b"\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb6derskog\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6derskog (suom. Suvimets\xc3\xa4) on kartano Espoossa Espoon keskuksesta Suomenojalle l\xc3\xa4htev\xc3\xa4n Finnoontien varrella. Vuonna 1965 tilan pinta-ala oli 150 hehtaaria, josta peltoa oli 49 hehtaaria ja yksi hehtaari oli puutarhaa. Espoon kaupunginmuseon kustantaman Espoon rakennuskulttuuri ja kulttuurimaisema -kirjan mukaan S\xc3\xb6derskogin tila on \xe2\x80\x9dselke\xc3\xa4sti rajautuva kaunis maisemakokonaisuus, johon kuuluvat kyl\xc3\xa4kukkulalla neli\xc3\xb6m\xc3\xa4isen pihan ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 olevat asuin- ja talousrakennukset, kaksi torppaa, kaunis puusto, peltoaukea ja vanhat tielinjat'\xe2\x80\x9d. Vanha p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Espoon vanhimpia s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 asuinrakennuksia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6derskogin uudisviljelm\xc3\xa4 raivattiin Morbyn kyl\xc3\xa4n yhteismaille 1500-luvulla. Vuonna 1540 siihen kuului nelj\xc3\xa4 taloa. 1600-luvulla S\xc3\xb6derskogin siirtokyl\xc3\xa4\xc3\xa4n kuului en\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi taloa, ja kun toisen is\xc3\xa4nt\xc3\xa4, Klemet Hansson, hankki toisenkin talon omistukseensa, kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli yksin\xc3\xa4istalo. Aluksi S\xc3\xb6derskog oli amiraliteettitalo, jonka verot meniv\xc3\xa4t meripuolustukseen. Vuonna 1646 S\xc3\xb6derskogista tuli sotamiestalo ja samoihin aikoihin se osoitettiin kapteeni Johan Gylden\xc3\xa4rin vapaatilaksi. Gylden\xc3\xa4r asui Albergan kartanossa ja vuokrasi S\xc3\xb6derskogia. Ruotujakouudistuksessa vuonna 1696 S\xc3\xb6derskogista tuli Uudenmaan ratsuv\xc3\xa4kirykmentin everstin palkkatila. Isonvihan j\xc3\xa4lkeen tilan is\xc3\xa4nt\xc3\xa4 oli nimismies Jonas Omander, jolta tila periytyi h\xc3\xa4nen pojalleen varanimismies M\xc3\xa5rten Omanderille. Vuodesta 1815 l\xc3\xa4htien kartano on kuulunut Nymalmin suvulle.\n_START_SECTION_\nTilan rakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6derskogin vanha p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Espoon vanhimpia s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 asuinrakennuksia. Rakennus valmistui mahdollisesti 1600-luvun lopulla, sill\xc3\xa4 silloin siit\xc3\xa4 tuli everstin puustelli, ja se noudattelee Erik Dahlbergin 1600-luvun lopulla upseerien virkataloja varten laatimien mallipiirrosten pohjaa ja vanhanmallista rakennustapaa. Koska suurin osa Espoon rakennuksista tuhoutui isonvihan aikana, on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 rakennus on valmistunut kuitenkin vasta 1700-luvun alussa. Rakennus on pitk\xc3\xa4nurkkainen paritupatyypin hirsitalo, melko pitk\xc3\xa4 ja matala. My\xc3\xb6hemmin sen ikkunoita on suurennettu ja sit\xc3\xa4 on jatkettu it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Katonlappeita kannattavat vaakasuorat hirret, jotka ulottuvat sein\xc3\xa4rungon ulkopuolelle. Vanhan p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen tupa on s\xc3\xa4ilynyt hyvin vanhanaikaisessa asussaan ja siit\xc3\xa4 onkin tehty kotimuseo. Kaupunginmuseon julkaisun mukaan talo on \xe2\x80\x9drakennushistoriallisesti hyvin arvokas asuinrakennus\xe2\x80\x9d._NEWLINE_S\xc3\xb6derskogin uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus rakennettiin vanhassa tuuliviiriss\xc3\xa4 olevan vuosiluvun perusteella vuonna 1818, mutta on mahdollista ett\xc3\xa4 se on vasta 1850-luvulta. Rakennuksesta tehtiin alun perin uusklassinen, mutta vuoden 1909 korjauksessa siit\xc3\xa4 tuli jugendtyylinen. Tuolloin sen ikkunoista tuli moniosaisia ja sille rakennettiin nurkista viistetty viisikulmainen lasikuisti, jonka kerrotaan j\xc3\xa4ljittelev\xc3\xa4n Kilon kartanon kuistia. Uuden p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen nurkissa on harkkopilasterit. Vuonna 1926 rakennusta pidennettiin viisi metri\xc3\xa4 pohjoiseen ja vuonna 1961 se peruskorjattiin. Uudessa p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksessa on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdeksan huonetta ja halli._NEWLINE_Neli\xc3\xb6m\xc3\xa4isen pihapiirin laidalla on p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennusten lis\xc3\xa4ksi vuonna 1818 valmistunut kolmiosainen luhtiaitta. Aitalla on koristeltu kattolista ja rakennuksen katolla on vellikello. Pihapiirin rakennusten lis\xc3\xa4ksi S\xc3\xb6derskogin tilaan kuuluu muun muassa vanha riihi, joka on mahdollisesti 1700-luvulta, kaksi kellaria, rakennusmestari Emil Nordqvistin suunnittelema riihi vuodelta 1910, navettahenkil\xc3\xb6kunnan asuinrakennus vuodelta 1910 (\xe2\x80\x9dElsan huone\xe2\x80\x9d), sauna vuodelta 1910 ja navetta vuodelta 1933. Pihapiirist\xc3\xa4 pohjoiseen, peltojen ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4ll\xc3\xa4 matalalla lehtev\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kukkulalla on S\xc3\xb6derskogin torpat, kaksi pitk\xc3\xa4nurkkaista, pienehk\xc3\xb6\xc3\xa4 hirsitorppaa. Torpilta kartanolle kulkee vanha paikallistie. Torppia on levennetty lautaosilla, joskaan harjakaton linjaa ei ole muutettu. Perim\xc3\xa4tiedon mukaan m\xc3\xa4ell\xc3\xa4 oli 1500-luvulla S\xc3\xb6derskogin kyl\xc3\xa4n toinen talo. Maanmittari Friedrich Johan Fonseenin laatiman kartan mukaan m\xc3\xa4ell\xc3\xa4 ei ollut asutusta vuonna 1750. Nykyiset rakennukset ovat 1700-luvun ja 1800-luvun taitteesta."