b'\n_START_ARTICLE_\nMarathon\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMarathonin alue on ollut asuttu neoliittiselta kivikaudelta l\xc3\xa4htien. Sen alueen nelj\xc3\xa4 kaupunkia muodostivat alun perin Tetrapolis-nimisen liiton. Siihen kuuluivat Marathon, Probalinthos, Trikorythos ja Oinoe. Kaikki n\xc3\xa4m\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 demosta sijaitsivat Marathonin tasangolla Parnes- ja Pentelikon-vuorten v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella. Marathon oli n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vin, ja siksi demoksiin viitattiin yleens\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 Marathonin nimell\xc3\xa4._NEWLINE_Kreikkalaisessa mytologiassa Marathonia hallitsi Ksuthos, joka nai Erekhtheuksen tytt\xc3\xa4ren. Herakleidit pakenivat alueelle sen j\xc3\xa4lkeen, kun heid\xc3\xa4t oli ajettu pois Peloponnesokselta, ja voittivat siell\xc3\xa4 Eurystheuksen. Marathon oli my\xc3\xb6s paikka, jossa Theseus voitti aluetta h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4neen Marathonin h\xc3\xa4r\xc3\xa4n. Alueen nimen selitettiin tulleen heeros Marathonista, joka oli Sikyonin kuninkaan Epopeuksen poika tai toisen n\xc3\xa4kemyksen mukaan arkadialainen._NEWLINE_Perinteen mukaan Tetrapolis oli yksi Kekropsin ajan Attikan kahdestatoista vanhasta kaupungista (polis) tai kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 (k\xc5\x8dm\xc4\x93), jotka Theseus myytin mukaan yhdisti (synoikismos) Ateenaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Tetrapolis j\xc3\xa4i pois k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4. Kleistheneen uudistuksen vuonna 508 eaa. j\xc3\xa4lkeen Tetrapoliksen osista tuli demoksia. Marathon, Trikorythos ja Oinoe kuuluivat Aiantis-fyleen ja Probalinthos Pandionis-fyleen. Marathonin demoksella oli alun perin 10 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa (fyleiss\xc3\xa4 ja demoksissa my\xc3\xb6hemmin tapahtuneiden muutosten seurauksena edustajia oli roomalaisella kaudella 13)._NEWLINE_Antiikin ajalta Marathon tunnetaan erityisesti vuonna 490 eaa. k\xc3\xa4ydyn Marathonin taistelun paikkana. Taistelu oli osa persialaissotia, ja siin\xc3\xa4 Ateenan armeija kukisti persialaiset n\xc3\xa4iden tehty\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen Attikan maaper\xc3\xa4lle. Tarinan mukaan taistelun j\xc3\xa4lkeen sotilas nimelt\xc3\xa4 Feidippides juoksi Ateenaan kertomaan voitosta. Perill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n huudahti \xe2\x80\x9d\xce\xbd\xce\xb5\xce\xbd\xce\xaf\xce\xba\xce\xb1\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xe2\x80\x9d (nenikamen, \xe2\x80\x9dolemme voittaneet\xe2\x80\x9d) ja kuoli. Matka Marathonista Ateenaan olisi ollut noin 40 kilometri\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 juontuu nykyinen urheilulaji maratonjuoksu._NEWLINE_Marathon oli suurikokoinen demos, ja sen v\xc3\xa4kiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin 3\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4. Tunnetuimpia Marathonista kotoisin olleita henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 on roomalaisella ajalla el\xc3\xa4nyt Herodes Atticus. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kuoli Marathonissa. Demoksen kansalaisesta k\xc3\xa4ytettiin demonyymi\xc3\xa4 Marath\xc5\x8dnios (\xce\x9c\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb1\xce\xb8\xcf\x8e\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82)._NEWLINE_Marathonin arkeologiset kaivaukset on suorittanut Ateenan arkeologinen seura.\n_START_SECTION_\nArkeologiset kohteet ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikin aikaisen Marathonin demoksen oletetaan sijainneen nykyisen Vran\xc3\xa1ksen kyl\xc3\xa4n alueella nykyisen Marath\xc3\xb3naksen kaupungin sijasta. Alueelta on tehty lukuisia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n historian varrelta, muun muassa neoliittiselta kaudelta, helladiselta ja mykenel\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 kaudelta sek\xc3\xa4 antiikin ajalta aina roomalaiselle kaudelle saakka. Monet l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ovat hautal\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4._NEWLINE_Marathonin taistelun tasangon keskell\xc3\xa4 nykyisess\xc3\xa4 \xc3\x81gios Pantele\xc3\xadmonaksen kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee niin kutsuttu Ateenalaisten hautakumpu (38\xc2\xb007\xe2\x80\xb205\xe2\x80\xb3N, 23\xc2\xb058\xe2\x80\xb242\xe2\x80\xb3E ), joka tunnetaan nykyisin nimell\xc3\xa4 Sor\xc3\xb3s (\xe2\x80\x9dKasa\xe2\x80\x9d). Kumpu on noin 9 metri\xc3\xa4 korkea, ja sen halkaisija on noin 50 metri\xc3\xa4 ja ymp\xc3\xa4rysmitta noin 183 metri\xc3\xa4. Siihen on haudattu ne 192 ateenalaista sotilasta, jotka kuolivat Marathonin taistelussa. Hautakummusta on l\xc3\xb6ydetty j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 hautaroviolla poltetuista luista sek\xc3\xa4 hautalahjaksi annettua keramiikkaa._NEWLINE_Vran\xc3\xa1ksen kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 puolestaan sijaitsee pienempi niin kutsuttu Plataiailaisten hautakumpu (38\xc2\xb007\xe2\x80\xb224\xe2\x80\xb3N, 23\xc2\xb056\xe2\x80\xb256\xe2\x80\xb3E ), johon haudattiin taistelussa kuolleet plataiailaiset sotilaat. Sen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsee mykenel\xc3\xa4isaikaisten tholos-hautojen (2000\xe2\x80\x931600 eaa.) arkeologinen kohde._NEWLINE_Oinoen alueelta on l\xc3\xb6ydetty Panin luola. Sen vanhimmat l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ovat ajalta 5300 eaa. ja se on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yht\xc3\xa4jakoisesti mykenel\xc3\xa4isen ajan lopulle noin vuoteen 1100 eaa. saakka. Luola otettiin uudelleen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Marathonin taistelun j\xc3\xa4lkeen. Tuolloin siit\xc3\xa4 tehtiin Panin kulttipaikka Ateenan Panin luolan tavoin, sill\xc3\xa4 jumalan uskottiin auttaneen ateenalaisia taistelussa._NEWLINE_Alueen muihin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin lukeutuvat Ts\xc3\xa9pin, Vran\xc3\xa1ksen ja Pl\xc3\xa1sin kivi- ja pronssikautiset hautausmaat; Herakleion eli Herakleelle omistettu pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6, jota marathonilaiset pitiv\xc3\xa4t Kreikan varhaisimpana; Herodes Atticuksen tai t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaimon Regillan tila; sek\xc3\xa4 Herodeen noin vuonna 160 jaa. perustaman egyptil\xc3\xa4isille jumalille omistetun pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6n rauniot._NEWLINE_Alueelta tehdyt esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ovat Marathonin arkeologisessa museossa, joka sijaitsee Vran\xc3\xa1ksessa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Plataiailaisten hautakumpua.'