b'\n_START_ARTICLE_\nTiltaltti\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTiltaltti on p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 vihre\xc3\xa4nharmaa, vatsapuolelta vaaleampi, ja silm\xc3\xa4kulmassa on vaaleankeltainen juova. Sill\xc3\xa4 on tummat jalat ja lyhyehk\xc3\xb6 nokka. Usein tiltaltti on eritt\xc3\xa4in vaikea erottaa pajulinnusta, mutta kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 se on ruskeampi, suttuisemman oloinen. Siipi on pajulinnun siipe\xc3\xa4 lyhyempi ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4mpi. Syksyll\xc3\xa4 tiltaltti on usein hyvin ruskea, ei keltainen kuten pajulintu, ja tumma nokka korostaa tummuutta viel\xc3\xa4 entisest\xc3\xa4\xc3\xa4nkin. _NEWLINE_Pituus on 11\xe2\x80\x9313\xc2\xa0cm, paino 7\xc2\xa0g. Tiltaltti on Suomen toiseksi tai kolmanneksi pienin pesim\xc3\xa4lintu._NEWLINE_\xc3\x84\xc3\xa4ni on ponteva \xe2\x80\x9dhyit\xe2\x80\x9d, napakampi kuin pajulinnun hieman vienompi \xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xa4hdys. Laulu on helppo tuntea: \xe2\x80\x9dtilt-talt-tilt-talt-talt-tilt\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d (\xc2\xa0kuuntele) kuuluu latvustosta pitkin\xc3\xa4 sarjoina. Koiras laulaa pitk\xc3\xa4lle kes\xc3\xa4\xc3\xa4n, j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisen pesueesta huolehtimisen naaraalle._NEWLINE_Vanhoilla tiltalteilla on t\xc3\xa4ydellinen sulkasato hein\xc3\xa4-elokuussa, jonka j\xc3\xa4lkeen vanhat ja nuoret voidaan erottaa h\xc3\xb6yhenpuvun kulumisen perusteella._NEWLINE_Vanhin suomalainen rengastettu tiltaltti on ollut 2 vuotta, 10 kuukautta ja 20 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vanha. Euroopan vanhin on ollut brittil\xc3\xa4inen 7 vuoden ja 8 kuukauden ik\xc3\xa4inen tiltaltti._NEWLINE_Tiltaltin kuvaili tieteelle ranskalainen Louis Jean Pierre Vieillot.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nLikimain koko Euroopassa ja Aasiassa on tiltaltteja, mutta niit\xc3\xa4 ollaan ehk\xc3\xa4 jakamassa kolmeen alalajiin. Suomessa pesii noin 200\xc2\xa0000 paria. Suomen tiltaltit talvehtivat V\xc3\xa4limeren seudulla ja Afrikassa. Suomessa tiltaltteja on Kuusamon korkeudelle asti, mutta it\xc3\xa4iset tiltaltit ovat siperialaista tyyppi\xc3\xa4. Euroopassa pesii v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 15\xe2\x80\x9320 miljoonaa paria.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTiltaltin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat monenlaiset mets\xc3\xa4t, mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n rehev\xc3\xa4hk\xc3\xb6t kuusivaltaiset sekamets\xc3\xa4t. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin tiltaltteja laulelee my\xc3\xb6s lehtimetsiss\xc3\xa4, puutarhoissa ja omakotitaloalueilla. Syysmuuton aikana viihtyy etenkin ruo\xe2\x80\x99ikoissa ja pensaikoissa.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nTiltaltti tekee pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 joko maahan tai matalalle pensaaseen tai risukkoon lehdist\xc3\xa4, ruohosta ja sammalesta. Muninta alkaa Etel\xc3\xa4-Suomessa touko\xe2\x80\x93kes\xc3\xa4kuun vaihteessa. Siihen se munii tavallisesti kuusi valkoista munaa, joissa on tummanpunaisia pilkkuja. Hautominen kest\xc3\xa4\xc3\xa4 13 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, vain naaras hautoo. Poikaset l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t pes\xc3\xa4st\xc3\xa4 kaksiviikkoisina. Pesii usein kahdesti kes\xc3\xa4n aikana.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nTiltaltti sy\xc3\xb6 hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 ja niiden toukkia sek\xc3\xa4 muita selk\xc3\xa4rangattomia ja matoja sek\xc3\xa4 syksyll\xc3\xa4 my\xc3\xb6s marjoja.'