b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen Akatemia\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Akatemia (lyhenne SA) on Suomen opetus- ja kulttuuriministeri\xc3\xb6n hallinnonalaan kuuluva tutkimusrahoituksen ja tiedepolitiikan asiantuntijaorganisaatio.\n_START_SECTION_\nTeht\xc3\xa4v\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAkatemian toiminnan perusarvona on toimia tieteen parhaaksi. Akatemia pyrkii kaikessa toiminnassaan luotettavuuteen, puolueettomuuteen, avoimuuteen, vuorovaikutteisuuteen ja huippuasiantuntemuksen hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Suomen Akatemia m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelee teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen korkeatasoisen tieteellisen tutkimuksen rahoituksen, tieteen ja tiedepolitiikan asiantuntijana toimimisen sek\xc3\xa4 tieteen ja tutkimusty\xc3\xb6n aseman vahvistamisen. Vuonna 2017 Suomen Akatemia rahoitti tutkimusta\xc2\xa0437 miljoonalla eurolla.\xc2\xa0Akatemian tutkimusrahoituksella rahoitetaan vuosittain\xc2\xa02 700 henkil\xc3\xb6ty\xc3\xb6vuotta yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa._NEWLINE_Rahoitusmuodoista t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 ovat yleiset tutkimushankkeet, tutkimusohjelmat, huippuyksikk\xc3\xb6ohjelmat sek\xc3\xa4 tutkijan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t. Suomen Akatemia muun muassa my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaisia, arvostettuja akatemiaprofessorin ja akatemiatutkijan teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 rahoittaa tutkijatohtorin projekteja. Uutena rahoitusmuotoja Akatemialle on tullut strategisen tutkimuksen rahoitus. Sen tavoitteena on tukea tiedolla johtamista sek\xc3\xa4 tarjota ratkaisuja suomalaisen yhteiskunnan uudistumiseen ja ideoita elinkeino- ja ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4n tulevaisuuteen._NEWLINE_Tasavallan presidentti my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen Akatemian esityksest\xc3\xa4 tieteen akateemikon arvonimen ansioituneelle suomalaiselle tai ulkomaalaiselle tieteenharjoittajalle. Suomalaisia tieteen akateemikkoja voi olla yht\xc3\xa4 aikaa 16, ulkomaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 ei ole rajoitettu._NEWLINE_Niin sanotun vanhan akatemian aikana vuosina 1947\xe2\x80\x931969 Suomen Akatemian muodostivat akateemikon virkaa hoitaneet tieteen ja taiteen akateemikot.\n_START_SECTION_\nOrganisaatio\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Akatemian p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja on ollut maaliskuusta 2012 alkaen Heikki Mannila. H\xc3\xa4nen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli Markku Mattila._NEWLINE_Suomen Akatemian toiminta perustuu hallituksen, nelj\xc3\xa4n tieteellisen toimikunnan, muiden tieteen asiantuntijoiden ja hallintoviraston yhteiseen ty\xc3\xb6panokseen. Muita elimi\xc3\xa4 ovat strategisen tutkimuksen neuvosto (STN) ja tutkimusinfrastruktuurikomitea (TIKI). STN rahoittaa pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4nnitteist\xc3\xa4 ja ohjelmamuotoista tutkimusta, joka tuottaa ratkaisuja merkitt\xc3\xa4viin suomalaisen yhteiskunnan haasteisiin. TIKI seuraa ja kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kansallista ja kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 tutkimusinfrastruktuuritoimintaa, p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 tutkimusinfrastruktuurihankkeiden valinnasta ja niiden rahoituksesta sek\xc3\xa4 vastata hankkeiden seurannasta. Akatemian hallintoa hoitaa ja kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 hallintovirasto.\n_START_SECTION_\nHallitus\n_START_PARAGRAPH_\nAkatemian ylin p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 elin on valtioneuvoston nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 hallitus, johon kuuluu puheenjohtajan lis\xc3\xa4ksi viidest\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Sen toimikausi on kolmivuotinen._NEWLINE_Hallitus vastaa Suomen Akatemian tiedepoliittisesta linjasta sek\xc3\xa4 tutkimusm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahojen jaosta tieteellisille toimikunnille.\n_START_SECTION_\nToimikunnat\n_START_PARAGRAPH_\nValtioneuvosto nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s tieteellisten toimikuntien j\xc3\xa4senet kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Toimikuntien aloja ovat biotieteet ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, kulttuuri ja yhteiskunta, luonnontieteet ja tekniikka sek\xc3\xa4 terveys._NEWLINE_Toimikunnat p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tutkimuksen rahoituksesta omilla toimialoillaan ja toimivat asiantuntijoina tiedepoliittisissa kysymyksiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen laki Suomen Akatemiasta s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin 20. tammikuuta 1939, mutta se ei tullut koskaan voimaan. Sen mukaan akatemiaan olisi kuulunut kuusi tasavallan presidentin valtioneuvoston esityksest\xc3\xa4 nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 akateemikkoa. Toisen maailmansodan vuoksi lain voimaantuloa lyk\xc3\xa4ttiin useamman kerran, ja vuonna 1942 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin, ett\xc3\xa4 sen piti tulla voimaan vuoden 1950 alussa._NEWLINE_Rauhan palattua Leo Sario ryhtyi tarmokkaasti toimiin Suomen akatemian perustamiseksi. Vuonna 1946 hallitus antoi eduskunnalle esityksen laiksi valtion apurahoista korkeimman hengenviljelyn edist\xc3\xa4miseksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n esityksen eduskuntak\xc3\xa4sittelyn yhteydess\xc3\xa4 Alpo Lumme ja suuri joukko muita kansanedustajia teki lakialoitteen, jonka mukaan samassa yhteydess\xc3\xa4 olisi perustettava Suomen Akatemia pitk\xc3\xa4lti Sarion ehdottamassa muodossa._NEWLINE_Esikuvina Suomen akatemialle olivat ulkomaiset akatemiat kuten Neuvostoliiton tiedeakatemia ja erityisesti Ranskassa 1700-luvulta saakka toiminut Institut de France. Aloite aiheutti eduskunnassa runsaasti kiistely\xc3\xa4. Varsinkin SKDL vastusti Akatemian perustamista, sill\xc3\xa4 puolueessa pel\xc3\xa4ttiin akateemikoiksi nimitett\xc3\xa4v\xc3\xa4n ainoastaan vanhoja oikeistolaisia kulttuurin johtohahmoja, joita he pitiv\xc3\xa4t Natsi-Saksan my\xc3\xb6t\xc3\xa4ilij\xc3\xb6in\xc3\xa4 ja Neuvostoliiton vastustajina. Silloinen opetusministeri Eino Kilpi taas piti monia muita sivistystoimen hankkeita silloisissa oloissa kiireellisempin\xc3\xa4. Eduskunta kuitenkin hyv\xc3\xa4ksyi aloitteen ja laki vahvistettiin vuonna 1947._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lain mukainen Suomen Akatemia, niin sanottu vanha akatemia aloitti toimintansa huhtikuussa 1948. Sen tarkoituksena oli korkeimman hengenviljelyn edist\xc3\xa4minen Suomessa. Siin\xc3\xa4 oli 12 akateemikon virkaa, joiden haltijoista nelj\xc3\xa4n tuli edustaa luonnontieteit\xc3\xa4, kolmen humanistisia tieteit\xc3\xa4 ja kolmen taiteita. Loput kaksi virkaa olivat alaltaan vaihtuvia. T\xc3\xa4ysilukuinen akatemia oli kuitenkin vain vuosina 1955\xe2\x80\x931964; aina muulloin oli osa akateemikon viroista avoinna. Akateemikot nimitti tasavallan presidentti erityisen akatemialautakunnan esityksest\xc3\xa4, johon valitsivat edustajansa Helsingin yliopisto, Turun yliopisto, \xc3\x85bo Akademi, Yhteiskunnallinen korkeakoulu ja er\xc3\xa4\xc3\xa4t tiede- ja kulttuurij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t. Akateemikkojen eroamisik\xc3\xa4 oli 70 vuotta._NEWLINE_Akatemian esimiehin\xc3\xa4 toimivat A. I. Virtanen 1948\xe2\x80\x931963, Paavo Ravila 1963, Alvar Aalto 1963\xe2\x80\x931968 ja Georg Henrik von Wright vuodesta 1968._NEWLINE_Akateemikkojen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli oman alansa kaikinpuolinen edist\xc3\xa4minen, nuoremman tutkija- ja taiteilijapolven opastus ja ennen kaikkea oma luova ty\xc3\xb6. Tarkoituksena oli erityisesti, ett\xc3\xa4 kaikkein etevimm\xc3\xa4t tieteilij\xc3\xa4t voisivat keskitty\xc3\xa4 tutkimusty\xc3\xb6h\xc3\xb6n sen sijaan, ett\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n olisi yliopiston professoreina toimiessaan k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 runsaasti aikaa ja voimia muun muassa luentoihin ja niiden valmisteluihin, kokeiden, pro gradu -t\xc3\xb6iden ja v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjojen tarkastamiseen sek\xc3\xa4 hallinnollisiin teht\xc3\xa4viin. Yhteis\xc3\xb6n\xc3\xa4 akatemialla ei ollut lakis\xc3\xa4\xc3\xa4teisi\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4, mutta se teki aloitteet muun muassa valtion tieteellisten toimikuntien, tieteen ministeri\xc3\xb6neuvoston ja Atomienergianeuvoston perustamiseksi._NEWLINE_Suomen Akatemian yhteydess\xc3\xa4 toimi vuosina 1949\xe2\x80\x931970 my\xc3\xb6s Kielitoimisto, joka nykyisin on osa Kotimaisten kielten keskusta (Kotus)._NEWLINE_Presidentti Kekkonen her\xc3\xa4tti valtioneuvoston istunnossa joulukuussa 1964 kysymyksen Suomen Akatemiaa koskevan lain kumoamisesta, jolloin sille my\xc3\xb6nnetyt varat olisi voitu my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 tarkoituksenmukaisemmin tieteellisen tutkimuksen ja luovan ty\xc3\xb6n edist\xc3\xa4miseksi. Kysymys Suomen Akatemian lakkauttamisesta oli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen vireill\xc3\xa4 useiden vuosien ajan, eik\xc3\xa4 siihen en\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden 1965 j\xc3\xa4lkeen nimitetty uusia akateemikkoja._NEWLINE_Vuoden 1970 alussa tuli voimaan uusi laki tieteellisen tutkimuksen j\xc3\xa4rjestelyst\xc3\xa4. Vuonna 1948 perustettu Suomen akatemia lakkautettiin, mutta silloiset akateemikot s\xc3\xa4ilyttiv\xc3\xa4t palkkaetunsa. Samalla perustettiin opetusministeri\xc3\xb6n alainen, my\xc3\xb6s Suomen Akatemian nimell\xc3\xa4 tunnettu tieteen keskustoimikunta sek\xc3\xa4 joukko eri tieteenhaarojen toimikuntia. Taidehallinto ei uuteen Suomen Akatemiaan en\xc3\xa4\xc3\xa4 kuulunut._NEWLINE_Vuonna 1994 tehtiin suurempi organisaationmuutos: Tieteen keskustoimikunta korvaantui Suomen Akatemian hallituksella, jota johtaa tasavallan presidentin nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja. Akatemian toimikuntien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 supistettiin nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n.'