b'\n_START_ARTICLE_\nLaatokan ja \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rven taistelut\n_START_SECTION_\nOperaatiot Laatokalla\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan aikaan operaatiot Laatokalla olivat v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4, koska j\xc3\xa4rvi oli j\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suurimman osan ajasta. Koska talven edetess\xc3\xa4 joukkojen ja tavarankuljetukset j\xc3\xa4\xc3\xa4n yli tulivat yh\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mmiksi, suomalaiset olivat yritt\xc3\xa4neet motittaneet neuvostojoukkoja j\xc3\xa4rven pohjoispuolelle Kitil\xc3\xa4n l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle. Kitil\xc3\xa4n joukot kuitenkin pystyiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4n yli kulkevia huoltoreittej\xc3\xa4. Suomalaiset yrittiv\xc3\xa4t toistuvasti pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 huoltoa linnoittamalla saaret j\xc3\xa4\xc3\xa4tien vieress\xc3\xa4 ja leikkaamalla railoja j\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_Operaatio Barbarossan ja jatkosodan alettua Laatokasta tuli toistamiseen osa taistelutannerta. Neuvostoliiton ensimm\xc3\xa4inen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli evakuoida loukkuun j\xc3\xa4\xc3\xa4neet puna-armeijan joukot j\xc3\xa4rven pohjoispuolella etenevien suomalaisjoukkojen tielt\xc3\xa4. Vet\xc3\xa4ytymiset olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin onnistuneita ja joukkojen tappiot olivat v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Saksalaisten ty\xc3\xb6nnytty\xc3\xa4 kohti Leningradia ja piiritetty\xc3\xa4 kaupungin j\xc3\xa4rven ylitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 huoltoreiteist\xc3\xa4 tuli ensiarvoisen t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 kaupunkia puolustaville joukoille. Koska j\xc3\xa4\xc3\xa4n muodostuminen esti aluksia kuljettamasta tarvikkeita, j\xc3\xa4\xc3\xa4tiet muodostettiin j\xc3\xa4rven j\xc3\xa4\xc3\xa4n kautta osana El\xc3\xa4m\xc3\xa4n tiet\xc3\xa4._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942 suomalaiset olivat siirt\xc3\xa4neet ainoastaan vanhentuneen moottoroidun torpedovene Sisun Laatokalle. Loput merivoimista koostuivat pienemmist\xc3\xa4 aluksista, siviiliveneist\xc3\xa4 ja kaapatuista kuljetusaluksista. Saksalaiset ja italialaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t hieman omia joukkojaan j\xc3\xa4rvelle muodostaen Laivasto-osasto K:n. K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin italialaisia moottoroituja torpedoveneit\xc3\xa4 ja saksalaisia tykist\xc3\xb6n proomuja, laivasto yritti useaan kertaan h\xc3\xa4irit\xc3\xa4 Leningradiin kulkevia huoltoreittej\xc3\xa4 Laatokalta. Osasto siirrettiin j\xc3\xa4rven j\xc3\xa4\xc3\xa4dytty\xc3\xa4 sivuun ja se ei palannut seuraavana vuonna neuvostojoukkojen onnistuttua avaamaan reitin Leningradiin maitse tammikuussa 1943. Suomalaiset ostivat useita saksalaisia proomuja ja jalkav\xc3\xa4en veneit\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 Laatokalla. He my\xc3\xb6s ostivat italialaisia moottoritorpedoveneit\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 it\xc3\xa4merell\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1943 laivaston toiminta Laatokalla oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 Syv\xc3\xa4rin yli p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 Sortavalan valtaaminen j\xc3\xa4rven pohjoispuolella, puna-armeijan jalkav\xc3\xa4kiprikaatin joukot laskeutuivat Tuloksaan j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4puolelle. Neuvostoliiton ilmavoimat estiv\xc3\xa4t Suomen laivastoa haastamasta puna-armeijan joukkoja, mutta operaation edetess\xc3\xa4, Suomalaisten laivue vahvistui kolmella vanhentuneella torpedoveneell\xc3\xa4 ja saksalaisilta ostetuilla kolmella ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isell\xc3\xa4 proomulla, jotka tukivat Suomen maajoukkoja tykist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 torjuen Neuvostoliiton hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven pohjoispuolella. Neuvostoliiton julistettua tulitauon, suurin osa Suomen merivoimista j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 evakuoitiin maateiden kautta sovitun rajan yli. My\xc3\xb6hemmin Neuvostoliitto vaati luovutettavaksi saksalaisia proomuja ja jalkav\xc3\xa4en veneit\xc3\xa4 jotka luovutettiin elokuussa 1945 Helsingiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nOperaatiot \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKun suomalaiset joukot saavuttivat \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rven vuonna 1941, he saivat haltuunsa useita Neuvostoliiton aluksia ja ne, jotka vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t puna-armeijan sotilaat olivat upottaneet matalikkoon. Yksi upotetuista partioveneist\xc3\xa4 nostettiin ja siirrettiin \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rvelle nimell\xc3\xa4 VTV 1 tukemaan laivaston toimintaa. Suomen laivastoon \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 kuuluivat tykkiveneet Karhum\xc3\xa4ki ja Kontupohja, partioveneet V\xc3\xa4in\xc3\xb6, Urho, Ilmari ja Limo sek\xc3\xa4 14 muuta moottoroitua venett\xc3\xa4 ja miinanraivaajaa. Suurin osa veneist\xc3\xa4 olivat vanhentuneita ja kyvytt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 haastamaan edes pieni\xc3\xa4 Neuvostoliiton veneit\xc3\xa4, jotka operoivat j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 sodan aikana._NEWLINE_Todettuaan ett\xc3\xa4 mahdollisuudet haastaa Neuvostoliiton merivoimia j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 avovesikaudella onnistuneesti olivat pienet, suomalaiset korostivat pitk\xc3\xa4n kantaman partioita hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Neuvostojoukkojen veneisiin niiden ollessa telakalla. Ensimm\xc3\xa4inen onnistunut toiminta tapahtui j\xc3\xa4rven j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942 suomen partioiden ylitetty\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sytytetty\xc3\xa4 tuleen neuvostojoukkojen proomuja. Pieni\xc3\xa4 kahakoita jatkui koko vuoden 1942. Huomattavassa sitoutumisessa 4. syyskuuta kolme suomalaista alusta, jotka olivat saattamassa hinaajaa, hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Neuvostoliittolaisen h\xc3\xb6yrylaivan ja aseistettujen partioveneiden kimppuun ratkaisemattomin tuloksin. Talvella 1942\xe2\x80\x931943 \xc3\x84\xc3\xa4ninen ei j\xc3\xa4\xc3\xa4tynyt kunnolla, mik\xc3\xa4 esti toimet j\xc3\xa4\xc3\xa4n yli. Toinen ratkaisematon kohtaaminen Suomen ja Neuvostoliiton laivaston v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 tapahtui 13. syyskuuta 1943. Talvi 1943\xe2\x80\x931944 oli my\xc3\xb6s melko l\xc3\xa4mmin, jolloin alukset kykeniv\xc3\xa4t purjehtimaan normaalisti j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4._NEWLINE_Koska liikenn\xc3\xb6intiverkostot rannalla olivat suhteellisen rajallisia, Suomen merivoimien p\xc3\xa4\xc3\xa4teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli suojella materiaalienkuljetuksia j\xc3\xa4rven yli. Kun Neuvostoliitto aloitti suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen Karjalankannaksella vuonna 1944, suomalaiset olivat ennakoineet t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja evakuoineet joukkonsa \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4. Suomalaiset suojasivat onnistuneesti evakuointisaattueita 16.\xe2\x80\x9327. kes\xc3\xa4kuuta 1944 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana, jonka j\xc3\xa4lkeen alukset riisuttiin aseista ja upotettiin. Vain VTV-1 s\xc3\xa4\xc3\xa4stettiin ja kuljetettiin rautateitse Baltiaan. Neuvostoliiton merivoimat aloittivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 26. kes\xc3\xa4kuuta ja puna-armeijan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tty\xc3\xa4 Petroskoihin 28. kes\xc3\xa4kuuta 1944, suomalaiset olivat jo poistuneet alueelta.'