b'\n_START_ARTICLE_\nGabriel Naud\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nGabriel Naud\xc3\xa9 (2. helmikuuta 1600 \xe2\x80\x93 10. hein\xc3\xa4kuuta 1653) oli ranskalainen kirjastonhoitaja ja yksi oppineista libertiineist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli Gui Patinin, Pierre Gassendin ja monen muun aikansa liberaalin ajattelijan yst\xc3\xa4v\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNaud\xc3\xa9 syntyi Pariisissa ja opiskeli l\xc3\xa4\xc3\xa4ketiedett\xc3\xa4 Pariisissa ja Padovassa. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Ludvig XIII:n l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri. Vuonna 1629 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli kardinaali Bagnin kirjastonhoitaja Roomassa, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuoltua vuonna 1641 kardinaali Barberinin kirjastonhoitaja. My\xc3\xb6s Kardinaali Richelieu aikoi tehd\xc3\xa4 Naud\xc3\xa9sta kirjastonhoitajansa, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuoltua Naud\xc3\xa9 hyv\xc3\xa4ksyi saman viran kardinaali Mazarinin palveluksessa. Seuraavan kymmenen vuoden ajan h\xc3\xa4n kokosi kirjoja Euroopan eri puolilta suureen Biblioth\xc3\xa8que Mazarineen._NEWLINE_Fronde-kapinan seurauksena parlement myi kirjaston. Kuningatar Kristiina kutsui Naud\xc3\xa9n Tukholmaan. H\xc3\xa4n ei kuitenkaan viihtynyt Ruotsissa, ja Mazarinin pyydetty\xc3\xa4 t\xc3\xa4t\xc3\xa4 palaamaan ja kokoamaan hajallaan olevan kirjaston uudelleen, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 suostui. H\xc3\xa4n kuitenkin kuoli matkalla Abbevilless\xc3\xa4 vuonna 1653.'