b'\n_START_ARTICLE_\nViipuri\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nViipuri on alun perin ollut Vuoksen rannalla sijainnut karjalaisten kauppapaikka. Arkeologisten kaivausten perusteella kauppapaikka on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 jo 900-luvulla. Viipurin varhaiseen olemassaoloon viittaa my\xc3\xb6s noin vuodelta 1100 oleva ruotsalainen riimukivi, johon henkil\xc3\xb6n kuolinpaikaksi on merkitty Uiburk. Viipurin seudulla on mainittu my\xc3\xb6s olleen 1100- ja 1200-luvulla Novgorodin valtapiiriin kuuluva kyl\xc3\xa4 ja kauppapaikka._NEWLINE_Kaupunki sijaitsee Viipurinlahden perukassa eli Suomenvedenpohjassa paikalla, jossa viel\xc3\xa4 uudella ajalla oli Vuoksen l\xc3\xa4ntisen laskuhaaran suu, joka oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n vesireitin l\xc3\xa4ntinen p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste Laatokalle. Vesireitin it\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste sijaitsi Vuoksen suulla K\xc3\xa4kisalmessa. L\xc3\xa4ntinen laskuhaara kuitenkin kuivui maankohoamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 v\xc3\xa4hitellen 1600\xe2\x80\x931800-luvuilla. Viel\xc3\xa4 1600-luvun lopulla kaupungin sanotaan sijainneen Vuoksen virran varrella.\n_START_SECTION_\nRuotsin osana\n_START_PARAGRAPH_\nEerikinkronikan mukaan upplantilaiset rakensivat Viipurin linnan vuonna 1293 kolmannen ristiretken yhteydess\xc3\xa4. Viipurin linnassa tehdyiss\xc3\xa4 kaivauksissa on kuitenkin tullut esille merkkej\xc3\xa4 kivilinnaa edelt\xc3\xa4neist\xc3\xa4 hirsirakennuksista. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6in\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s ristiretkiajan esineit\xc3\xa4, joiden perusteella alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 varustusta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n karjalaisten linnoituksena, jonka upplantilaiset sittemmin valloittivat. P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhassa 1323 linnasta ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ineen tuli virallisesti Ruotsin valtakunnan osa. Kuningas Eerik Pommerilainen my\xc3\xb6nsi Viipurille kaupunkioikeudet vuonna 1403. V\xc3\xa4hitellen linnan yhteyteen kasvoi yksi Suomen suurimmista kaupungeista. Viipuri oli sittemmin It\xc3\xa4- ja Kaakkois-Suomen keskus ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kauppakaupunki._NEWLINE_Ruotsalaisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 Viipurin linna mainitaan ensi kerran vuonna 1295 (kuningas Birgerin kirjeess\xc3\xa4), mutta novgorodilaisten kronikassa kerrotaan, ett\xc3\xa4 ruotsalaiset perustivat linnan Karjalaan vuonna 6801 (l\xc3\xa4nsimaisen ajanlaskun mukaan vuonna 1293). My\xc3\xb6hemmin Viipurin kaupunki mainitaan kirjallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 1336 ja Viipurin raati 1393. Dominikaanit perustivat Viipuriin luostarin 1398, ja fransiskaanikonventti perustettiin 1400-luvun alussa. Ensimm\xc3\xa4inen nimelt\xc3\xa4 tunnettu Viipurin porvari oli saksalainen Ewert von Balven Tallinnasta (1393), samoin saksalainen oli ensimm\xc3\xa4inen tunnettu raatimies Magnus Schr\xc3\xb6der (1410). Kaukokauppa oli suureksi osaksi it\xc3\xa4meren saksalaisista hansakaupungeista kuten Lyypekist\xc3\xa4 ja Tallinnasta saapuneiden hansakauppiaiden hallinnassa. Vienti suuntautui enimm\xc3\xa4kseen Tallinnaan, miss\xc3\xa4 tavarat myytiin l\xc3\xa4ntiseen Eurooppaan. Karjalaiset olivat kyll\xc3\xa4kin enemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4 tavallisten kaupunkilaisten joukossa._NEWLINE_Koska Viipuri oli kaukana Tukholmasta, Viipurin linnal\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 hallittiin kuin itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 valtakuntaa. H\xc3\xa4meen ja Turun linnal\xc3\xa4\xc3\xa4neill\xc3\xa4 oli Viipuria kiinte\xc3\xa4mpi yhteys Tukholmaan ja v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeutta. Linnan ymp\xc3\xa4rille kehittynyt kaupunki oli linnanherran suojeluksessa ja Viipuri oli ainoa Suomen kaupunki, jonka ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oli kaupunginmuuri.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunta ja Suomen suuriruhtinaskunta\n_START_PARAGRAPH_\nSuuren Pohjan sodan aikana  Pietari Suuren ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isjoukot valtasivat kaupungin vuonna 1710, ja sen j\xc3\xa4lkeen vuonna solmitussa 1721 Uudenkaupungin rauhassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunta sai Viipurin Ruotsilta._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n liittyminen hy\xc3\xb6dytti suuresti Karjalan taloutta, kun kauppa suuntautui kasvavaan Pietarin kaupunkiin. Rahtitalonpojat ansaitsivat rahaa kuljettamalla rahtia hevosk\xc3\xa4rryll\xc3\xa4 tai reell\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin saatettiin my\xc3\xb6s muuttaa ty\xc3\xb6n per\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Omalta asuinpaikalta k\xc3\xa4sin saattoi myyd\xc3\xa4 maataloustuotteita tai harjoittaa sivuelinkeinoja. N\xc3\xa4in p\xc3\xa4\xc3\xa4si miltei jokainen karjalainen rahatalouden piiriin. Toisaalta maatalous taantui, kun ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen halpa vilja valtasi markkinoita._NEWLINE_Jo 1700-luvulla Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n liitetty Vanha Suomi ja sen osana Viipuri liitettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1812. Talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja kaupungin hallinnossa saksalaisilla oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4vin asema ja kaupungissa asui paljon saksalaisia kauppiassukuja._NEWLINE_Vuonna 1839 perustettiin Viipurin hovioikeus Suomen kolmanneksi hovioikeudeksi._NEWLINE_Topelius kuvasi liikkuvuuteen tottunutta karjalaista kansaa:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbMatkustaminen ja kaupanteko ovat h\xc3\xa4nelle mieluisia, ja h\xc3\xa4n kulkee pitki\xc3\xa4 matkoja omassa maassaan ja vie tavaroitaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle asti \xe2\x80\x93 Pietariin. Siell\xc3\xa4 on karjalaisten alinomainen markkinapaikka. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ansaitsee pienill\xc3\xa4 kivill\xc3\xa4kin, ja yht\xc3\xa4 helposti kuin raha on tullut, se taas meneekin.\xc2\xbb _NEWLINE_( Topelius, Maamme-kirja. (Engman, Suomi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Teoksessa Suomen kulttuurihistoria 2, s. 99))\n_START_SECTION_\nSuomen tasavallan aika ja sotavuodet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1917 Suomi julistautui itsen\xc3\xa4iseksi. Viipuri oli Suomen sis\xc3\xa4llissodassa ensin punaisten alueella; valkoiset valloittivat sen 29. huhtikuuta 1918. Maailmansotien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana rakennettiin muun muassa Viipurin kirjasto._NEWLINE_Ennen talvisotaa Viipuri oli tilastointitavasta riippuen joko Suomen nelj\xc3\xa4nneksi suurin kaupunki Helsingin, Tampereen ja Turun j\xc3\xa4lkeen (kirkonkirjojen ja siviilirekisterin mukaan asukasluku 31.12.1939 oli 74\xc2\xa0403) tai Suomen toiseksi suurin kaupunki (1.1.1940 henkikirjoitettu v\xc3\xa4est\xc3\xb6 72\xc2\xa0778). Viipuri oli asukasluvultaan Suomen suurimman l\xc3\xa4\xc3\xa4nin, Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin, p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Viipurin on my\xc3\xb6s sanottu olleen Suomen kansainv\xc3\xa4lisin kaupunki; siell\xc3\xa4 p\xc3\xa4rj\xc3\xa4si normaaliel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 niin suomen, ruotsin, ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kuin saksankin kielell\xc3\xa4. Suomalaisten lis\xc3\xa4ksi Viipurissa asui ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n-, ruotsin- ja saksankielisi\xc3\xa4 asukkaita._NEWLINE_Talvisodassa kaupunki vaurioitui pahoin. Vaikka Puna-armeija ei saanut sit\xc3\xa4 vallattua, Moskovan rauhassa se j\xc3\xa4i muun luovutetun Karjalan osana Neuvostoliitolle. Jatkosodassa Suomi valtasi Viipurin takaisin 1941 ja kunnosti pahoin tuhoutuneen kaupungin nopeasti asuinkelpoiseksi. Suomi menetti kaupungin jatkosodassa uudelleen 20. kes\xc3\xa4kuuta 1944._NEWLINE_Viipurin kuuluminen Neuvostoliiton alueeseen vahvistettiin uudestaan Moskovan v\xc3\xa4lirauhansopimuksessa 19. syyskuuta 1944. Stalin oli jo Teheranin konferenssissa marraskuussa 1943 ilmoittanut vaativansa vuoden 1940 rajoja ja ettei h\xc3\xa4n suostunut edes keskustelemaan Churchillin ja Rooseveltin ehdotuksesta, ett\xc3\xa4 rauhan\xc2\xadneuvottelujen helpottamiseksi Viipuri voitaisiin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomelle.\n_START_SECTION_\nViipuri Neuvostoliiton ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n osana\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan j\xc3\xa4lkeen Viipuri j\xc3\xa4i Neuvostoliitolle, joka asutti sen omilla asukkaillaan._NEWLINE_Kaupungissa on vanhoja suomalaisia rakennuksia, joista osa on huonokuntoisia ja rapistuneita kuten Alvar Aallon suunnittelema kirjasto, jota tosin on nyttemmin restauroitu. Kaupungin sodanj\xc3\xa4lkeiseen luonteeseen on vaikuttanut rajan l\xc3\xa4heisyys. Asukkaina on paljon rajavirkailijoita ja teollisuusty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Teollisuuslaitoksia Viipurissa toimii yli 20._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n presidentti Dmitri Medvedev nimesi 25. maaliskuuta 2010 Viipurin "sotilaskunnian kaupungiksi". Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaupunki voi saada t\xc3\xa4llaisen arvonimen, mik\xc3\xa4li kaupungissa tai sen l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on ollut kovia taisteluita ja joissa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen n\xc3\xa4kemyksen mukaan is\xc3\xa4nmaan puolustajat ovat osoittaneet urheutta, sitkeytt\xc3\xa4 ja yleist\xc3\xa4 sankaruutta.\n_START_SECTION_\nSodan aikaiset v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsiirrot\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan aikana, osittain jo sen edell\xc3\xa4 Viipurin koko v\xc3\xa4est\xc3\xb6 evakuoitiin muualle Suomeen. V\xc3\xa4lirauhan aikana tyhjentyneeseen kaupunkiin siirrettiin asukkaita muualta Neuvostoliitosta. Kun Suomi jatkosodassa valtasi Viipurin, osa sen entisist\xc3\xa4 asukkaista muutti sinne takaisin, mutta joutui j\xc3\xa4lleen poistumaan kaupungista, kun Neuvostoliitto vuonna 1944 valloitti sen uudestaan.\n_START_SECTION_\nTalous ja liikenne\n_START_PARAGRAPH_\nViipuri on teollisuuskaupunki. Se on my\xc3\xb6s er\xc3\xa4s suomalaisten Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n l\xc3\xa4hialueiden turistikohteita._NEWLINE_Kaupunkiin p\xc3\xa4\xc3\xa4see junalla, henkil\xc3\xb6- tai linja-autolla, reittitaksilla tai vesiteit\xc3\xa4 pitkin._NEWLINE_Viipurin rautatieasema on Lappeenrannan kautta Pietarin Suomen asemalle johtavan p\xc3\xa4\xc3\xa4radan t\xc3\xa4rkein asema Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolella ennen Pietarin kaupunkia._NEWLINE_Suomesta Viipuriin johtavat veneily- tai laivav\xc3\xa4yl\xc3\xa4t saapuvat Suomenlahden tai Saimaan kanavaa suunnalta. Viipurin satama on yksi Leningradin alueen kauppasatamia.\n_START_SECTION_\nSuomalainen lauluperinne\n_START_PARAGRAPH_\nViipuri oli ennen sotia merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 suomalainen kulttuurikaupunki. Viel\xc3\xa4 nykyisin muutama kuoro vaalii viipurilaisia lauluperinteit\xc3\xa4. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat esimerkiksi Helsingin yliopiston Wiipurilaisen osakunnan kuoro ja mieskuoro Viipurin Lauluveikot. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen perustettiin Viipurissa vuonna 1897. Sotien j\xc3\xa4lkeen Helsinkiin muuttaneet kuoron entiset j\xc3\xa4senet jatkoivat toimintaa; kuoro konsertoi yh\xc3\xa4 niin Suomessa kuin muuallakin. Ohjelmistossa Viipuria ja Karjalaa muistellaan esimerkiksi kappaleilla Muistatko Monrepos\'n (Erik Lindstr\xc3\xb6m) ja Karjala (Olli Nyk\xc3\xa4nen).'