b'\n_START_ARTICLE_\nOikeutettu sota\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nRoomalainen k\xc3\xa4sitys sodan oikeutuksesta joissain olosuhteissa periytyy v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n Ciceron ajalta. Kristilliseen systemaattiseen teologiaan sen toivat Augustinus ja Tuomas Akvinolainen. Ensimm\xc3\xa4inen puhtaasti sodan oikeutusta k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4 teos oli Stanis\xc5\x82aw Skarbimierzlaisen De bellis justis, jossa etsittiin oikeutusta Puolan sodalle Saksan ritarikuntia vastaan. Teologian ja yhteiskuntafilosofian haarautuessa erilleen Alberico Gentili ja Hugo Grotius pyrkiv\xc3\xa4t korvaamaan oikeutetun sodan kansainv\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 oikeudella ja tuomaan kysymyksen n\xc3\xa4in normaaliin lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliseen viitekehykseen.\n_START_SECTION_\nLuterilainen kirkko\n_START_PARAGRAPH_\nLuterilaisen kirkon oppi korostaa laillisen esivallan oikeutusta ja edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4 kunnioittamaan sit\xc3\xa4. Oikeutettu sota ja asepalvelus mainitaan Augsburgin tunnustuksessa sallittuina.'