b'\n_START_ARTICLE_\nOrientalisoiva kausi\n_START_PARAGRAPH_\nOrientalisoiva kausi (it\xc3\xa4maisten vaikutteiden kausi) oli antiikin Kreikan aikakausi, joka k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin vuodet 725/700\xe2\x80\x93610/600 eaa. Se on saanut nimens\xc3\xa4 aikakauden taiteen voimakkaista it\xc3\xa4maisista vaikutteista (orientalisoiva tyyli). _NEWLINE_Orientalisoiva kausi voidaan lukea osaksi Kreikan arkaaista kautta (n. 725/700\xe2\x80\x93480 eaa.) sen ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 taidehistoriallisena vaiheena. Orientalisoivaa kautta edelsi geometrinen kausi noin 900\xe2\x80\x93725/700 eaa. ja sit\xc3\xa4 seurasi varsinainen taidehistoriallinen arkaainen kausi noin 600 eaa. alkaen._NEWLINE_Orientalisoiva tyyli tunnetaan ennen kaikkea keramiikassa. Korintissa, joka oli aikakauden merkitt\xc3\xa4vin keramiikantuottaja, ajan keramiikka tunnetaan protokorinttilaisena keramiikkana, Attikassa vastaavasti protoattikalaisena keramiikkana. Orientalisoivaa taidetta tuotettiin my\xc3\xb6s muualla Manner-Kreikassa sek\xc3\xa4 Kreetalla, Kykladeilla ja muualla Kreikan saaristossa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n700-luvun eaa. aikana kreikkalaiset perustivat lukuisia siirtokuntia ja kauppa-asemia eri puolille it\xc3\xa4isen V\xc3\xa4limeren aluetta, ja kauppayhteydet L\xc3\xa4hi-it\xc3\xa4\xc3\xa4n, kuten Foinikiaan ja Assyriaan, sek\xc3\xa4 Egyptiin voimistuivat. Seurauksena kreikkalaiset alkoivat saada kauppatavaraa sek\xc3\xa4 erilaisia kulttuurivaikutteita id\xc3\xa4st\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyi my\xc3\xb6s muun muassa kreikkalaisen kirjaimiston kehittymisen\xc3\xa4. Varallisuus lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi kaupank\xc3\xa4ynnin my\xc3\xb6t\xc3\xa4, ja samalla kasvoi ylellisyysesineiden tarve._NEWLINE_Keramiikassa muutos tapahtui ensin Korintissa, jossa protokorinttilainen kausi alkoi noin 720 eaa. Kaupunki oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kauppakaupunki ja sill\xc3\xa4 oli sijaintinsa ansiosta hyv\xc3\xa4t meriyhteydet sek\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen. 600-luvun eaa. kuluessa Korintista tuli my\xc3\xb6s m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4llisesti Kreikan suurin keramiikantuottaja. Kauppayhteyksien kautta korinttilainen keramiikka levisi koko kreikkalaiseen maailmaan._NEWLINE_Kaupank\xc3\xa4ynnin tuomien it\xc3\xa4maisten vaikutteiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 protokorinttilaisessa keramiikassa alkoi esiinty\xc3\xa4 uusia el\xc3\xa4in- ja kasviaiheita, jotka korvasivat aikaisemman geometrisen keramiikan viivakuvioaiheet. Koristelu ei saanut niink\xc3\xa4\xc3\xa4n vaikutteita it\xc3\xa4maisesta keramiikasta vaan ennemmin muusta tuon alueen taiteen koristelusta, kuten reliefiveistoksista sek\xc3\xa4 pronssi- ja norsunluuesineist\xc3\xa4. Uusien aiheiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 it\xc3\xa4mailta tuotetut taruel\xc3\xa4inhahmot otettiin osaksi kreikkalaista mytologiaa kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 niiden ymp\xc3\xa4rille kertomuksia.\n_START_SECTION_\nProtokorinttilainen keramiikka\n_START_PARAGRAPH_\nProtokorinttilainen keramiikka oli aluksi varhaisella protokorinttilaisella kaudella (n. 720\xe2\x80\x93690 eaa.) suhteellisen pienikokoista. Keramiikassa alkoi esiinty\xc3\xa4 uusia el\xc3\xa4in- ja taruhahmoaiheita, kuten leijonia, sfinksej\xc3\xa4, seireenej\xc3\xa4, griippej\xc3\xa4, khimairoita ja gorgoja, sek\xc3\xa4 uudenlaisia koristekuvioita, kuten rosetteja, palmetteja, lootuksenkukkia, el\xc3\xa4m\xc3\xa4npuukuvioita, k\xc3\xa4rhi\xc3\xa4 ja muita kasviaiheita sek\xc3\xa4 erilaisia kiemurakuvioita. Tyypillinen esine ovat aryballokset, joita k\xc3\xa4ytettiin it\xc3\xa4mailta tuotujen hajuvoiteiden s\xc3\xa4ilytykseen. Ajan kuluessa esineiden koko suureni ja ne t\xc3\xa4ytettiin kauttaaltaan kuvapinnoilla._NEWLINE_Keskisell\xc3\xa4 protokorinttilaisella kaudella (n. 690\xe2\x80\x93650 eaa.) kertovat aiheet alkoivat ottaa keskeisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 sijaa kuvituksessa. Protokorinttilaisen tyylin huippukautta oli keskisen kauden toinen vaihe (n. 670\xe2\x80\x93650 eaa.), jolloin kuvitus kehittyi luonnonmukaisemmaksi ja pienoismaalausten tekotaito kehittyi huippuunsa. My\xc3\xb6h\xc3\xa4isell\xc3\xa4 protokorinttilaisella kaudella (n. 650\xe2\x80\x93625 eaa.) kehittyneess\xc3\xa4 uudenlaisessa mustakuviotekniikassa hahmot kuvattiin mustina siluetteina j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tausta alkuper\xc3\xa4isen v\xc3\xa4riseksi. Yksityiskohdat piirrettiin mustaan kuvioon ter\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 piirtimell\xc3\xa4. My\xc3\xb6s tummaa punaista k\xc3\xa4ytettiin v\xc3\xa4rin\xc3\xa4. Tekniikka mahdollisti pienten esineiden koristelun. Toinen tekniikka oli \xc3\xa4\xc3\xa4riviivatekniikka, jossa hahmosta piirrettiin \xc3\xa4\xc3\xa4riviivat sek\xc3\xa4 sis\xc3\xa4osan yksityiskohdat mustilla tai muunv\xc3\xa4risill\xc3\xa4 viivoilla._NEWLINE_Protokorinttilainen keramiikka kehittyi siirtym\xc3\xa4kauden (n. 625\xe2\x80\x93610 eaa.) kautta arkaaisen kauden niin kutsutuksi korinttilaiseksi keramiikaksi, jonka vaiheita ovat varhainen (n. 610\xe2\x80\x93580 eaa.), keskinen (n. 580\xe2\x80\x93555 eaa.) sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6h\xc3\xa4inen (n. 555\xe2\x80\x93535 eaa.) korinttilainen keramiikka.\n_START_SECTION_\nProtoattikalainen keramiikka\n_START_PARAGRAPH_\nSaman aikakauden keramiikkaa Ateenassa ja muualla Attikassa kutsutaan vastaavasti protoattikalaiseksi keramiikaksi. Se erosi korinttilaisesta vastineestaan keraamisten astioiden suurella koolla. Vaasien pinnat jaettiin tyypillisesti ensisijaiseen puoleen, johon kuvattiin p\xc3\xa4\xc3\xa4aihe, ja toissijaiseen koristeltuun puoleen. Maalaustyyli muistuttaa edelleen paljon geometrisen kauden tyyli\xc3\xa4, mutta aiheissa on uusia it\xc3\xa4maisia aiheita._NEWLINE_Varhaisella protoattikalaisella kaudella (n. 700\xe2\x80\x93675 eaa.) aiheet olivat viel\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin mytologisia. Merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 maalareita kutsutaan nimill\xc3\xa4 Analatos-maalari ja Mesogeia-maalari. Keskisell\xc3\xa4 protoattikalaisella kaudella (n. 675\xe2\x80\x93650 eaa.) mytologisten aiheiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi selv\xc3\xa4sti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kauden kuuluisiin maalareihin lukeutuu Polyfemos-maalari. Protokorinttilaisen keramiikan j\xc3\xa4ljittelu alkoi suuremmassa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin vasta my\xc3\xb6h\xc3\xa4isell\xc3\xa4 protoattikalaisella kaudella (n. 650\xe2\x80\x93630 eaa.), kuitenkin niin, ett\xc3\xa4 suuri koko ja mytologiset aiheet s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t._NEWLINE_Protoattikkalaista keramiikkaa seurasi Attikassa niin kutsuttu proto-mustakuviokeramiikan kausi (630\xe2\x80\x93600 eaa), jolloin korinttilaiset vaikutteet olivat vahvoja. Sit\xc3\xa4 edusti tunnetuimpana Nessos-maalari, joka yhdisti korinttilaisen maalaustaidon perinteisiin ateenalaisiin aiheisiin.\n_START_SECTION_\nKuvanveisto\n_START_PARAGRAPH_\nVeistokset olivat alussa p\xc3\xa4\xc3\xa4osin puisia. Monumentaaliinen marmorinen kuvanveisto alkoi kehitty\xc3\xa4 600-luvun eaa. puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Aikakauden kuvanveiston tyyli\xc3\xa4 on kutsuttu daidaliseksi tyyliksi. Aikakaudella kehittyi jumalia ja nuorukaisia esitt\xc3\xa4vien kuros- ja kore-veistosten tyyppi. Aluksi suuria veistoksia tehtiin paikoissa, joissa marmoria oli helposti saatavilla, kuten Kykladeilla ja Samoksella.\n_START_SECTION_\nArkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nArkkitehtuurissa keskeinen rakennustyyppi oli kehittynyt mykenel\xc3\xa4isen kauden megaronista, ja siin\xc3\xa4 oli kahden pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n kannattama eteishalli. Temppelit tehtiin yleens\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin puusta, ja lis\xc3\xa4ksi niiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin terrakottaa, savitiilt\xc3\xa4 ja kive\xc3\xa4. Kauden lopulla temppeleiden puisia pylv\xc3\xa4it\xc3\xa4 alettiin korvata kivisill\xc3\xa4, ja temppeleiss\xc3\xa4 alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n kalkkikive\xc3\xa4 ja marmoria. Temppeleiden varhaisimmat pylv\xc3\xa4sj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t doorilainen ja joonialainen tyyli alkoivat kehitty\xc3\xa4. Joonialainen tyyli kehittyi Joonian rannikolla ja Egeanmeren saarilla, kuten Efesoksessa (Artemiin temppeli), Samoksella (Heraion) ja Deloksella, ja doorilainen tyyli Manner-Kreikassa, kuten Argoksessa (Heraion), Korintissa (Apollonin temppeli) ja Olympiassa (Heran temppeli), sek\xc3\xa4 Kreetalla ja Korintin l\xc3\xa4ntisiss\xc3\xa4 siirtokunnissa Korkyralla (Artemiin temppeli), Suur-Kreikassa ja Sisiliassa, erityisesti Syrakusassa.'