b'\n_START_ARTICLE_\nMagneettinen momentti\n_START_PARAGRAPH_\nMagneettinen momentti (magneettimomentti, magneettinen dipolimomentti) on magnetismiin liittyv\xc3\xa4 suure, jolla on merkityst\xc3\xa4 fysiikassa, t\xc3\xa4htitieteess\xc3\xa4, kemiassa ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tekniikassa. Se kuvaa systeemin, esimerkiksi s\xc3\xa4hk\xc3\xb6virran, sauvamagneetin, elektronin, molekyylin tai planeetan magneettisia ominaisuuksia. Magneettinen dipolimomentti m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 magneettisen systeemin ymp\xc3\xa4rilleen aiheuttaman dipolaarisen magneettikentt\xc3\xa4komponentin, magneettikent\xc3\xa4n, voimakkuuden ja suunnan. Voimakkuus on k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4en verrannollinen et\xc3\xa4isyyden kuutioon. Dipolaarinen magneettikentt\xc3\xa4 tai magneettikent\xc3\xa4n dipolaarinen komponentti on symmetrinen yhden akselin suhteen, mink\xc3\xa4 vuoksi magneettinen dipolimomentti yleens\xc3\xa4 ilmaistaan vektorina, joka on t\xc3\xa4m\xc3\xa4n akselin suuntainen.\n_START_SECTION_\nKahdenlaisia magnetismin l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nViime k\xc3\xa4dess\xc3\xa4 kaikki magnetismi aiheutuu joko (1) s\xc3\xa4hk\xc3\xb6varauksen liikkeest\xc3\xa4 kuten s\xc3\xa4hk\xc3\xb6virrasta tai (2) alkeishiukkasen, esimerkiksi elektronin, spinist\xc3\xa4._NEWLINE_Liikkuvan varauksen aiheuttama magneettinen momentti voidaan laskea alempana olevien kaavojen avulla. Sen sijaan kunkin alkeishiukkasen sis\xc3\xa4inen spinist\xc3\xa4 aiheuttava magneettinen momentti on vakio, joka voidaan mitata suurella tarkkuudella. Esimerkiksi elektronin spinist\xc3\xa4 aiheutuva magneettinen momentti on  \xe2\x88\x929.284764\xc3\x9710\xe2\x81\xbb\xc2\xb2\xe2\x81\xb4 J/T. Alkeishiukkasen magneettinen momentti on aina yhdensuuntainen sen spinin kanssa. Elektronin magneettinen momentti on negatiivinen, koska se elektronin negatiivisen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6varauksen vuoksi osoittaa vastakkaiseen suuntaan kuin elektronin spin._NEWLINE_Jokaisen systeemin magneettinen kokonaismomentti voidaan laskea eri komponenttien vektorisummana. Esimerkiksi vetyatomin magneettinen momentti saadaan laskemalla yhteen protonin ja elektronin sis\xc3\xa4iset, spinist\xc3\xa4 aiheutuvat magneettiset momentit sek\xc3\xa4 elektronin rataliikkeest\xc3\xa4 aiheutuva magneettinen momentti.\n_START_SECTION_\nMagneettiset navat ja analogia s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isen dipolimomentin kanssa\n_START_PARAGRAPH_\nMagneettista momenttia voidaan havainnollistaa sauvamagneetilla, jossa voidaan k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 olevan kaksi magneettista napaa. Molemmat navat ovat yht\xc3\xa4 voimakkaat mutta vastakkaismerkkiset. Kumpikin napa voidaan k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 magneettisten voimien l\xc3\xa4hteeksi, jotka heikkenev\xc3\xa4t et\xc3\xa4isyyden kasvaessa. Koska magneetissa on aina molemmat navat, niiden voimavaikutukset heikent\xc3\xa4v\xc3\xa4t toisiaan, koska ne vaikuttavat vastakkaisiin suuntiin. Ne kumoavat toisensa sit\xc3\xa4 tarkemmin, mit\xc3\xa4 l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 toisiaan ne ovat eli mit\xc3\xa4 lyhempi sauvamagneetti on. Niinp\xc3\xa4 magneetin voimakkuus riippuu kahdesta tekij\xc3\xa4st\xc3\xa4: sen napojen voimakkuudesta p ja niiden v\xc3\xa4lisyydest\xc3\xa4 . Magneetin magneettisen navan voimakkuus m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4nkin jakamalla sen magneettinen momentti sen napojen v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4, tai magneettinen momentti saadaan kertomalla napavoimakkuus napojen et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4: . Magneettinen momentti on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6iseen dipolimomenttiin verrattavissa oleva suure. Momentit lasketaan samalla periaatteella, mutta vuorovaikutuksen v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4 eli magneetti- tai s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kentt\xc3\xa4 vain on eri.\n_START_SECTION_\nYdinten magneettiset momentit\n_START_PARAGRAPH_\nAtomin ydin on nukleoneista, siis protoneista ja neutroneista koostuva monimutkainen fysikaalinen systeemi. N\xc3\xa4iden molempien hiukkaslajien kvanttimekaanisiin ominaisuuksiin kuuluu my\xc3\xb6s spin. Sen vuoksi ytimill\xc3\xa4kin on magneettinen momentti._NEWLINE_Ytimen magneettinen momentti riippuu herk\xc3\xa4sti kustakin ytimess\xc3\xa4 olevasta nukleonista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi ytimen magneettisen momentin mittauksista voidaan tehd\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lle menevi\xc3\xa4 johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 ydinhiukkasten aaltofunktioista. Asiasta on olemassa monia teoreettisia malleja. Eri ydinlajien magneettisista momenteista on mittaustulosten perusteella laadittu taulukoita.'