b'\n_START_ARTICLE_\nRiuttatiira\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSelk\xc3\xa4 ja siivet ovat harmaat, kaula rinta ja p\xc3\xa4\xc3\xa4n alaosa valkeat, silmien yl\xc3\xa4puoli kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 musta, loppukes\xc3\xa4st\xc3\xa4 talveen otsa valkoinen. Pitk\xc3\xa4, kapea tikkunokka musta keltaisella k\xc3\xa4rjell\xc3\xa4. Kookkaampi kuin Suomen yleisimm\xc3\xa4t tiirat, mutta r\xc3\xa4ysk\xc3\xa4\xc3\xa4 pienempi.  _NEWLINE_Pituus on 35\xe2\x80\x9345 cm, siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4li 85\xe2\x80\x93105 cm,  paino 80\xe2\x80\x93100 grammaa.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nRiuttatiira ei kuulu Suomen pesim\xc3\xa4linnustoon, mutta jo Viron rannikoilla n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kauniita vaaleita tiiroja tapaa pesim\xc3\xa4st\xc3\xa4. Riuttatiiroja kiertelee kuitenkin Suomenkin merenrannikoilla vuosittain huhti-elokuussa. Suurin osa havainnoista tulee Suomenlahdelta ja Lounaissaaristosta, mutta monesti lajin satunnaisia kiertelij\xc3\xb6it\xc3\xa4 saattaa tavata my\xc3\xb6s mm. Porin seudulta. Vuonna 2007 riuttatiirasta tehtiin Suomessa ainakin 10 havaintoa, joiden perusteella eri yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 havaittiin noin 6\xe2\x80\x939. Parhaiten laji oli havaittavissa Hangossa, jossa laji havaittiin yhteens\xc3\xa4 7 kertaa (ilmeisesti 5 eri yksil\xc3\xb6\xc3\xa4 koko vuoden aikana).\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRiuttatiira ei ole yht\xc3\xa4 aggressiivinen kuin lapintiira ja naurulokki, ja se pesii joskus n\xc3\xa4iden l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 ollakseen suojassa pedoilla.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nRiuttatiira sy\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa pieni\xc3\xa4 kaloja rannikolla tai avomerell\xc3\xa4.'