b'\n_START_ARTICLE_\nSiki\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSiki\xc3\xb6 on monisoluisen el\xc3\xa4imen ja ihmisen munasolusta kehittym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oleva uusi yksil\xc3\xb6, jonka useimmat elimet ovat jo muodostuneet mutta joka ei ole viel\xc3\xa4 syntynyt tai kuoriutunut munasta. Hedelm\xc3\xb6ityksen j\xc3\xa4lkeen jakaantuvaa munasolua kutsutaan alkioksi. Siki\xc3\xb6ll\xc3\xa4 tarkoitetaan alkion j\xc3\xa4lkeist\xc3\xa4 kehitysvaihetta syntym\xc3\xa4\xc3\xa4n tai kuoriutumiseen saakka. Ihmisen tapauksessa alkiota aletaan kutsua siki\xc3\xb6ksi kahdeksan raskausviikon j\xc3\xa4lkeen. El\xc3\xa4inten alkion ja siki\xc3\xb6n kehityst\xc3\xa4 tutkitaan embryologiassa, joka on kehitysbiologian ja anatomian haara._NEWLINE_Joskus nimityst\xc3\xa4 siki\xc3\xb6 on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s syntym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevasta tai juuri syntyneest\xc3\xa4 lapsesta tai poikasesta. Haukkumasanana siki\xc3\xb6 on tarkoittanut ihmist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nYksil\xc3\xb6nkehityksen vaiheet ihmisell\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNaisen normaalin kuukautiskierron aikana, noin 14 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluttua kierron alkamisesta, munasarjasta vapautuu munasolu ovulaatioksi kutsutussa tapahtumassa. Raskaus alkaa, kun siitti\xc3\xb6 hedelm\xc3\xb6itt\xc3\xa4\xc3\xa4 munasolun munanjohtimessa. Hedelm\xc3\xb6ittynyt munasolu eli tsygootti alkaa jakautua matkalla kohti kohtua. Solurykelm\xc3\xa4asteella oleva alkio saavuttaa kohdun 3\xe2\x80\x935 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kiinnittyy kohdun sein\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 5\xe2\x80\x938 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 hedelm\xc3\xb6ityksen j\xc3\xa4lkeen. Pian kohtuun saapumisen j\xc3\xa4lkeen solurykelm\xc3\xa4n sis\xc3\xa4\xc3\xa4n avautuu nesteen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ontelo, ja solurykelm\xc3\xa4\xc3\xa4 kutsutaan nimell\xc3\xa4 alkiorakkula. Kohtuun kiinnittymist\xc3\xa4 kutsutaan implantaatioksi. Mik\xc3\xa4li kuukautiskierrossa vapautuu kaksi tai useampia munasoluja, saattaa seurauksena olla monisiki\xc3\xb6raskaus, useimmiten kaksoset._NEWLINE_Alkiokehityksen toisen viikon aikana alkiolle alkaa muodostua istukan suonikalvo ja ruskuaispussi. Kolmannella viikolla tapahtuu alkiokerrosten (ektodermi, mesodermi ja entodermi) muodostuminen, mit\xc3\xa4 kutsutaan gastrulaatioksi. Lis\xc3\xa4ksi alkion hermostoputki, josta kehittyy my\xc3\xb6hemmin keskushermosto, ja selk\xc3\xa4rangan alkujaokkeet (somiitit) alkavat muodostua. Elinten muodostuminen alkaa kolmannesta viikosta eteenp\xc3\xa4in, ja kahdeksannella viikolla l\xc3\xa4hes kaikki elimet aivoja ja selk\xc3\xa4ydint\xc3\xa4 lukuun ottamatta ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin valmiit. Keskushermosto ja keuhkot jatkavat kehittymist\xc3\xa4 syntym\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka. Kun hedelm\xc3\xb6ittymisest\xc3\xa4 on kulunut kahdeksan viikkoa (10. raskausviikko), alkiota aletaan kutsua siki\xc3\xb6ksi. Nainen voi tuntea siki\xc3\xb6n liikkeet noin 16.-20. raskausviikolla. Siki\xc3\xb6 saa ravintonsa istukan kautta._NEWLINE_Siki\xc3\xb6 osaa jo muun muassa nukkua, ja varsinkin nelj\xc3\xa4nnen raskauskuukauden j\xc3\xa4lkeen sen liikehdint\xc3\xa4 alkaa tuntua. Siki\xc3\xb6n ihmisyys on edelleen jatkuvan filosofisen keskustelun aiheena.\n_START_SECTION_\nSiki\xc3\xb6n verenkierto\n_START_PARAGRAPH_\nSiki\xc3\xb6 saa happea ja ravinteita \xc3\xa4idin verenkierrosta istukan kautta, ja samalla tavoin siirtyy kuona-aineita ja hiilidioksidia siki\xc3\xb6n verenkierrosta \xc3\xa4idin verenkiertoon. Siki\xc3\xb6n verenkierrosta suurin osa ohittaa pienen verenkierron, koska keuhkot eiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 hengit\xc3\xa4. Pienen verenkierron ohituskohtia on kaksi. Toinen on keuhkovaltimorungon ja aortan v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 oleva valtimotiehyt. Toinen sijaitsee syd\xc3\xa4men eteisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, ja sit\xc3\xa4 kutsutaan soikeaksi aukoksi. Siki\xc3\xb6n niukkahappinen veri kulkee sisempien lonkkavaltimoiden kautta oikeaan ja vasempaan napavaltimoon, joista veri kulkee istukkaan. Istukasta runsashappinen ja ravintoainepitoinen veri kulkee paritonta napalaskimoa pitkin maksan ohi ja laskimotiehytt\xc3\xa4 pitkin alaonttolaskimoon. Alaonttolaskimosta veri kulkee syd\xc3\xa4men oikeaan eteiseen, josta osa verest\xc3\xa4 kulkee soikean aukon kautta vasempaan eteiseen, sielt\xc3\xa4 vasempaan kammioon, josta veri jatkaa aorttaan. Aortasta veri kulkee p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n ja yl\xc3\xa4raajoihin meneviin valtimoihin, kuten solisvaltimoihin ja nikamavaltimoihin. Osa oikean eteisen verest\xc3\xa4 kulkee oikean kammion kautta keuhkovaltimorunkoon. Keuhkovaltimorungossa veri ohittaa pienen verenkierron kulkemalla aorttaan valtimotiehytt\xc3\xa4 pitkin. Valtimotiehyt tulee aortan siihen kohtaan, jonka yl\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n ja yl\xc3\xa4raajoihin menev\xc3\xa4t valtimot._NEWLINE_Valtimotiehyt, laskimotiehyt ja soikea aukko sulkeutuvat melko pian lapsen syntym\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen. Soikea aukko sulkeutuu heti lapsen ensimm\xc3\xa4isten hengenvetojen seurauksena, jolloin syd\xc3\xa4men oikean eteisen verenkierto lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in verenpaine kasvaa oikeassa eteisess\xc3\xa4 ja sulkee soikeassa aukossa valmiina olevan l\xc3\xa4p\xc3\xa4n. Jos valtimotiehyt tai soikea aukko ei sulkeudu normaalisti, on lapsella synnynn\xc3\xa4inen syd\xc3\xa4nvika.'