b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Odojevski\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir Fjodorovit\xc5\xa1 Odojevski (ven. \xd0\x92\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xcc\x81\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x80 \xd0\xa4\xd1\x91\xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9e\xd0\xb4\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb5\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9; 13. elokuuta (J: 1. elokuuta) 1803 Moskova \xe2\x80\x93 11. maaliskuuta (J: 27. helmikuuta) 1869 Moskova) oli ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen kirjailija, filosofi ja musiikkikriitikko.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir Odojevski syntyi vanhaan ruhtinassukuun, joka sammui h\xc3\xa4nen kuollessaan. H\xc3\xa4n opiskeli Moskovan yliopiston sis\xc3\xa4oppilaitoksessa ja toimi sen j\xc3\xa4lkeen journalistina. Vuonna 1826 Odojevski muutti Pietariin, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli Yleisen kirjaston varajohtajana ja Rumjantsevin museon johtajana. Vuodesta 1861 l\xc3\xa4htien h\xc3\xa4n oli senaattorina Moskovassa. H\xc3\xa4n osallistui aktiivisesti aikansa yhteiskunnalliseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, hyv\xc3\xa4ntekev\xc3\xa4isyyteen ja kansanvalistusty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Pietarissa Odojevski tunnettiin h\xc3\xa4nen 1830\xe2\x80\x931840-luvuilla pit\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjallisuussalongista, jonka k\xc3\xa4vij\xc3\xb6it\xc3\xa4 olivat muun muassa Mihail Lermontov, Nikolai Gogol ja Aleksandr Pu\xc5\xa1kin._NEWLINE_Odojevskin filosofiset ja esteettiset n\xc3\xa4kemykset ovat ristiriitaisia. H\xc3\xa4n kasvoi rationalismin ja valistusfilosofian vaikutuksen alaisena, mutta kiinnostui sitten saksalaisesta idealismista, varsinkin Friedrich von Schellingista, ja my\xc3\xb6hemmin Louis Saint-Martinin mystiikasta. Maailmankuvaltaan h\xc3\xa4n oli samanaikaisesti sek\xc3\xa4 zapadnikki ett\xc3\xa4 slavofiili._NEWLINE_Kirjailijana Odojevski tuotti valistushenkisi\xc3\xa4 satiireja, opettavaisia kertomuksia sek\xc3\xa4 romanttisia fantasiaromaaneita kuten Improvizator (\xe2\x80\x9dImprovisoija\xe2\x80\x9d, 1833), Silfida (\xe2\x80\x9dSylfidi\xe2\x80\x9d, 1837), Salamandra (\xe2\x80\x9dSalamanteri\xe2\x80\x9d, 1840) ja Kosmodrama (1840). H\xc3\xa4nen keskener\xc3\xa4iseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt tieteisutopiansa 4338-i god (\xe2\x80\x9dVuosi 4338\xe2\x80\x9d) julkaistiin vuonna 1926. 1840-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n luopui kirjallisesta toiminnasta._NEWLINE_Odojevski oli yksi ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen musiikkitieteen uranuurtajista. H\xc3\xa4n oli ensimm\xc3\xa4inen Mihail Glinkan tuotannon tutkija ja julkaisi kirjoituksia ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kansan- ja kirkkomusiikista sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsimaisista s\xc3\xa4velt\xc3\xa4jist\xc3\xa4. Musiikin aiheilla on n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 sija Odojevskin kaunokirjallisessa tuotannossa, ja h\xc3\xa4n s\xc3\xa4velsi jonkin verran my\xc3\xb6s itse.\n_START_SECTION_\nOdojevski ja Suomi\n_START_PARAGRAPH_\nOdojevski vietti kesi\xc3\xa4\xc3\xa4n Viipurin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 omistamassaan Ronkaan kartanossa ja osasi jonkin verran suomen kielt\xc3\xa4. Suomalaiseen kansanrunouteen h\xc3\xa4n tutustui Helsingin yliopistossa ty\xc3\xb6skennelleen Jakov Grotin v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4._NEWLINE_Kirjailijan kaksiosaisen Salamanteri-romaanin p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 ovat k\xc3\xb6yh\xc3\xa4 imatralainen poika Jaakko ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n nuoruudenyst\xc3\xa4v\xc3\xa4 Elsa. Jaakko liittyy 1700-luvun alussa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isiin joukkoihin, joutuu Pietariin ja saa koulutuksen Hollannissa. Palattuaan takaisin h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tulee suuri herra ja yksi keisarin apulaisista. Elsa ei kuitenkaan pysty sopeutumaan Pietarin el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja palaa Imatralle. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n ilmestyy Jaakolle salamanterina unessa ja auttaa t\xc3\xa4t\xc3\xa4 selviytym\xc3\xa4\xc3\xa4n vaikeuksistaan. Jaakko menee naimisiin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen ylimysneidon kanssa, jolloin salamanteri kostaa julmasti._NEWLINE_Romaanissaan Odojevski tuo ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iseen kaunokirjallisuuteen ensimm\xc3\xa4isen kerran sivistyneen suomalaisen henkil\xc3\xb6hahmon. Samalla h\xc3\xa4n toistaa suomalaisiin ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n liitettyj\xc3\xa4 alkukantaisuuden ja noituuden teemoja. Suomalaiset ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6in\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kirjailijan keskener\xc3\xa4iseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neess\xc3\xa4 romaanissa \xe2\x80\x9dPerhekirjeenvaihto\xe2\x80\x9d sek\xc3\xa4 humoristisessa pikku n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dMitenk\xc3\xa4 saisi p\xc3\xa4iv\xc3\xa4llisen\xe2\x80\x9d.'