b'\n_START_ARTICLE_\nEuran pappila\n_START_SECTION_\nPappilan asunto\n_START_PARAGRAPH_\nPappila ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 maatila, jollaisena se oli satoja vuosia kirkkoherran asuntona ja elinkeinona. P\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus toimii nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n vain asuntona ja sen pihapiiriin kuuluu kaksi ulkorakennusta. Pappilan osoite on Sorkkistentie 14._NEWLINE_Pappilan empiretyylinen p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen on piirt\xc3\xa4nyt arkkitehti Pehr Johan Gylich vuonna 1843. Rakennusmestarina toimi mouhij\xc3\xa4rvel\xc3\xa4inen Matts Roos. Pappilan sis\xc3\xa4tilat peruskorjattiin 1960-luvulla. Rakennusta ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i puisto, jossa kasvaa enimm\xc3\xa4kseen lehtipuita. Puiston laidassa sijaitsee vanha makasiini.\n_START_SECTION_\nPerustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nEi ole s\xc3\xa4ilynyt mit\xc3\xa4\xc3\xa4n perim\xc3\xa4tietoa siit\xc3\xa4, miten pappila aikoinaan osoitettiin t\xc3\xa4lle tontille. Tontti ei ole alkujaan ollut asumaton, sill\xc3\xa4 Pappilanm\xc3\xa4keen on haudattu viel\xc3\xa4 ainakin ensimm\xc3\xa4isen ristiretken aikoihin. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 on osoituksena p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen pannuhuonetta rakennettaessa l\xc3\xb6ytynyt hauta, josta saatiin talteen ristiretkien aikainen (noin 1150 jaa.) hopeakoristeinen miekka (Kansallismuseon luettelossa tunnuksella KM 65). Kun seurakunnan perustamisvuosikin on esihistorian h\xc3\xa4m\xc3\xa4riss\xc3\xa4, j\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s pappilan perustaminen arvailujen varaan._NEWLINE_Varhaisin tunnettu tieto Euran seurakunnasta on vasta vuodelta 1425. Er\xc3\xa4ist\xc3\xa4 k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4kirjoista vuodelta 1429 mainitaan aikaisempien k\xc3\xa4r\xc3\xa4jien pitopaikaksi Euran kirkko, joten 1420-luvulla sellainen on ollut jo olemassa. On eri asia, oliko kirkko niin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisess\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Eurassa olisi asunut vakituinen ja oma pappi ja ett\xc3\xa4 asuiko pappi jo tuolloin pappilassa Pappilanm\xc3\xa4ell\xc3\xa4. Eurassa on mainittu olleen kirkkoherra (Torkkeli Mullen) vuonna 1445, jonka omistussuhteita k\xc3\xa4siteltiin k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPappila ennen vuotta 1648\n_START_PARAGRAPH_\nTiedot pappilan kunnosta 1500-luvulla ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4iset. Arvellaan kuitenkin, ett\xc3\xa4 esimerkiksi 1630-luvulla renkipirtti rakennettiin vanhasta eli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti 1500-luvulla k\xc3\xa4ytetyst\xc3\xa4 pakaripirtist\xc3\xa4._NEWLINE_Pappila oli 1600-luvulle tultaessa surkeassa kunnossa. Kirkkoherralle annettiin vuonna 1603 jopa avustus, jotta h\xc3\xa4n selvi\xc3\xa4isi maatilojen autiokauden ylitse. Pappila on kuitenkin ollut vuonna 1621 sellaisessa kunnossa, ett\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 voitiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 kirkkoherran h\xc3\xa4\xc3\xa4t. K\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4tuomion papereissa vuodelta 1630 on maininta, ett\xc3\xa4 kirkkoherra olisi  kunnostanut rakennuksia omalla kustannuksellaan ja ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kulut korvattaisiin h\xc3\xa4nelle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6 ei kaikkea v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 korjannut, sill\xc3\xa4 Euran seurakunnan ja S\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n kappelin asukkaita kehotettiin vuonna 1637 pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n pappilaansa kunnossa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ylemm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 taholta tulleen kehotuksen j\xc3\xa4lkeen n\xc3\xa4in sitten tehtiinkin. Vuonna 1642 k\xc3\xa4ydyiss\xc3\xa4 neuvotteluissa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin kirkkoherra ja kuudennusmiehet toteuttamaan hanketta yhdess\xc3\xa4. Hanke kuitenkin loppui pappilan paloon vuonna 1648, joka tuhosi karjapihan ja miespihan kokonaan._NEWLINE_Vuoden 1643 k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 k\xc3\xa4vi p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjasta ilmi, ett\xc3\xa4 pappilalla oli Kauttuan kosken myllyss\xc3\xa4 kivipari, joka oli Vaanin kanssa yhteinen. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 osuutta sill\xc3\xa4 ei aina ole ollut. N\xc3\xa4in todistettiin k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 vuonna 1687. Kuitenkin vuonna 1785 pappilalla oli taas myllyss\xc3\xa4 osuus kiviparista.\n_START_SECTION_\nPappila vuonna 1699\n_START_PARAGRAPH_\nOn t\xc3\xa4ysin mahdollista, ett\xc3\xa4 pappilassa olisi ollut olemassa samat rakennukset ennen paloa kuin sen j\xc3\xa4lkeen, sill\xc3\xa4 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kolmanneksilla oli velvollisuutenaan rakentaa tai yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 tietyt rakennukset. Samalla p\xc3\xa4\xc3\xa4telm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 voidaan ajatella sen olevan viel\xc3\xa4kin vanhempaa perua. Mutta palon j\xc3\xa4lkeen kaikki aloitettiin alusta. Rakennus toisensa j\xc3\xa4lkeen nousi harjaansa, mutta niin laiskasti, ett\xc3\xa4 niiden pystytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 annettiin useita kehotuksia seuraavien vuosien aikana._NEWLINE_Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n asukkaat kustansivat, ja osittain huolsivatkin, kirkkoherransa asunnon ja maatilan rakennukset. Vastuuta kylien v\xc3\xa4lille oli jaettu siten, ett\xc3\xa4 jotkin rakennukset olivat yhteisvastuulla ja toiset tietyn kyl\xc3\xa4n tai kylien ryhm\xc3\xa4n yll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4. Pappilasta oli vuonna 1699 laadittu inventaario, joka on s\xc3\xa4ilynyt nykyp\xc3\xa4iviin asti. Silloin maatalot aidattiin umpipihoiksi erilleen ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivist\xc3\xa4 maistaan. Taloilla oli umpipihassa yleens\xc3\xa4 miespiha ja karjapiha. Rakennuskanta oli nuorta, sill\xc3\xa4 pappilan palosta oli kulunut vain 51 vuotta. Silti monet rakennukset olivat jo r\xc3\xa4nsistyneit\xc3\xa4 ja huollon tarpeessa._NEWLINE_Miespihassa sijaitsivat piispantupa, pakaritupa, uusi pakarintupa, vierastupa, eteinen tupien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, kaksi kellaria, kaluvaja, paistintupa, renkipirtti, mallaspirtti, sauna, sikol\xc3\xa4tti ja k\xc3\xa4ym\xc3\xa4l\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksessa olivat ainakin eteinen, eteiskammari ja kuisti. Karjapihassa sijaitsivat kaksi navettaa, kaksi vajaa, kaksi h\xc3\xa4rk\xc3\xa4navettaa, rehulato ja talli. Umpipihan ulkopuolella sijaitsivat viel\xc3\xa4 kaksi ruoka-aittaa, nelj\xc3\xa4 riiht\xc3\xa4, akanahuone ja olkilato.\n_START_SECTION_\nPappila isonvihan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nIsoviha p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1721. Pappila oli ollut sodan aikana taloudellisessa pinteess\xc3\xa4, ja tila oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt rappeutumaan raha- ja miespulan takia. Vuonna 1748 ja 1749 kirkkoherra Juhana Laihiander neuvotteli seurakunnan kanssa rakennust\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Yleens\xc3\xa4 h\xc3\xa4n johti t\xc3\xb6it\xc3\xa4 itse ja seurakunta maksoi laskut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ei pelastanut pappilaa rapistumasta, mutta vuonna 1767 p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen parannusty\xc3\xb6t saatiin kunnolla k\xc3\xa4yntiin. P\xc3\xa4\xc3\xa4rakennukseen tehtiin silloin nelj\xc3\xa4 huonetta ja keitti\xc3\xb6. Tehdyt parannukset riittiv\xc3\xa4t vaivoin 1840-luvulle.\n_START_SECTION_\nNykyinen pappila\n_START_PARAGRAPH_\nVanha pappila korvattiin vuonna 1843 arkkitehdin suunnittelemalla empiretyylin rakennuksella. Kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4kin pappila alkoi rapistua, todettiin 1870-luvulla vanha tapa huonoksi. Sen sijaan, ett\xc3\xa4 eri talot osallistuivat korjauskuluihin omalla etuk\xc3\xa4teen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tyll\xc3\xa4 panoksellaan, perustettiin 1890-luvulla pappilan korjauskuluja varten virkatalorahasto.\n_START_SECTION_\nPappila kyl\xc3\xa4n\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPappilaa voidaan kohdella my\xc3\xb6s kyl\xc3\xa4n\xc3\xa4, jollaisia olivat muutkin yksin\xc3\xa4istalot kuten esimerkiksi Vaani ja Soupas. Isojaossa pappilan sarkajakoa k\xc3\xa4siteltiin kahdessa yhteydess\xc3\xa4 erikseen. Pappilan kohtelu oli sik\xc3\xa4li erikoista, ett\xc3\xa4 osa jaosta suoritettiin yhdess\xc3\xa4 Kirkonkyl\xc3\xa4n kanssa ja osa Sorkkisten kanssa. Vaikutelmaksi j\xc3\xa4i, ett\xc3\xa4 pappila olisi lohkaistu n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kylist\xc3\xa4 omaksi talokseen ja Isojaon kahtainen kohtelu juontuisi siit\xc3\xa4. Kirkonkyl\xc3\xa4n kanssa toimitettu Isojako valmistui vuonna 1774._NEWLINE_Isojaossa pappilalla oli kolme vainiota: Sorkkisten puoleinen vainio, Kirkon vainio ja Ylinen vainio. Pappilalla oli peltoa 63 tynnyrinalaa ja 11 kapanalaa lis\xc3\xa4ksi. Umpiaitoja oli pappilalla 1700-luvun lopulla kaksi: Kirkonvartijan ja Orren umpiaidat. Pappilalla oli osuus my\xc3\xb6s nuottakunnassa, johon kuuluivat Kirkonkyl\xc3\xa4n, Sorkkisten ja L\xc3\xa4hteenojan kyl\xc3\xa4t.'