xc3\xa4ri. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4ist\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 paastonaikana sek\xc3\xa4 joulun edell\xc3\xa4 adventtiaikana 2. adventtisunnuntaista l\xc3\xa4htien. My\xc3\xb6s muiden paastojen ja paastop\xc3\xa4ivien aikaan ortodoksisessa kirkossa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n violettia. Suuren torstain liturgiassa voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 violettia tummanpunaisen sijaan. Violetin sijasta voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sinist\xc3\xa4 v\xc3\xa4ri\xc3\xa4, joka symboloi my\xc3\xb6s Neitsyt Mariaa. Katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa sininen tai taivaansininen on Marian v\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nKulta\n_START_PARAGRAPH_\nKulta on katolisessa kirkossa juhlan merkki, kultakangas voi erityistapauksissa korvata valkean v\xc3\xa4rin, mutta toisaalta my\xc3\xb6s vihre\xc3\xa4\xc3\xa4 ja punaistakin v\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Suomen ortodoksisessa kirkossa kulta liittyy yhten\xc3\xa4 v\xc3\xa4rin\xc3\xa4 erityisesti Kristuksen suuriin juhliin.'