b'\n_START_ARTICLE_\nKrepost Sveaborgin maalinnoitteet\n_START_PARAGRAPH_\nKrepost Sveaborgin maalinnoitteet olivat joukko Helsingin maa- ja merilinnoitukseen eli Krepost Sveaborgiin kuuluneita linnoitteita. Maarintamaan kuului alun perin numeroimattomat vuonna 1914 rakennetut kentt\xc3\xa4linnoitteet sek\xc3\xa4 37 numeroitua tukikohtaa Helsingin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 nykyisten Espoon, Helsingin ja Vantaan kuntien alueilla.\n_START_SECTION_\nVuoden 1914 kentt\xc3\xa4linnoitteet\n_START_PARAGRAPH_\nKrepost Sveaborgin varhaisimpien vuonna 1914 rakennettujen kentt\xc3\xa4linnoitteiden materiaalina k\xc3\xa4ytettiin kivi\xc3\xa4, hiekkaa, maa-ainesta ja puuta. Ne sijaitsivat Krepost Sveaborgin linnoitteista l\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Helsingin keskustaa linjalla Lauttasaari, Meilahti, Ruskeasuo, Pasila, K\xc3\xa4pyl\xc3\xa4, Koskela, Viikki, Marjaniemi sek\xc3\xa4 linjalla Kulosaari, Herttoniemi, Tammisalo, Laajasalo, Jollas. Kentt\xc3\xa4linnoitteet ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet suurimmilta osalta asutuksen alle. Ainoatakaan tykkipatteria ei ole s\xc3\xa4ilynyt, mutta maastossa on edelleen linnoitteiden tykkiteit\xc3\xa4, juoksuhautoja ja erilaisia luolia, joista osaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleen varasto- ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojelutarkoituksiin._NEWLINE_Kentt\xc3\xa4linnoitteilla ei ole ollut tai niiden alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 numerointia ei ole s\xc3\xa4ilynyt. Useissa tutkimuksissa onkin k\xc3\xa4ytetty erilaisia keinotekoisia numerointimenetelmi\xc3\xa4 linnoitteille.\n_START_SECTION_\nTukikohdat I\xe2\x80\x93V (1\xe2\x80\x935)\n_START_PARAGRAPH_\nVuosaaren alueelle rakennetun tukikohta I:n linnoitteiden rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 loppupuolella. Tukikohdan keskeiset asemat 10-20 sijaitsivat alun perin Vantaalla, mutta ne siirtyiv\xc3\xa4t vuoden 2009 kuntaliitoksessa Helsingin puolelle. Osa alueelle suunnitelluista asemista j\xc3\xa4i toteuttamatta. Tukikohdan alueella sijaitsi kaksi tykkipatteria (61 ja 62). Tykkipatterien ammusvarastot sijaitsivat alueen l\xc3\xa4nsilaitaan louhitussa luolassa. Tykkipatteri 61:n aseistuksena oli kuusi 152 millimetrin m\xc3\xb6rss\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Tykkipatteri 62 sijaitsee Netsytsaarentie 4\xe2\x80\x936 v\xc3\xa4lisen piha\xe2\x80\x93alueen ja Kallvikintien alla. Tykkipatteri kaivettiin esiin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2016 Museoviraston toimesta. Se kuitenkin peitettiin tutkimusten j\xc3\xa4lkeen. Patterin asestuksena oli nelj\xc3\xa4 152 millimetrin raskasta 190 puudan piirityskanuunaa, joiden p\xc3\xa4\xc3\xa4ampumasuuntima on ollut koilliseen._NEWLINE_Mellunm\xc3\xa4en alueelle rakennetun tukikohta II:n linnoitteiden rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 loppupuolella. Tukikohdan keskeiset asemat 1-9 sijaitsevat Vantaan l\xc3\xa4nsim\xc3\xa4ess\xc3\xa4. Helsingin puolella on osa asemasta 9 ja nelj\xc3\xa4 luolaa, jotka ovat edelleen varastok\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Tukikohdan alueella olleet asema 11 ja tykkipatteri 63 ovat h\xc3\xa4vinneet._NEWLINE_Kontulan ja Vesalan kaupunginosiin rakennetun tukikohta III:n linnoitteiden rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin suunnitelmiin vuoden 1915 loppupuolella. Tukikohdan keskeiset asemat 3-12 sijaitsevat Vantaan Rajakyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Tukikohdan alueen kolme asemaa ja kolme tykkipatteria ovat h\xc3\xa4vinneet, ja yhden aseman toteuttamisesta ei ole tietoa. S\xc3\xa4ilyneen tykkipatteri 67:n aseistuksena oli kolme 122 millimetrin mallin 1877 kentt\xc3\xa4haupitsia._NEWLINE_Kivikon ja Jakom\xc3\xa4en kaupunginosiin rakennetun tukikohta IV:n linnoitteiden rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin suunnitelmiin vuoden 1915 loppupuolella. Alueen linnoitteet ovat s\xc3\xa4ilyneet hyvin, ja niist\xc3\xa4 saa hyv\xc3\xa4n kuvan linnoituslaitteiden sijoittelusta maastoon. Tukikohdan asemista yksi sijaitsee Vantaan Rajakyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Sen lis\xc3\xa4ksi yksi asema on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt rakentamatta, kahden toteuttamisesta ei ole tietoa ja yksi on tuhoutunut. Alueen tykkipattereista patteri 69 on t\xc3\xa4ytetty ja patteri 70 edelleen olemassa. S\xc3\xa4ilyneen patterin aseistuksena oli kaksi 152 millimetrin Canet-tykki\xc3\xa4._NEWLINE_Vartioharjun ja Puotinharjun alueelle rakennetun tukikohta V:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuoden 1915 alulla. Tukikohdan asemista 15 ja tykkipattereista kaksi on h\xc3\xa4vinnyt. Yksi asema on osittain t\xc3\xa4ytetty. Alueen yhdess\xc3\xa4 luolassa on nykyisin v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuoja.\n_START_SECTION_\nTukikohdat VI\xe2\x80\x93X (6\xe2\x80\x9310)\n_START_PARAGRAPH_\nKontulan ja Myllypuron alueelle rakennetun tukikohta VI:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuoden 1915 alulla. Alueen asemista seitsem\xc3\xa4n ja kolmesta tykkipattereista yksi on h\xc3\xa4vinnyt. Toinen tykkipatteri on romahtanut ja t\xc3\xa4ytetty hiekalla. Kolmas patteri (patteri 65) on edelleen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 maastossa. S\xc3\xa4ilyneen tykkipatterin aseistuksena oli nelj\xc3\xa4 280 millimetrin m\xc3\xb6rss\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Yht\xc3\xa4 tukikohdan asemista ei toteutettu. Yksi alueen luolista on nykyisin varastok\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_Kurkim\xc3\xa4en alueelle rakennetun tukikohta VII:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuoden 1915 alulla. Tukikohdan kolme asemaa ovat suhteellisen hyvin s\xc3\xa4ilyneet._NEWLINE_Kivikon ja Viikin Latokartanon alueelle rakennetun tukikohta VIII:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuoden 1915 alulla. Alueella olevat asemat ovat s\xc3\xa4ilyneet suhteellisen hyvin, asema 2:n lounaispuolella ollut vartiotupa ja osa asemasta 1 ovat h\xc3\xa4vinneet._NEWLINE_Kivikon, Tattariharjun, Ala-Malmin ja Malmin lentokent\xc3\xa4n alueelle rakennetun tukikohta IX:n linnoitteiden rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 loppupuolella. Alueen asemista nelj\xc3\xa4 on kokonaan h\xc3\xa4vinnyt. Tukikohdan nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 152 millimetrin mallin 1877 kanuunalla aseistettu tykkipatteri on s\xc3\xa4ilynyt._NEWLINE_Pihlajam\xc3\xa4en alueelle rakennetun tukikohta X:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuoden 1915 alulla. Alueen asemista nelj\xc3\xa4 ja tykkipattereista yksi on kokonaan h\xc3\xa4vinnyt. Tukikohdan toinen nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 229 millimetrin m\xc3\xb6rss\xc3\xa4rill\xc3\xa4 aseistettu tykkipatteri on suurimmin osin h\xc3\xa4vinnyt, maastossa siit\xc3\xa4 on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 vain osittain t\xc3\xa4ytetty suojahuone. Yksi alueen luolista on nykyisin v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojana ja kaksi varastotiloina. Alueen asemat yht\xc3\xa4 lukuun ottamatta ovat kokonaan tai osittain h\xc3\xa4vinneet.\n_START_SECTION_\nTukikohdat XI\xe2\x80\x93XIV (11\xe2\x80\x9314)\n_START_PARAGRAPH_\nAla-Malmin, Yl\xc3\xa4-Malmin ja Pukinm\xc3\xa4en alueelle rakennetun tukikohta XI:n linnoitteiden rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 loppupuolella. Tukikohdan asemista nelj\xc3\xa4 ja tykkipattereista kaksi toteutettua ovat h\xc3\xa4vinneet. Yhden patterin toteutuksesta ei ole tietoa. J\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olevia rakennelmia on my\xc3\xb6s t\xc3\xa4ytetty. Ala-Malmin ja Yl\xc3\xa4-Malmin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kulkeva Latokartanontie kulkee entisen tykkitien linjausta pitkin._NEWLINE_Pukinm\xc3\xa4en ja Tapaninvainion alueelle rakennetun tukikohta XII:n linnoitteiden rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 loppupuolella. Tukikohdan asemista nelj\xc3\xa4 ja tykkipattereista ainoa ovat h\xc3\xa4vinneet. Yksi alueella olevista luolista on yksityisess\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Alueen teist\xc3\xa4 Karhusuontie, Kuismakuja, Kuismatie, Jokipellontie ja Madetojanpolku ovat ainakin osittain rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Marjaniemen alueelle rakennetun tukikohta XIII:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan kahdesta asemasta toinen on h\xc3\xa4vinnyt. Alueella kulkeva Kunnallisneuvoksentie on rakennettu entiselle tykkitielle._NEWLINE_Ala-Malmin ja Viikin Latokartanon alueelle rakennetun tukikohta XIII:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan alueella ollut tykkipatteri 73 on h\xc3\xa4vinnyt. Yksi alueen luolista on edelleen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojana.\n_START_SECTION_\nTukikohdat XV\xe2\x80\x93XX (15\xe2\x80\x9320)\n_START_PARAGRAPH_\nTuomarinkartanon alueelle rakennetun tukikohta XV:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan kaksi asemaa ovat s\xc3\xa4ilyneet suhteellisen hyvin, Tuomarinkyl\xc3\xa4n kartanon l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsevaa asema 1 on osittain t\xc3\xa4ytetty. Asema 2:n ohi kulkee edelleen tykkitie, joka on osittain peitetty hiekalla. Alueen teist\xc3\xa4 Tuomarinkyl\xc3\xa4npolku, Kartanomuseontie ja Lukupolku ovat rakennettu entiselle tykkitielle._NEWLINE_Torpparinm\xc3\xa4en, Palohein\xc3\xa4n ja It\xc3\xa4-Pakilan alueelle rakennetun tukikohta XVI:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan asemista kolme ja toinen kahdesta tykkipatterista on h\xc3\xa4vinnyt. S\xc3\xa4ilyneen tykkipatteri 83:n aseistuksena oli kaksi 152 millimetrin Canet-tykki\xc3\xa4. Yksi alueen luolista on varastok\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Monet j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olevista asemista on osittain tai l\xc3\xa4hes kokonaan t\xc3\xa4ytetty. Alueen teist\xc3\xa4 Sysimiehentie, Kyt\xc3\xb6niityntie, Miilutie, Palosuontie, V\xc3\xa4litalontie, Elontie, Uudentuvantie, Koulumestarintie ja Yhdyskunnantie ovat rakennettu entiselle tykkitielle._NEWLINE_Palohein\xc3\xa4n ja L\xc3\xa4nsi-Pakilan alueelle rakennetun tukikohta XVII:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan asemista kuusi ja kaikki nelj\xc3\xa4 toteutettua tykkipatteria ovat h\xc3\xa4vinneet. Yhden patterin toteutuksesta ei ole tietoa. Yksi alueen luolista on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojana._NEWLINE_Haltialan ja Maununnevan alueelle rakennetun tukikohta XVIII:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan asemista nelj\xc3\xa4 ja ainoa toteutettu tykkipatteri on h\xc3\xa4vinnyt. Yhden patterin toteutuksesta ei ole tietoa. Alueen teist\xc3\xa4 Kirjokalliontie, Kaarelantie, Vuorilinnakkeentie, Lavettitie ja Kanuunatie on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Maununnevan ja Kannelm\xc3\xa4en alueelle rakennetun tukikohta XIX:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan asemista seitsem\xc3\xa4n on h\xc3\xa4vinnyt. Yhden tykkipatterin toteutuksesta ei ole tietoa. Alueen teist\xc3\xa4 Kanneltie, Kantelettarentie, Kirjokalliontie, Raitamaantie ja Runonlaulajantie on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Kannelm\xc3\xa4en alueelle rakennetun tukikohta XX:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Alueen asemista yksi on kokonaan h\xc3\xa4vinnyt ja suurin osa ainakin osittain.\n_START_SECTION_\nTukikohdat XXI\xe2\x80\x93XXV (21\xe2\x80\x9325)\n_START_PARAGRAPH_\nPatolan ja It\xc3\xa4-Pakilan alueelle rakennetun tukikohta XXI:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan asemista nelj\xc3\xa4, tykkipattereista toinen, vartiotupa ja sauna ovat h\xc3\xa4vinneet. S\xc3\xa4ilyneen tykkipatteri 81:n aseistuksena oli nelj\xc3\xa4 229 millimetrin mallin 1877 linnoituskanuunaa. Alueen luolista yksi on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojana. Alueen teist\xc3\xa4 Teinintie, Rautiotie, Maanmittarintie, Manttaalitie ja Kansantie on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Maunulan, L\xc3\xa4nsi-Pakilan ja Pirkkolan alueelle rakennetun tukikohta XXII:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan asemista kolme ja ainoa tykkipatteri ovat kokonaan h\xc3\xa4vinneet. Alueen luolista yksi on yksityisess\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Alueen teist\xc3\xa4 Alkutie, Lepolantie ja Pakilantie on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Maununnevan, Kannelm\xc3\xa4en, Pohjois-Haagan ja Pirkkolan alueelle rakennetun tukikohta XXIII:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan asemista yksi ja nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 tykkipattereista kaksi on h\xc3\xa4vinnyt. Kummankin s\xc3\xa4ilyneen tykkipatterin aseistuksena oli nelj\xc3\xa4 152 millimetrin mallin 1877 raskasta kanuunaa. Yhdess\xc3\xa4 alueen luolista toimii nykyisin autokorjaamo kahden muun ollessa varastok\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Alueen teist\xc3\xa4 N\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4ntie, Kaarelanvierto ja Aku Korhosen tie, sek\xc3\xa4 osa Pirkkolan urheilupuiston poluista on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Lassilan, Pohjois- ja Etel\xc3\xa4-Haagan alueelle rakennetun tukikohta XXIV:n linnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1915. Tukikohdan asemista seitsem\xc3\xa4n ja toteutetuista tykkipattereista yksi on kokonaan h\xc3\xa4vinnyt. Yhden tykkipatterin toteuttamisesta ei ole tietoa. S\xc3\xa4ilyneen tykkipatteri 95:n aseistuksena oli nelj\xc3\xa4 152 millimetrin mallin 1877 raskasta kanuunaa. Yksi tukikohdan suojahuoneista on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojana. Alueen teist\xc3\xa4 Kaupintie on rakennettu osittain entiselle tykkitielle._NEWLINE_Hakuninmaan alueelle rakennetun tukikohta XXV:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan 1916. Tukikohdan numero oli toinen vuoden 1915 linnoitussuunnitelmassa varalle j\xc3\xa4tetyist\xc3\xa4 tukikohtanumeroista. Alueen nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 asemasta yksi on kokonaan h\xc3\xa4vinnyt muiden ollessa osittain t\xc3\xa4ytetty. Alueen teist\xc3\xa4 Runonlaulajantie on rakennettu entiselle tykkitielle.\n_START_SECTION_\nTukikohdat XXVII\xe2\x80\x93XXX (26\xe2\x80\x9330)\n_START_PARAGRAPH_\nTukikohta XXVI oli toinen varalle j\xc3\xa4tetyist\xc3\xa4 tukikohtanumeroista. Seuraavan tukikohtanumeron, XXVII:n, rakentaminen k\xc3\xa4ynnistyi Helsingin Konalan ja Reimarilan sek\xc3\xa4 Espoon Lintuvaaran ja M\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4n alueelle vuonna 1915. Tukikohdan Helsingin asemista kymmenen ja tykkipattereista yksi on kokonaan h\xc3\xa4vinnyt. Yhden tykkipatterin toteuttamisesta ei ole tietoa. Yksi tukikohdan suojahuoneista on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojana. Alueen teist\xc3\xa4 Konalantie, Kyl\xc3\xa4kirkontie, Henrikintie, \xc3\x84est\xc3\xa4j\xc3\xa4ntie, sek\xc3\xa4 Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n alku on rakennettu osittain entiselle tykkitielle._NEWLINE_Lintuvaaran ja M\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4n alueelle rakennetun tukikohta XXVIII:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuonna 1915. Alueen asemista kymmenen, kolmesta tykkipatterista yksi ja tukikohdan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n rakennettu kaivo ovat h\xc3\xa4vinneet. Alueen teist\xc3\xa4 M\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4ntie, Armas Laniksen katu, Postipuuntie, Aseveljentie, Kommendantintie, sek\xc3\xa4 osa Turuntiest\xc3\xa4 M\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4n kohdalla on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Pohjois-Lepp\xc3\xa4vaaran alueelle rakennetun tukikohta XXIX:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuonna 1915. Alueen asemista kaksi on h\xc3\xa4vinnyt. Yksi asema j\xc3\xa4i toteuttamatta. Alueen teist\xc3\xa4 Vanha maantie on rakennettu entiselle tykkitielle. Kahta alueen asemista k\xc3\xa4ytettiin Krepost Sveaborgin ainoissa taistelutoimissa, kun punakaartin joukko-osastot ottivat yhteen saksalaisten kanssa 11. huhtikuuta 1918. Tukikohdan asema 3:n alueelta on louhittu kive\xc3\xa4 Mannerheimintien kiveyksi\xc3\xa4 varten._NEWLINE_Etel\xc3\xa4-Lepp\xc3\xa4vaaran alueelle rakennetun tukikohta XXX:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan 1915. Tukikohdan asemista yksi ja tykkipattereista yksi on h\xc3\xa4vinnyt. Tukikohdan toisen tykkipatterin toteutuksesta ei ole tietoa.\n_START_SECTION_\nTukikohdat XXXI\xe2\x80\x93XXXVII (31\xe2\x80\x9337)\n_START_PARAGRAPH_\nLaajalahden alueelle rakennetun tukikohta XXXI:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuonna 1915. Tukikohdan asemista osaa on t\xc3\xa4ytetty. Alueelle sijoitetun kentt\xc3\xa4tykkipatterin toteutuksesta ei ole tietoa. S\xc3\xa4ilyneen tykkipatteri 108:n aseistuksena oli kaksi 152 millimetrin Canet-tykki\xc3\xa4. Alueen teist\xc3\xa4 Kirvuntie, Kurkijoentie, Antreantie on rakennettu entiselle tykkitielle._NEWLINE_Etel\xc3\xa4-Laajalahden ja Pohjois-Tapiolan alueelle rakennetun tukikohta XXXII:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 huhtikuussa. Tukikohdan asemista kahdeksan ja tykkipattereista kaksi on h\xc3\xa4vinnyt. S\xc3\xa4ilyneiden tykkipatterien aseistuksesta ei ole tarkkoja tietoja patteria 109 lukuun ottamatta, joka oli aseistettu nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 152 millimetrin raskaalla 190 puudan mallin 1877 kanuunalla. Alueen teist\xc3\xa4 Kivennavantie, Suotorpantie, Muolaantie, Valkj\xc3\xa4rventie ja Koivuviidantie on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_L\xc3\xa4hes koko keh\xc3\xa4 I:n alkup\xc3\xa4\xc3\xa4 tukikohtien XXVII, XXX\xe2\x80\x93XXXII ja XXXVI alueella vuonna 2011 valmistuneeseen Mestarintunneliin saakka on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Tapiolan alueelle rakennetun tukikohta XXXIII:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 huhtikuussa. Tukikohdan asemista kolme ja tykkipattereista kaksi on h\xc3\xa4vinnyt. Yksi tukikohdan tykkipattereista, Miessaaren patteri 115, kuuluu meririntamaan. Toisen s\xc3\xa4ilyneen patterin aseistuksena oli kolme 152 millimetrin Canet-tykki\xc3\xa4. Alueen teist\xc3\xa4 Kivennavantie, Suotorpantie, Muolaantie, Valkj\xc3\xa4rventie ja Koivuviidantie on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Haukilahden ja Westendin alueille rakennetun tukikohta XXXIV:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 huhtikuussa. Tukikohdan asemista nelj\xc3\xa4, ainoa tykkipatteri, sek\xc3\xa4 kaksi vartiotupaa ovat h\xc3\xa4vinneet. Alueen teist\xc3\xa4 Hiiralantie, Ankkurisaarentie, Westendintie ja Westendin puistotie on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Reimarilan, Marttilan ja Pajam\xc3\xa4en alueille rakennetun tukikohta XXXV:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuonna 1915. Tukikohdan asemista nelj\xc3\xa4, tykkipattereista yksi sek\xc3\xa4 alueen kaksi vartiotupaa ovat h\xc3\xa4vinneet. Alueen teist\xc3\xa4 Korsutie, Partiotie, Str\xc3\xb6mbergintie, J\xc3\xa4nnetie, Kolkkapojantie, sek\xc3\xa4 osa Kaupintiest\xc3\xa4 on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Ruukinrannan alueelle rakennetun tukikohta XXXVI:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuonna 1915. Tukikohdan asemaksi merkattu kasarmi, my\xc3\xb6hemmin Lepp\xc3\xa4vaaran suojeluskuntatalona palvellut rakennus purettiin 1958 Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n rakennust\xc3\xb6iden yhteydess\xc3\xa4. Tukikohdan kaksi tykkipatteria ovat h\xc3\xa4vinneet. Alueen teist\xc3\xa4 Gallen-Kallelan tie, Ville Vallgrenin tie, Ruukinrannantie ja Elfvikintie on rakennettu entisille tykkiteille._NEWLINE_Tapiolan, Otaniemen ja Lauttasaaren Vaskiniemen alueelle rakennetun tukikohta XXXVII:n rakentaminen lis\xc3\xa4ttiin linnoitussuunnitelmaan vuoden 1915 huhtikuussa. Lauttasaaren tykkipatterin paikalla oli ollut jo 1855 rakennettu patteri, jota oli uusittu kertaalleen vuonna 1885. Tukikohdan asemista kolme on h\xc3\xa4vinnyt. Lauttasaaren patterin aseistuksena oli nelj\xc3\xa4 229 millimetrin tykki\xc3\xa4. Tukikohdan yhteyteen suunniteltua kasarmialuetta ei ehditty toteuttaa. Alueen teist\xc3\xa4 Miestentie, Otsolahdentie, Otsolahdenkallio ja Tapiolantie on rakennettu entisille tykkiteille.'