b'\n_START_ARTICLE_\nUumajansaame\n_START_SECTION_\nVaikutusalue\n_START_PARAGRAPH_\nUumajansaamelaisasutuksen pohjoisraja on Piitimenjoki. Tutkijat ovat havainneet Arjeplogissa huomattavan kielimuurin piitimensaamea puhuvien vuorisaamelaisten ja uumajansaamea puhuvien mets\xc3\xa4saamelaisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4rajan on perinteisesti katsottu kulkevan Uumajanjoessa. _NEWLINE_J.A. Nens\xc3\xa9nin l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t 1830-luvun \xc3\x85selen Lapista viittaavat kuitenkin siihen, ett\xc3\xa4 tuohon aikaan uumajansaamea puhuttiin jopa siell\xc3\xa4 p\xc3\xa4in, siis etel\xc3\xa4mm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuin perinteisesti on ajateltu. Etel\xc3\xa4raja on siis ehk\xc3\xa4 siirtynyt ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 pohjoisemmaksi. Uumajansaamea puhuivat niin Piitimen Lapissa, \xc3\x85seless\xc3\xa4 kuin Lyckseless\xc3\xa4kin nimenomaan mets\xc3\xa4saamelaiset. He kuitenkin sulautuivat samaan aikaan ruotsalaiseen v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n, mik\xc3\xa4 johti kielen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n v\xc3\xa4henemiseen. Sen lis\xc3\xa4ksi kieleen ovat etel\xc3\xa4rajalla vaikuttaneet lukuisat hallinnolliset toimet, kuten valtion rajojen vahvistaminen._NEWLINE_Vuonna 2012 julkaistussa tutkimuksessa emeritusprofessori Lars-Gunnar Larsson veti uumajansaamelaisten etel\xc3\xa4rajan Uumajanjoen ja Vojm\xc3\xa5nin v\xc3\xa4liseen vedenjakajaan.\n_START_SECTION_\nNykytilanne\n_START_PARAGRAPH_\nUumajansaamelaisten asuinalueille 1800-luvulla suuntautunut uudisasutus ruotsalaisti monet paikallaan el\xc3\xa4neet niin sanotut mets\xc3\xa4saamelaiset. 1800-luvulla ja ison osan 1900-lukua Ruotsissa harjoitettu kieli- ja sulauttamispolitiikka vaikutti sekin osaltaan kielen puhujien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n romahtamiseen Ruotsissa. Samalla kieli h\xc3\xa4visi kokonaan Norjan puolelta. Vuonna 2000 kielentutkija Tapani Salminen arvioi uumajansaamen puhujia olevan en\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 20. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 asuivat Ruotsin Arjeplogissa ja Arvidsjaurissa. Vuonna 2007 kielentutkija Trond Trosterud arvioi puhujia olevan en\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 10, jotka kaikki olivat yli 65-vuotiaita. Kuitenkin my\xc3\xb6s nuorempia puhujia kielell\xc3\xa4 on, sill\xc3\xa4 Barrukin perheess\xc3\xa4 kieli on siirtynyt my\xc3\xb6s nuoremmalle polvelle. Perheen is\xc3\xa4 Henrik Barruk oppi kielen \xc3\xa4idilt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja on kielikonsulttina pyrkinyt kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja elvytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kielt\xc3\xa4. Perheen tyt\xc3\xa4r Katarina Barruk on julkaissut musiikkia uumajansaamen kielell\xc3\xa4 ja tekee esiintym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4 tunnetuksi. \xc3\x81lgguog\xc3\xa5htie -yhdistys on j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt kymmenen vuoden ajan uumajansaamen kielikylpyj\xc3\xa4. 6. huhtikuuta 2016 julkaistiin virallinen uumajansaamen ortografia. Vuonna 2019 julkaistiin Henrik Barrukin laatima uumajansaame-ruotsi - ruotsi-uumajansaame -sanakirja B\xc3\xa1hkuogirjjie.'