b"\n_START_ARTICLE_\nHugo Capet\n_START_SECTION_\nFrankkien herttua\n_START_PARAGRAPH_\nHugo Capet nousi frankkien herttuaksi vuonna 960 ja samalla my\xc3\xb6s Orl\xc3\xa9ansin, Senlis'n ja Dreux'n  kreiviksi, jotka my\xc3\xb6hemmin muodostivat Ile-de-Francen maakunnan, sek\xc3\xa4 Saint-Martin de Toursin, Saint-Germain-des-Pr\xc3\xa9s'n ja Saint-Denis'n luostarien maalliseksi johtajaksi (abb\xc3\xa9 la\xc3\xafc). Viimeksi mainitut antoivat paitsi taloudellista my\xc3\xb6s statuksellista lis\xc3\xa4arvoa._NEWLINE_Frankkien herttuana Hugo kuului frankkiylimyst\xc3\xb6n ter\xc3\xa4vimp\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4rkeen: vuoteen 985 menness\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli liittoutumien my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kohonnut kuninkaan asemaan. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei ollut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n viimeisen karolingin, Ludvig V:n, kuninkaaksi kruunaamista vastaan 986. Ludvigin kruunajaisissa Reimsiss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli mukana kaikkien muiden valtakunnan feodaalisten ylimysaristokraattien tavoin. H\xc3\xa4n jopa antoi Ludvig V:lle tukea t\xc3\xa4m\xc3\xa4n taistelussa kapinoivaa Reimsin arkkipiispa-herttua Adalb\xc3\xa9ronia vastaan.\n_START_SECTION_\nKruunaus\n_START_PARAGRAPH_\nFrankkien karolingisukuinen kuningas Ludvig V kuoli \xc3\xa4killisesti toukokuussa vuonna 987 ilman rintaperillist\xc3\xa4. Ludvigin l\xc3\xa4hin miespuolinen sukulainen oli h\xc3\xa4nen set\xc3\xa4ns\xc3\xa4, Ala-Lothringenin Kaarle, joka ei ollut mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n osallistunut aikoinaan veljens\xc3\xa4 hallitustoimiin. Frankkien ylimykset kokoontuivat Senlis'n kaupunkiin keskustelemaan valtaistuimen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Hugo Capet oli jo aiemmin \xe2\x80\x93 ehk\xc3\xa4 tietoisesti \xe2\x80\x93 hankkinut itselleen yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja tukijoita, sill\xc3\xa4 vaalikokouksen enemmist\xc3\xb6 ratkaisi, kuka p\xc3\xa4\xc3\xa4see valtaistuimelle. Er\xc3\xa4iden n\xc3\xa4kemysten mukaan hankkiessaan kannattajia Hugo k\xc3\xa4ytti apunaan mm. voimakasta ja tehokasta demagogiaa, jonka avulla h\xc3\xa4n tavallaan teki vaalilupauksia sek\xc3\xa4 maallisille ett\xc3\xa4 kirkollisille ylimyksille._NEWLINE_Ylimysten kokouksessa Reimsin arkkipiispa-herttua Adalb\xc3\xa9ron, jota sek\xc3\xa4 edesmennyt kuningas Ludvig V ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n is\xc3\xa4, kuningas Lothar, olivat syytt\xc3\xa4neet petoksesta, piti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n puheenvuoron, joka oli mahdollisimman ep\xc3\xa4edullinen Karolingidynastialle. Samalla h\xc3\xa4n puheessaan esiintyi Hugo Capet'n, frankkien herttuan ja Robertien dynastian j\xc3\xa4senen, valinnan puolestapuhujana. Ylimykset valitsivat kuninkaakseen Hugo Capet'n, ja h\xc3\xa4net voideltiin frankkien kuninkaaksi muutamaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin 3. hein\xc3\xa4kuuta 987 Noyonin katedraalissa. N\xc3\xa4in valtakunta sai kasukkakuninkaan, jolla viitattiin h\xc3\xa4nen lukuisiin kirkollisiin apotin (abb\xc3\xa9) arvoihinsa. Samalla Hugo perusti Kapetingien dynastian, joka hallitsi Ranskaa aina vuoteen 1848 saakka.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 988 Karolingien dynastian kruununtavoittelija Ala-Lothringenin Kaarle sai haltuunsa Laonin kaupungin ja alueen. Laonin piispa-herttua Adalb\xc3\xa9ronin petoksen avulla Kaarle joutui Hugo Capet'n vangiksi Orl\xc3\xa9ansissa vuonna 991 ja kuoli my\xc3\xb6hemmin vankeudessa._NEWLINE_Muutaman sadan vuoden mittainen traditio sai alkunsa, kun vaalikuninkuudella teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tullut Hugo kruunautti vanhimman poikansa Robertin kuninkaaksi vanhan roomalaisen perinteen mukaisesti joulup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuonna 987. Tapa vanhimman pojan kruunaamisesta kuninkaaksi kesti aina Filip II:n hallituskauteen saakka, jolloin vaalikuninkuudesta oli tullut pysyv\xc3\xa4sti perinn\xc3\xb6llinen kuninkuus. Kummassakin kuninkuuden mallissa kuitenkin vanhin miespuolinen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4inen omi perimysoikeuden._NEWLINE_Yleisesti tunnustetaan, ettei Hugo ollut kovin vahva persoonallisuus, ja h\xc3\xa4nen todetaan olleen ns. heikko hallitsija. H\xc3\xa4nen aikanaan ylimyst\xc3\xb6n valta kasvoi, ja kuninkaan hallussa ja hallinnassa oli l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen oma l\xc3\xa4\xc3\xa4nitysalueensa, joka k\xc3\xa4sitti Pariisin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ineen. Hugon voidaan todeta hallinneen er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista feodaaliherttuakuntien federaatiota, olihan h\xc3\xa4nen oma kuninkaallinen alueensa vain pieni osa siit\xc3\xa4."