b'\n_START_ARTICLE_\nTyrisev\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTyrisev\xc3\xa4 eli U\xc5\xa1kovo (ven. \xd0\xa3\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe) on Karjalankannaksen it\xc3\xa4osassa Suomenlahden rannalla sijaitseva Pietarin Kurortin piiriin kuuluva kunnallishallintoalue (taajama, posjolok). Tyrisev\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsipuolella on Vammelsuun (Serovon) taajama, it\xc3\xa4puolella Terijoen kaupunki. Ennen sotia Tyrisev\xc3\xa4 kuului Suomeen. Se oli vuodesta 1927 alkaen Terijoen kuntaan ja t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen Uuteenkirkkoon kuulunut kyl\xc3\xa4._NEWLINE_Tyrisev\xc3\xa4n rantamaisemaa hallitsee pitk\xc3\xa4 hiekkaranta ja jyrk\xc3\xa4sti nouseva Litorinameren rantapenger, joka kohoaa Tyrisev\xc3\xa4nharjuna jopa 40 m:n korkeuteen. Alueen it\xc3\xa4osassa penkerett\xc3\xa4 uurtaa syv\xc3\xa4\xc3\xa4n Tyrisev\xc3\xa4nojan painanne. Neuvostoliiton aikaan ja sen j\xc3\xa4lkeen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Tyrisev\xc3\xa4 on ollut leimallisesti lasten lomakeskusten ja lasten sanatorioiden paikkakunta. Vuonna 2002 Tyrisev\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli alle 500 asukasta._NEWLINE_Tyrisev\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on Pietari\xe2\x80\x93Viipuri-radan rautatieseisake (vuoteen 2008 U\xc5\xa1kovon/Tyrisev\xc3\xa4n asema). Tyrisev\xc3\xa4ll\xc3\xa4 radalta erkanee rannikon l\xc3\xa4heinen sivurata Koivistoon.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTyrisev\xc3\xa4 oli osa Uudenkirkon pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 1600-luvulta vuoteen 1927._NEWLINE_Vuoden 1643 ruotsalaisen kartan mukaan Tyrisev\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n alueella oli vain yksi tila, joka vuosisadan j\xc3\xa4lkipuolella jakautui kahtia._NEWLINE_Aiemmin  Kivennapaan kuulunut Terijoki ja samoin Terijoen seurakunta erotettiin omaksi kunnakseen ja seurakunnakseen 1900-luvun alussa, ja koska kulkuyhteydet Tyrisev\xc3\xa4st\xc3\xa4 Terijoen kuntakeskukseen olivat paremmat kuin Uudellekirkolle, Tyrisev\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6 alkoi ajaa kyl\xc3\xa4n liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Terijokeen. Siirtyminen uuteen kuntaan tapahtui itsen\xc3\xa4isen Suomen aikaan 1927.\n_START_SECTION_\nElinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nKalastus oli Tyrisev\xc3\xa4n t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 elinkeino halki vuosisatojen. Vanhan Suomen ja Suomen suuriruhtinaskunnan aikoina 1700-1800-luvuilla saalis vietiin ensi sijassa Pietariin, Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 Viipuriin. Talvipyynti oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4, p\xc3\xa4\xc3\xa4kohteena ahven ja kuore. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saatiin my\xc3\xb6s kuhaa ja silakkaa._NEWLINE_Maanviljelykselle olot eiv\xc3\xa4t olleet kovin otolliset, mutta Suomen itsen\xc3\xa4isyyden aikaan  puutarhaviljely kukoisti Tyrisev\xc3\xa4ll\xc3\xa4, samoin mehil\xc3\xa4ishoito seudun kanervakankaiden ansiosta. Tyrisev\xc3\xa4n Bogdanov oli tuolloin it\xc3\xa4isen Suomen suurin mehil\xc3\xa4iskasvattaja.\n_START_SECTION_\nHuvilakausi\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4l\xc3\xa4iskaudella, rautatieyhteyden valmistuttua Pietariin 1870, pietarilaiset rakennuttivat suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n huviloita Tyrisev\xc3\xa4nharjulle. Samoin paikalliset rakensivat vuokram\xc3\xb6kkej\xc3\xa4 turisteille. Mainittavia suurhuviloita olivat mm. Peremontin linnamainen sementtihuvila torneineen, keisarillisen lastenl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Ostragovskin suuri huvila sek\xc3\xa4 kreivi Scheremetjeffin huvila, my\xc3\xb6hempi Suomen rautatiel\xc3\xa4isten Lepokoti Harjula. Suurmaanomistaja oli pietarilainen valtioneuvos Orlovski, joka lopulta omisti puolet Tyrisev\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n alueesta. Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 suuri osa Tyrisev\xc3\xa4n huviloista purettiin ja siirrettiin muualle Suomeen.'