b'\n_START_ARTICLE_\nManinkan kieli\n_START_PARAGRAPH_\nManinka (my\xc3\xb6s malinke, maninkakan) on er\xc3\xa4ist\xc3\xa4 mandelaisten kielten manding-ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvista kielimuodoista k\xc3\xa4ytetty nimitys. Manding-kielet muodostavat murrejatkumon, jossa \xe2\x80\x9dkieliksi\xe2\x80\x9d kutsutaan yleens\xc3\xa4 sellaisia kielimuotoja, joita varten on olemassa kirjakieli. T\xc3\xa4llaisia kieli\xc3\xa4 ovat muun muassa Gambian, Senegalin ja Guinea-Bissaun mandinka ja Malin p\xc3\xa4\xc3\xa4kieli bambara. Kielten rajojen m\xc3\xa4\xc3\xa4rittely on vaikeaa siirtym\xc3\xa4murteiden takia.\n_START_SECTION_\nKirjakieli\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen siirtomaa-aikaa maninkaa kirjoitettiin Guineassa arabialaisin kirjaimin. Maan itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n latinalainen kirjaimisto, jonka vuoden 1984 j\xc3\xa4lkeen on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin korvannut n\xe2\x80\x99ko-kirjaimisto._NEWLINE_Maninkalla on Malissa kansalliskielen status, mutta sill\xc3\xa4 ei ole kirjoitettua muotoa eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4 kouluopetuksessa. 2000-luvun alussa n\xe2\x80\x99ko levisi Maliin my\xc3\xb6s bambaran puhujien keskuuteen. N\xe2\x80\x99kon kannattajat pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t manding- ja er\xc3\xa4it\xc3\xa4 muihinkin mandelaisryhmiin kuuluvia kielimuotoja saman kielen murteina. Todellisuudessa \xe2\x80\x9dn\xe2\x80\x99ko-kielen\xe2\x80\x9d normit perustuvat guineanmaninkaan, johon on toisinaan lis\xc3\xa4tty muiden kielten piirteit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 paljon uudissanoja.'