b"\n_START_ARTICLE_\nLouis Agassiz\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Agassiz syntyi Sveitsin M\xc3\xb4tier'ssa, joka on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n osa Haut-Vullya. Agassiz v\xc3\xa4itteli filosofian tohtoriksi vuonna 1829 Erlangenissa Friedrich-Alexander-yliopistossa ja vuotta my\xc3\xb6hemmin l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen tohtoriksi M\xc3\xbcncheniss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4kausiteorian tukija\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen Agassiz'ta j\xc3\xa4\xc3\xa4kautta olivat kannattaneet Horace-B\xc3\xa9n\xc3\xa9dict de Saussure, Ignaz Venetz, Jean de Charpentier ja Karl Friedrich Schimper. He olivat tutkineet Alppien j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja niiden vaikutuksia ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Charpentier ja Schimper olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4telleet ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t olivat kuljettaneet kivi\xc3\xa4 kauas Juravuorilla ja sulaneet pois. Agassiz asui varta vasten rakennetussa m\xc3\xb6kiss\xc3\xa4 Aarin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olevan j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Alpeilla ja tutki j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6it\xc3\xa4. Agassiz oli ensimm\xc3\xa4inen, joka uskoi Alppien peittynneen aikoinaan j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n alle ja muistuttaneen nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n Gr\xc3\xb6nlantia. Alppien j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6itymist\xc3\xa4 koskevat tutkimukset Agassiz julkaisi teoksessa \xc3\x89tudes sur les glaciers. _NEWLINE_Agassiz kuvaa kirjassaan muun muassa j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden synnytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 moreeneja, kalliota kuluttavaa, siloittavaa ja uurtavaa vaikutusta ja  j\xc3\xa4\xc3\xa4n kuljettamia siirtolohkareita._NEWLINE_Vuonna 1840 Agassiz l\xc3\xb6ysi merkkej\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4kaudesta Brittein saarilta. My\xc3\xb6hemmin Agassiz v\xc3\xa4itti l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden merkkej\xc3\xa4 tropiikistakin, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei nykytiede vahvista. Agassiz'n j\xc3\xa4\xc3\xa4kausiteoriasta kiisteltiin Suomessakin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, viel\xc3\xa4 1860-luvulla \xe2\x80\x94 silokallioiden uurteiden ja muiden uskottiin syntyneen vedenpaisumuksen vesien virtauksessa tai muissa vastaavissa tapahtumissa, mutta nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkin\xc3\xa4."