b"\n_START_ARTICLE_\nOpastin (rautatietekniikka)\n_START_PARAGRAPH_\nRautateill\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 opastin on mekaaninen tai s\xc3\xa4hk\xc3\xb6inen laite, jolla junien kuljettajille annetaan tieto edess\xc3\xa4 olevan ratalinjan tilasta. Niill\xc3\xa4 ohjataan junaliikennett\xc3\xa4 tiukkojen turvalaitekriteerien perusteella. Tieliikenteen ohjauksesta poiketen rautatien opastimet eiv\xc3\xa4t toimi syklisesti, vaan ajon sallivat opasteet vaativat aina tiettyjen kulkutiehen liittyvien ehtojen toteutumista. Opastimella annettava informaatio eli opaste voi olla pys\xc3\xa4htymisk\xc3\xa4sky, m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys hidastaa tiettyyn nopeuteen esimerkiksi poikkeavalle raiteelle asetetun vaihteen vuoksi, valmistautua pys\xc3\xa4htym\xc3\xa4\xc3\xa4n seuraavalla opastimella, tai lupa jatkaa matkaa suurimmalla sallitulla nopeudella._NEWLINE_Visuaalisisten opastimien lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n on otettu niit\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4vi\xc3\xa4 automaattisia kulunvalvontatekniikoita. Kulunvalvontaj\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4 on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 useita, alkaen yksinkertaisista j\xc3\xa4rjestelmist\xc3\xa4 joissa opaste ainoastaan toistetaan kuljettajan n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6laitteeseen, aina j\xc3\xa4rjestelmiin jotka on suunniteltu est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n inhimillisen virheen mahdollisuus esim. h\xc3\xa4t\xc3\xa4jarruttamalla juna pys\xc3\xa4hdyksiin.\n_START_SECTION_\nOpaste\n_START_PARAGRAPH_\nOpastimella annettava visuaalinen opaste muodostuu yleens\xc3\xa4 eri v\xc3\xa4risist\xc3\xa4 valoista tai siipiopastimen siivist\xc3\xa4, jotka on ryhmitelty tietyll\xc3\xa4 tavalla. Jokaisella opasteella on oma merkityksens\xc3\xa4, joka kertoo kuljettajalle, mihin toimiin h\xc3\xa4nen on ryhdytt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Jokaisella opasteella on oma nimitys, joka yleens\xc3\xa4 ilmaisee samalla my\xc3\xb6s opasteen tarkoituksen. _NEWLINE_Eri rautatieyhti\xc3\xb6t ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet omia s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4\xc3\xa4n, joten visuaalisesti samankaltaisille opasteille on ollut useita eri merkityksi\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6ist\xc3\xa4 riippuen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on aiheuttanut ongelmia etenkin silloin, kun yhti\xc3\xb6toimintoja on fuusioitu: seurauksena on ollut rataosia, joilla on  ollut t\xc3\xa4ysin erilaiset s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t opasteista._NEWLINE_Yleisimm\xc3\xa4t opasteet kuitenkin ovat vihre\xc3\xa4, keltainen ja punainen. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaikilla rautateill\xc3\xa4 punainen valo tarkoittaa aina pys\xc3\xa4htymisk\xc3\xa4sky\xc3\xa4, keltaisen valon tarkoittaessa ett\xc3\xa4 seuraava opastin on punainen. Vihre\xc3\xa4 valo on l\xc3\xa4hes kaikkialla ollut vapaan kulun opaste._NEWLINE_Kuitenkin eri maissa ja eri rautateill\xc3\xa4 on ollut suuria variaatioita opasteiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja merkityksess\xc3\xa4. Esimerkiksi Suomessa yksi punainen valo tarkoittaa aina seis-opastetta. Kuitenkin esimerkiksi Ranskassa vasta kaksi punaista valoa on ehdoton seis-opaste, yhden punaisen valon tarkoittaessa ett\xc3\xa4 rataosuus edess\xc3\xa4p\xc3\xa4in on varattu, ja ett\xc3\xa4 opastimen saa ohittaa korkeintaan nopeudella 15 km/h. Nopeus on pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 arvossa seuraavan opastimen sivuutukseen saakka._NEWLINE_My\xc3\xb6s pohjoisamerikkalaisissa opastinj\xc3\xa4rjestelmiss\xc3\xa4 punainen valo ei aina tarkoita seis-opastetta. Yhdess\xc3\xa4 muun v\xc3\xa4risten valojen kanssa sen merkitys muuttuu siten, ett\xc3\xa4 jos punainen valo on ylinn\xc3\xa4, menn\xc3\xa4\xc3\xa4n seuraavasta vaihteesta poikkeavalle raiteelle, ja jos punainen valo on alinna, sit\xc3\xa4 ei tarvitse huomioida lainkaan. Pohjoisamerikkalaisilla radoilla opastimien suhteen onkin voimassa muistis\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6 If it is not all red, it's not red at all, eli mik\xc3\xa4li opastimen kaikki valot eiv\xc3\xa4t ole punaisia, ei opastin n\xc3\xa4yt\xc3\xa4 seis-opastetta vaan jotain ajon sallivaa opastetta.\n_START_SECTION_\nOpastimien ohjaus\n_START_PARAGRAPH_\nOpastimien ohjaus tapahtuu p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isesti. L\xc3\xa4hes kaikkien s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isesti asetettavien opastimien perusopaste on seis. Automaattisen opastimen, kuten linjasuojastusopastimen, perusopaste voi kuitenkin olla ajon salliva opaste._NEWLINE_Opastimien ohjaukselle kaikkialla yhteist\xc3\xa4 on, ett\xc3\xa4 ne palautuvat seis-asentoon junan sivuutettua opastimen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtuu raidevirtapiirien avulla: kun junan etumainen akseli oikosulkee opastimen takana olevan raidevirtapiirin, palauttaa virtapiiri\xc3\xa4 valvova rele opastimen punaiselle. Opastinta ei voida asettaa ajon sallivaan asentoon, ennen kuin raidevirtapiiriosuus vapautuu junan poistuttua sen alueelta. Automaattisen opastimen ollessa kysess\xc3\xa4 t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in opastimeen ohjautuu v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti jokin ajon salliva opaste, muissa opastimissa liikenteenohjaajan on asetettava ajon salliva opaste joka kerta uudelleen.\n_START_SECTION_\nAutomaattiset opastimet\n_START_PARAGRAPH_\nLinjasuojastuksen yhteydess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n automaattisia opastimia. N\xc3\xa4ihin opastimiin ohjautuu automaattisesti ajon salliva opaste, kun niiden suojaava osuus on vapaa. Automaattisia opastimia ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 voida asettaa erikseen seis-asentoon.\n_START_SECTION_\nOpastimien sijoitus\n_START_PARAGRAPH_\nOpastimet sijoitetaan sen raiteen l\xc3\xa4helle, jonka liikennett\xc3\xa4 ne koskevat. Suomessa opastimet sijaitsevat ensisijaisesti kulkusuuntaan n\xc3\xa4hden raiteen oikealla puolella. Opastin voi my\xc3\xb6s sijaita normaalista sijoitusk\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xa4 poikkeavasti toisella puolella raidetta, jolloin siihen on kiinnitetty merkki, joka ilmaisee mit\xc3\xa4 raidetta opastin koskee. Opastin voidaan my\xc3\xb6s sijoittaa portaaliin raiteen yl\xc3\xa4puolelle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ratkaisu on yleinen ratapihoilla, joilla raiteiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n tilaa.\n_START_SECTION_\nValo-opastimet\n_START_PARAGRAPH_\nHehkulampun keksimisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 v\xc3\xa4rillisten ja valoteholtaan riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n voimakkaiden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6valojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 tuli mahdolliseksi. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6valolla kyettiin tuottamaan niin kirkas valo, ett\xc3\xa4 se oli n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdosta useat rautatieyhti\xc3\xb6n muuttivat nopeaan tahtiin siipiopastimia valo-opastimiksi._NEWLINE_Valo-opastimissa ei yleens\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4 heijastimia, jotta v\xc3\xa4ltett\xc3\xa4isiin auringonvalon tai veturin kirkkaan valonheittimen heijastuminen. T\xc3\xa4llainen heijastuminen saattaa tuottaa v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n opasteen ja siten heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 turvallisuutta. Auringonvalosta aiheutuvia heijastumia pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s ehk\xc3\xa4isem\xc3\xa4\xc3\xa4n asentamalla opastimiin varjostimia._NEWLINE_Suomalaisissa rautatien p\xc3\xa4\xc3\xa4opastimissa k\xc3\xa4ytetyt v\xc3\xa4rit ovat ylh\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 alas vihre\xc3\xa4, punainen ja keltainen. Ellei vaihteita ole, keltaista valoa ei k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4. Kaksivaloisessa opastimessa vihre\xc3\xa4 ja punainen voivat olla toisessa j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4.Yleisimmin valot on aseteltu p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4in siten, ett\xc3\xa4 punainen on alinna ja vihre\xc3\xa4 ylinn\xc3\xa4. Valojen j\xc3\xa4rjestys riippuu k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevastasta opastinj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4. Britteinsaarilla ja Pohjois-Amerikassa punainen on sijoitettu alimmaksi, koska t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in valon alla ei ole varjostinta, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4lle satava lumi voisi muodostaa esteen ja siten est\xc3\xa4\xc3\xa4 opasteen n\xc3\xa4kymisen.  _NEWLINE_Jokaiselle v\xc3\xa4rille on yleens\xc3\xa4 oma erillinen hehkulamppunsa, mutta Pohjois-Amerikassa on my\xc3\xb6s k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 opastinmalli, jossa yhdest\xc3\xa4 valoaukosta n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 valo muutetaan eriv\xc3\xa4risill\xc3\xa4 linsseill\xc3\xa4 kulloinkin vaaditun v\xc3\xa4riseksi. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 opastimissa laitteisto liikuttaa hehkulampun edess\xc3\xa4 kolmea eriv\xc3\xa4rist\xc3\xa4 linssi\xc3\xa4, tuottaen siten kulloinkin vaaditun v\xc3\xa4rin._NEWLINE_Hehkulamppuja on alettu korvata LED-valoilla, sill\xc3\xa4 ledit ovat pitk\xc3\xa4ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja kest\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Niiden virrankulutus on my\xc3\xb6s alhainen, ja nykyisill\xc3\xa4 ledeill\xc3\xa4 voidaan tuottaa tavallista hehkulamppua kirkkaampi valo. Ledien hy\xc3\xb6dyiksi lasketaan yleens\xc3\xa4 my\xc3\xb6s tasaisempi valon v\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nViat valo-opastimissa\n_START_PARAGRAPH_\nValo-opastinten yhteydess\xc3\xa4 yleisin vika on punaisen valon tuottavan hehkulampun palaminen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi on annettu m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys, ett\xc3\xa4 pime\xc3\xa4n\xc3\xa4 oleva opastin on aina seis-opaste. Jotta opastimen pimeneminen saataisiin estetty\xc3\xa4, on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaksoishehkulankalamppuja. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 lampuissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisesti niin sanottua p\xc3\xa4\xc3\xa4hehkulankaa, ja virta kytkeytyy varahehkulankaan vasta p\xc3\xa4\xc3\xa4hehkulangan vaurioiduttua. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in opastin voi edelleen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 punaista korjausmiesten tuloon saakka. P\xc3\xa4\xc3\xa4hehkulangan rikkoutumisesta ja virran kytkeytymisest\xc3\xa4 varahehkulankaan saadaan my\xc3\xb6s vikailmaisu, jonka perusteella paikalle voidaan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 korjaaja. Suomessa kaksoishehkulangalla varustettuja hehkulamppuja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa vain punaisen valon yhteydess\xc3\xa4, mutta niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kaikkien v\xc3\xa4rien yhteydess\xc3\xa4 on yleistym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 uusien turvalaitteiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4."