b'\n_START_ARTICLE_\nYl\xc3\xa4neenjoki\n_START_SECTION_\nVeden laatu ja suojeluty\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nYl\xc3\xa4neenjoen suurimmat kuormittajat ovat maatalous ja haja-asutus, joiden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xa4t ravinteet kulkeutuvat joen mukana my\xc3\xb6s Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rveen. Typpikuormitys Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rveen oli 1980-luvulla 123 tonnia, 1990-luvulla 158 tonnia ja 2000-luvun alkupuoliskolla 184 tonnia vuodessa. Fosforikuormitus oli samaan aikaan vastaavasti 8,4 tonnia, 8,1 tonnia ja 8,3 tonnia vuodessa. Viem\xc3\xa4reiden vuoto aiheutti 1990-luvun alkupuoliskolla yli 20\xc2\xa0% n\xc3\xa4ytteist\xc3\xa4 huonoja tuloksia. Suojelutoimien johdosta tilanne on parantunut huomattavasti ja huonoja n\xc3\xa4ytteit\xc3\xa4 on saatu en\xc3\xa4\xc3\xa4 alle 10\xc2\xa0%._NEWLINE_Suojeluty\xc3\xb6 on alkanut 1990-luvun puolessav\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Ojien virtausta on hidastettu patoamalla niille laskeutusaltaita, suodattimia ja rakentamalla kosteikkoja, joiden l\xc3\xa4pi ojien vedet kulkeutuvat. Peltojen reunoille on j\xc3\xa4tetty suojavy\xc3\xb6hykkeit\xc3\xa4, jotta sadevedet eiv\xc3\xa4t kuljettaisi kiintoainesta ojiin. Suodatinkentti\xc3\xa4, laskeutumisaltaita ja koskeikkoja ovat esimerkiksi Kiimassuonojan kentt\xc3\xa4, Susiniemen koskeikko, Imponojan kosteikko, Tourulan patoallas-kosteikko ja Liinojan padot.'