b'\n_START_ARTICLE_\nMurisijalehtisammakko\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMurisijalehtisammakko on suuri lehtisammakko, se voi kasvaa jopa 10 sentti\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ksi nen\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 per\xc3\xa4aukkoon mitattuna. Lajin ihon pohjav\xc3\xa4ri on vaaleanvihre\xc3\xa4, sen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on mustia ja pronssinv\xc3\xa4risi\xc3\xa4 lykyit\xc3\xa4 viivoja ja t\xc3\xa4pli\xc3\xa4. Kyljiss\xc3\xa4 on viivat molempaa v\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Vatsa ja kurkku ovat vaaleita. Nuijap\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat my\xc3\xb6s isoja, h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 mukaan laskettuna jopa 9,5 sentti\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nMurisijalehtisammakkoa tavataan vain Australiassa. Sen levinneisyysalue mantereella ulottuu Uuden Etel\xc3\xa4-Walesin, Victorian ja Etel\xc3\xa4-Australian alueille. Lis\xc3\xa4ksi sit\xc3\xa4 tavataan Tasmaniassa ja joillakin Bassinsalmen saarilla._NEWLINE_Tulokaslajina murisijalehtisammakkoa tavataan my\xc3\xb6s Uudessa-Seelannissa, jonne se tuotiin 1860-luvulla Tasmaniasta. Nykyisin se on maan laajimmalle levinnyt sammakkolaji._NEWLINE_Murisijalehtisammakon mieluisinta elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat suot, lammet ja j\xc3\xa4rvet (erityisesti ne, joilla kasvaa ruokoa) mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja rannikkoalueilla. Murisijalehtisammakko on ketter\xc3\xa4 kiipeilij\xc3\xa4, mutta se viett\xc3\xa4\xc3\xa4 suurimman osan ajastaan tihe\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ruohikossa tai r\xc3\xa4meisill\xc3\xa4 niityill\xc3\xa4. _NEWLINE_Lajin uskotaan olevan harvinaistumassa suuressa osassa sen esiintymisaluetta. Joiltakin alueilta se on kadonnut kokonaan, mutta osissa Pohjois-Victoriaa ja Etel\xc3\xa4-Australian Riverlandissa se on paikoin yh\xc3\xa4 runsas.'