b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xb6yri\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb6yrill\xc3\xa4 on tunnettuja arkeologisia kohteita pronssi- ja rautakaudelta. Gulldyntin kalmistol\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ovat Suomen kansainvaellusajan (400-550 jaa.) rikkaimpia._NEWLINE_Kunnan alueella on sijainnut kolme pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4: V\xc3\xb6yri, Oravainen ja Maksamaa. Nimi V\xc3\xb6yri on mainittu ensimm\xc3\xa4isen kerran asiakirjoissa vuonna 1367 ja V\xc3\xb6yrin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 on mainittu ensimm\xc3\xa4isen kerran 1443._NEWLINE_Kunnan alueella sijainnut Kimon ruukki oli yksi Suomen ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 rautaruukeista. Ruukki perustettiin 1703 ja siell\xc3\xa4 valmistettiin taoksia noin 200 vuotta. Vuonna 1736 rakennettiin Oravaisten masuuni, josta syntyi 1800-luvun lopulla Oravaisten tehdasyhdyskunta._NEWLINE_Nykyisen kunnan alueella k\xc3\xa4ytiin er\xc3\xa4s Ruotsin tappioon Suomen sodassa johtaneista taisteluista, Oravaisten taistelu, 14. syyskuuta 1808._NEWLINE_Vuoden 1865 kunnallisasetuksen mukaisesti perustettiin Maksamaan, Oravaisten ja V\xc3\xb6yrin kunnat vuonna 1868. V\xc3\xb6yri yhdistyi Maksamaan kanssa V\xc3\xb6yri-Maksamaaksi 2007. V\xc3\xb6yri palasi kunnan nimeksi 2011, kun Oravainen liittyi siihen.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb6yri on rukiin valtakuntaa eli sen pinta-alasta l\xc3\xa4hes kaikki alava maa-ala on peltoa. Kunnassa on my\xc3\xb6s paljon m\xc3\xa4ki\xc3\xa4, jotka ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa havupuiden peitossa._NEWLINE_Geologisesti V\xc3\xb6yri on hyvin alavaa. Monesta seikasta on p\xc3\xa4\xc3\xa4telt\xc3\xa4viss\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 V\xc3\xb6yri on vanhaa saaristoa. Osassa maa-alaa on asuttu hyvinkin kauan, kun taas alavat maat ovat olleet meren peitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 muutama sata vuotta sitten. Viel\xc3\xa4 1600-luvulla R\xc3\xb6ki\xc3\xb6\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4si veneell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xb6yrin nimest\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPit\xc3\xa4j\xc3\xa4nnimi V\xc3\xb6yri\xe2\x80\x93V\xc3\xb6r\xc3\xa5 on ollut sek\xc3\xa4 historian- ett\xc3\xa4 nimist\xc3\xb6ntutkimuksen kohteena ainakin vuodesta 1734. On pohdittu, onko nimi alun perin suomalainen vai ruotsalainen ja mik\xc3\xa4 olisi nimenantoperuste. V\xc3\xb6yrin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 sijaitsee historiallisella kielirajalla. Sen kyl\xc3\xa4nnimet ja monet kantatalojen nimet ovat kiistatta suomenkielist\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4. On arvioitu, ett\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6 ruotsalaistui vasta 1500-luvun kuluessa. Siksi on perusteltua l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 itse pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nnimikin on suomalaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4. Viimeisin nimist\xc3\xb6ntutkijoiden hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4 tulkinta on Lars Huld\xc3\xa9nin esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4. H\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 varmana, ett\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4inen nimi on suomalainen ja yksiosainen, mahdollisesti johdettu sanasta vieru. Sen kaksois\xc3\xa4\xc3\xa4nti\xc3\xb6 palautuu pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n e:hen ja n\xc3\xa4kyy vanhassa kirjoitusasussa Weru. Nimen asialliseksi perustaksi Huld\xc3\xa9n arvelee maastonkuvausta: reuna, jyrk\xc3\xa4nne tai paikka, josta maa on vierinyt.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb6yrin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa nimelt\xc3\xa4 v\xc3\xb6r\xc3\xa5soppan.'