b'\n_START_ARTICLE_\nPunnus (Muolaa)\n_START_PARAGRAPH_\nPunnus (v:sta 1948 ven. \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xbe\xd0\xb7\xd1\x91\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5, Krasnoozjornoje tai \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5, Krasnoozernoje) on Suomen entiseen Muolaan kuntaan kuulunut kyl\xc3\xa4  ja nykyisen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Leningradin alueen K\xc3\xa4kisalmen piirin Punnuksen eli Krasnoozernojen kunnan keskuskyl\xc3\xa4 Karjalankannakksella.  Kyl\xc3\xa4 sjaitsee Punnusj\xc3\xa4rven luoteisrannalla.\n_START_SECTION_\nVarhaishistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPunnuksen kyl\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 samannimisen j\xc3\xa4rven ja joen nimen sanotaan olevan per\xc3\xa4isin 1500-luvulta, jolloin ruotsalainen sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Pontus De la Gardie liikkui joukkoineen alueella ja rakennutti soille kapulateit\xc3\xa4, niin sanottuja Pontuksen siltoja. Pontuksen sanotaan asuneen Punnuksen Hovinniemess\xc3\xa4 kolme vuotta.\n_START_SECTION_\nSijainti ja rajat\n_START_PARAGRAPH_\nSuomelle kuuluessaan Punnus sijaitsi Muolaan koillisosassa \xc3\x84yr\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Valkj\xc3\xa4rven kuntien rajoilla noin kuusi kilometri\xc3\xa4 Muolaan kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 Kirkkorannasta it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Punnus oli Muolaan suurin kyl\xc3\xa4. Punnuksen keskell\xc3\xa4, osittain Peikolan rajalla oli pieni Sokialan kyl\xc3\xa4, jonka asutus liittyi Punnuksen kyl\xc3\xa4keskustaan. Punnuksen naapurikyli\xc3\xa4 Muolaan puolella olivat l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Yl\xc3\xa4-Kuusaa, Peippola, Peikola ja Passila, etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Telkk\xc3\xa4l\xc3\xa4, Himala sek\xc3\xa4 Punnusj\xc3\xa4rven toisella puolella Saustala. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Valkj\xc3\xa4rven puolella naapurikyli\xc3\xa4 olivat Marjaniemi, Jutikkala sek\xc3\xa4 Sarkola ja pohjoisessa \xc3\x84yr\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n kunnan puolella M\xc3\xa4lk\xc3\xb6l\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi kyl\xc3\xa4 rajoittui pohjoisessa Vuokseen, jonka toisella puolella oli Vuokselan kunta. \xc3\x84yr\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaisen rajan muodosti Vuokseen laskeva Salmenkaitajoki, etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Himalan ja Telkk\xc3\xa4l\xc3\xa4n vastaisen rajan muodosti Punnusj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Kirkkoj\xc3\xa4rveen laskeva Punnusjoki ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Passilan ja Peikolan vastainen raja kulki Punnusjokeen laskevissa Suomenojassa, Myllyojassa ja R\xc3\xa4m\xc3\xa4suonojassa.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4kuva\n_START_PARAGRAPH_\nPunnuksen pohjoisosan kautta kulkivat kantatie 62 Viipurista Mets\xc3\xa4pirttiin ja Viipurista Valkj\xc3\xa4rvelle johtanut Liimatta\xe2\x80\x93Valkj\xc3\xa4rvi-rata, jonka varressa oli Punnuksen pys\xc3\xa4kki. Kantatielt\xc3\xa4 erkani kyl\xc3\xa4n pohjoisosassa maantie l\xc3\xa4nteen, joka johti Yl\xc3\xa4-Kuusaan kautta kantatie 63 ja etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Punnuksen kyl\xc3\xa4keskuksen kautta Lehtokyl\xc3\xa4\xc3\xa4n johtava maantie. N\xc3\xa4iden kahden maantien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsiosassa kulki kyl\xc3\xa4tie. Lis\xc3\xa4ksi Punnuksesta johti kyl\xc3\xa4tiet l\xc3\xa4nteen Koiralaan ja Punnusj\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolitse Valkj\xc3\xa4rven Valkeamatkan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_Punnuksen kyl\xc3\xa4n keskus, johon my\xc3\xb6s Sokialan kyl\xc3\xa4n asutus liittyi, sijaitsi laajalla peltoaukealla Punnusj\xc3\xa4rven luoteirannalla Lehtokyl\xc3\xa4\xc3\xa4n johtavan maantien varrella. Vuoksen laskun ja \xc3\x84yr\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n puolella sijainneiden P\xc3\xb6ll\xc3\xa4kk\xc3\xa4l\xc3\xa4n tehtaiden l\xc3\xa4heisyys synnytti huomattavan asutuskeskittym\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kyl\xc3\xa4n pohjoisosaan Salmenkaitajoen rannalle Puratsimeen, josta asutus jatkui Salmenkaitajoen etel\xc3\xa4rantaa pitkin Vuoksen rantaan asti. L\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Vuoksea ollutta asutusta nimitettiin Punnusjokisuuksi tai Jokisuuksi. Kyl\xc3\xa4keskuksen ja Jokisuun kulmakunnan v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 Punnuksen pys\xc3\xa4kin seutu ja Mets\xc3\xa4kyl\xc3\xa4. Punnuksessa oli noin 120 taloa. ja Sokialassa noin 10 taloa. Punnuksessa oli kaksi kansakoulua, Kannaksen Osuusliikkeen myym\xc3\xa4l\xc3\xa4, useita yksityiskauppoja, Punnuksen osuuskassa, nuorisoseurantalo, Lehikoisen mylly ja saha. Vuonna 1936 Punnuksen kyl\xc3\xa4n pinta-ala oli 32,94 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, josta oli peltoa 1\xc2\xa0117 hehtaaria, niitty\xc3\xa4 44 hehtaaria ja mets\xc3\xa4\xc3\xa4 2\xc2\xa0090 hehtaaria. Sokialan kyl\xc3\xa4n pinta-ala oli samana vuonna 2,99 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, josta oli peltoa 132 hehtaaria, niitty\xc3\xa4 kolme hehtaaria ja mets\xc3\xa4\xc3\xa4 164 hehtaaria. Punnuksen peltopinta-ala oli lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt huomattavasti Vuoksen laskun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ja vasinkin Punnusj\xc3\xa4rven laskun my\xc3\xb6t\xc3\xa4, jolloin Punnusjoen ja Punnusj\xc3\xa4rven rantaniityt saatiin viljelykseen.\n_START_SECTION_\nKoulut\n_START_PARAGRAPH_\nPunnuksen koulupiiri perustettiin vuonna 1889 ja koulutalo valmistui seuraavana vuonna kyl\xc3\xa4keskustaan. Koulupiirin kuuluivat aluksi my\xc3\xb6s my\xc3\xb6hemmin perustetut Telkk\xc3\xa4l\xc3\xa4n ja Peikolan koulupiirit. Punnuksen koulutalo tuhoutui Suomen sis\xc3\xa4llissodassa vuonna 1918, jonka j\xc3\xa4lkeen rakennettiin uusi isompi koulu. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 koulurakennus puolestaan paloi talvisodassa. Punnuksen kyl\xc3\xa4n pohjoisosaan perustettiin vuonna 1934 Jokisuun koulu, joka aloitti toimintansa vuokratiloissa Jokisuun kulmakunnalla. Jokisuun koulupiiriin kuuluivat Mets\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n ja Jokisuun kulmakunnat. Jokisuun sementtitiilist\xc3\xa4 rakennettu koulu valmistui vuonna 1939 Punnuksen pys\xc3\xa4kin l\xc3\xa4heisyyteen. Jokisuunkin koulu k\xc3\xa4rsi pahoja vaurioita talvisodassa, mutta se olisi pystytty korjaamaan.\n_START_SECTION_\nSota-aika\n_START_PARAGRAPH_\nPunnuksen ja Sokialan asukkaat evakuoitiin l\xc3\xa4ntisemp\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t palaamaan raunioituneeseen kotikyl\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4. J\xc3\xa4lleenrakennuksen lis\xc3\xa4ksi p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin Punnuksen jakokunnassa, jonka Punnus ja Sokiala muodostivat, aloittaa tilusj\xc3\xa4rjestely, jonka avulla useisiin osiin ja palstoihin jakautuneet tilat saataisiin toimivimmiksi kokonaisuuksiksi. Tilusj\xc3\xa4rjestelyn yhteydess\xc3\xa4 Sokialan kyl\xc3\xa4 lakkautettiin ja liitettiin Punnuksen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. J\xc3\xa4lleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kyl\xc3\xa4 j\xc3\xa4i taas Neuvostoliiton puolelle. Sodan j\xc3\xa4lkeen Muolaan siirtov\xc3\xa4ki asutettiin Lounais-H\xc3\xa4meeseen ja Etel\xc3\xa4-Pirkanmaalle, jossa Punnuksen ja Sokialan asukkaat asutettiin Urjalaan.'