b"\n_START_ARTICLE_\nVaihtoehtoiset valuutat\n_START_PARAGRAPH_\nVaihtoehtoisena valuuttana voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 sellaisia vaihdon v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 ja keinoja, joita k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain marginaalisesti tai ne ovat vasta idean tasolla. Vaihtoehtoinen valuutta edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 joskus my\xc3\xb6s vaihtoehtoista talousj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Vaihtoehtoinen valuutta voi olla joko t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4 valuutta tai korvaava valuutta, riippuen siit\xc3\xa4 pyrkiik\xc3\xb6 se vain lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisten vaihtoehtoja vai syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vakiintuneita valuuttoja._NEWLINE_Verottajan kiinnostus vaihtoehtoisiin valuuttoihin vaihtelee merkitt\xc3\xa4vyyden eli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n volyymin mukaan. Periaatteessa yksil\xc3\xb6n tai yhteis\xc3\xb6n oman rahan liikkeellelaskua rehellisess\xc3\xa4 tarkoituksessa ei voi kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 sen enemp\xc3\xa4\xc3\xa4, kuin ket\xc3\xa4\xc3\xa4n voi kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 halutessaan ottamasta vastaan tai tarjoamasta vaihdossa esimerkiksi puunappia tuotteesta tai palvelusta. Valtiot tosin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 monopolisoivat rahan siten, ett\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksyv\xc3\xa4t verojen maksuun k\xc3\xa4yp\xc3\xa4n\xc3\xa4 maksuv\xc3\xa4lineen\xc3\xa4 vain valitsemansa valuutan. V\xc3\xa4\xc3\xa4rent\xc3\xa4minen on puolestaan eri asia ja aina rikos._NEWLINE_Talouden kriisit voimistavat tyypillisesti keskustelua vaihtoehdoista. 2000 luvun alun finanssikriisin aikana ja l\xc3\xa4hivuosina tulivat julkisuuteen mm. maailmanlaajuisesti Zeitgeist liike, Occupy liike ja Suomessa Talousdemokratia, sek\xc3\xa4 muut j\xc3\xa4ljemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 mainitut liikkeet ja ideat.\n_START_SECTION_\nVakiintuneet valuutat\n_START_PARAGRAPH_\nValtaosa maailman valtioista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n niin sanottua fiat- rahaa. 'Fiat' on latinaa ja tarkoittaa 'olkoon n\xc3\xa4in'. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 rahan arvon takaa vain sen liikkeellelaskijan eli valtion, keskuspankin tai vastaavan tahon auktoriteetti, sek\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jien keskin\xc3\xa4inen luottamus arvoon. Vertailun vuoksi mainitaan joskus esimerkiksi kultakanta, jossa arvo m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytyy luonnollisesti sen perusteella, ett\xc3\xa4 kaikki arvostavat hy\xc3\xb6dykett\xc3\xa4, johon valuutan arvo on sidottu."