b'\n_START_ARTICLE_\nToivo Kauppinen\n_START_SECTION_\nNuoruus ja ura ennen poliota\n_START_PARAGRAPH_\nKauppinen kirjoitti ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta vuonna 1928 ja suoritti ylemm\xc3\xa4n oikeustieteen tutkinnon vuonna 1938. Ennen talvisotaa h\xc3\xa4n toimi avustajana asianajotoimisto Laki & Kiinteist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (1937\xe2\x80\x931938) sek\xc3\xa4 lainopillisena avustajana Lahden huoltolautakunnassa (1940). Talvisodan j\xc3\xa4lkeen Kauppinen sairastui vakavasti polioon ja menetti liikuntakykyns\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kokonaan.\n_START_SECTION_\nUra kirjoittajana\n_START_PARAGRAPH_\nInvalidisoituminen ei kuitenkaan lannistanut Kauppista vaan h\xc3\xa4n jatkoi kirjoittamista, jonka oli aloittanut 1930-luvun alussa Turussa. H\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Juristit maaliskuulla esitettiin Turun Teatterissa vuonna 1932 ja sotilasfarssi Rykmentin murheenkryyni vuonna 1934. Kauppinen kirjoitti usein varsin humoristisia romaaneja ja n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4, mutta varsinaisen tuotteliaisuutensa h\xc3\xa4n esitti elokuvak\xc3\xa4sikirjoittajana, kirjoittaen niin draamaa kuin komediaakin. Suomen Kuvalehden pakinoitsijana h\xc3\xa4n kirjoitti nimimerkill\xc3\xa4 Topias._NEWLINE_Kauppinen oli Juha Nevalaisen lis\xc3\xa4ksi toinen serkkunsa Edvin Laineen \xe2\x80\x9dhovik\xc3\xa4sikirjoittajista\xe2\x80\x9d. Laineelle h\xc3\xa4n kirjoitti muun muassa elokuvat Nokea ja kultaa (1945), Kultamitalivaimo (1947), Prinsessa Ruusunen (1949) ja Vihaan sinua \xe2\x80\x93 rakas (1951). Hieman k\xc3\xa4rjist\xc3\xa4en voisi sanoa, ett\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 miss\xc3\xa4 Nevalainen hoiti Laineen \xe2\x80\x9dvakavien\xe2\x80\x9d elokuvien k\xc3\xa4sikirjoittamisen, Kauppinen piti huolen \xe2\x80\x9dkepe\xc3\xa4mmist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d elokuvista._NEWLINE_Kauppinen kirjoitti k\xc3\xa4sikirjoituksia my\xc3\xb6s Aarne Laineen (Kasarmin tyt\xc3\xa4r, 1954, Kukonlaulusta kukonlauluun, 1955) Ville Salmisen (Rion y\xc3\xb6, 1951, Mit\xc3\xa4s me taiteilijat, 1952) ja Matti Kassilan (Professori Masa, 1951) elokuviin._NEWLINE_Koko k\xc3\xa4sikirjoittajan uransa aikana Kauppinen pysyi Suomen Filmiteollisuuden palveluksessa. Fenno-Filmin tuottama Kultainen kynttil\xc3\xa4njalka (1946) oli ainoa poikkeus.'