b'\n_START_ARTICLE_\nKeltahierakka\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nYksi- tai kaksivuotisella keltahierakalla on pysty varsi, joka kasvaa 10\xe2\x80\x9360 cm korkeaksi. Hierakaksi kasvi onkin pienikokoinen. Yleisv\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n se on vaaleanvihre\xc3\xa4, hedelm\xc3\xa4asteella v\xc3\xa4ri vaihtelee keltaisesta ruskeaan. Varsi on tyvest\xc3\xa4 kohenevahaarainen ja yl\xc3\xa4osastaan hieman karvainen. 8\xe2\x80\x9320 cm pitk\xc3\xa4t lehdet ovat lyhytruotisia, tasasoukan suikeita ja suippotyvisi\xc3\xa4. Lehdet ovat joskus poimulaitaisia, kaljuja tai alapinnoiltaan hieman papillikkaita. T\xc3\xa4hk\xc3\xa4m\xc3\xa4inen kukinto on l\xc3\xa4hes latvaan saakka lehdek\xc3\xa4s. Hedelm\xc3\xa4per\xc3\xa4 on hyvin ohut ja noin kolme kertaa hedelm\xc3\xa4verhi\xc3\xb6n pituinen. Hedelm\xc3\xa4verhi\xc3\xb6n liuskat ovat leve\xc3\xa4npuikean kolmiomaisia, rihmamaisia, ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkisi\xc3\xa4 ja kaksihampaisia. Keltahierakka kukkii Suomessa hein\xc3\xa4-syyskuussa. Hedelm\xc3\xa4 on noin 1,5 mm pitk\xc3\xa4 vaaleanruskea p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKeltahierakkaa tavataan yleisesti Brittein saarilta ja Ranskasta l\xc3\xa4pi Keski- ja It\xc3\xa4-Euroopan Uralin yli L\xc3\xa4nsi-Siperiaan. Pohjoisessa levinn\xc3\xa4isyysalue ulottuu Fennoskandian keskivaiheille. Satunnaisemmin sit\xc3\xa4 tavataan muuallakin Siperiassa aina Tyynelle valtamerelle Japaniin saakka. Lajia kasvaa paikoin my\xc3\xb6s Pohjois-afrikassa. Keltahierakan toista alalajia kasvaa Pohjois-Amerikassa._NEWLINE_Suomessa keltahierakkaa on tavattu satunnaisesti koko maasta Pohjois-Suomea lukuun ottamatta. Havainnot ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa satama- ja sis\xc3\xa4maakaupungeista, joissa esiintym\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t ole olleet pysyvi\xc3\xa4.Vakiintuneena lajina keltahierakkaa tavataan Suomesta vain muutamalta paikalta, muun muasta Helsingin Huopalahdella ja Parikkalan Siikalahdella. Keltahierakka on Suomen it\xc3\xa4rajan tuntumassa ja ehk\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Helsingiss\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4iskasvi, mutta muualla maassa tulokaslaji, joka on tullut maahan esimerkiksi ulkomailta tuodun viljan mukana, laivojen painolastina tai sotatulokkaana.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKeltahierakka viihtyy kosteilla, muhevamaisilla paikoilla, kuten j\xc3\xa4rvien ja murtovesilahtien liejuisilla rannoilla tai jopa matalassa vedess\xc3\xa4. Lajia on tavattu my\xc3\xb6s kaatopaikoilla.'