b'\n_START_ARTICLE_\nVuosaarenhuippu\n_START_PARAGRAPH_\nVuosaarenhuippu on yli 60 hehtaarin laajuinen ulkoilualue Vuosaaren pohjoisosassa it\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Helsingiss\xc3\xa4. Alueella sijaitsi aiemmin Vuosaaren kaatopaikka ja rakentamisesta yli j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden maamassojen sijoituspaikka. Entisest\xc3\xa4 kaatopaikasta ja maant\xc3\xa4ytt\xc3\xb6alueesta on maisemointity\xc3\xb6ll\xc3\xa4 rakennettu Helsingin mittakaavassa poikkeuksellinen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, jossa el\xc3\xa4\xc3\xa4 laaja kirjo kasvi- ja el\xc3\xa4inlajeja. Polut yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t Vuosaarenhuipun my\xc3\xb6s viereiseen Mustavuoren suojelualueeseen.\n_START_SECTION_\nKaatopaikan historia\n_START_PARAGRAPH_\nVuosaaren kaatopaikka oli toiminnassa vuosina 1966\xe2\x80\x931975 ja 1979\xe2\x80\x931988. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 vuosina se oli yksi \xe2\x80\x9dkolmesta suuresta\xe2\x80\x9d. Kaksi muuta olivat Ison-Huopalahden kaatopaikka ja Pasilan kaatopaikka. Se on \xc3\x84mm\xc3\xa4ssuon kaatopaikan j\xc3\xa4lkeen toiseksi suurin Pohjoismaissa koskaan sijainnut kaatopaikka. Alueelle vietiin talousj\xc3\xa4tett\xc3\xa4 ja teollisuusj\xc3\xa4tett\xc3\xa4 ja todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti my\xc3\xb6s ongelmaj\xc3\xa4tett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLohjan Kalkkitehtaan kaatopaikkana\n_START_PARAGRAPH_\n1960-luvun ajan alue toimi Lohjan Kalkkitehdas Oy:n kaatopaikkana. Kalkkitehtaalla oli alueella kalkkikivilouhos, joka sittemmin n\xc3\xa4kyi maastossa vanhana, vedell\xc3\xa4 t\xc3\xa4yttyneen\xc3\xa4 lampena. Paikan erikoisuus oli lohenpunainen marmori, jota Lohjan Kalkki Oy ja sittemmin Rudus Oy nosti laattoina aina 60 metrin syvyydest\xc3\xa4. N\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4sti alueella toimi my\xc3\xb6s kivenmurskaamo, jonka synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 p\xc3\xb6ly johti l\xc3\xa4hiasukkaiden valituksen seurauksena p\xc3\xb6lyn m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 todettiin haitalliseksi ja yritys m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin korjaamaan tilanne. Tarkempia tietoja t\xc3\xa4st\xc3\xa4 vaiheesta on vaikea l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHelsingin kaupungin kaatopaikkana\n_START_PARAGRAPH_\nVuosaaren kaatopaikka kaupungin kaatopaikkana perustettiin, kun Vuosaari oli liitetty Helsinkiin 1966 ja Vartiokyl\xc3\xa4n kaatopaikka samanaikaisesti t\xc3\xa4yttyi. Alue oli tuolloin syrj\xc3\xa4ist\xc3\xa4 seutua Vantaan ja Sipoon rajamailla. Syrj\xc3\xa4isest\xc3\xa4 sijainnista huolimatta l\xc3\xa4hin asutus sijaitsi vain 400 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kaatopaikasta. Kaatopaikka oli aluksi vartioimaton ja puutteellisesti hoidettu ja se vilisi rottia ja lokkeja. J\xc3\xa4tteet oli kasattu paikalle hyvin l\xc3\xb6yh\xc3\xa4sti, ja t\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 j\xc3\xa4tteiden v\xc3\xa4liin p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4 ilma mahdollisti my\xc3\xb6s lukuisat tulipalot, joiden sankat savut haittasivat l\xc3\xa4hitalojen asukkaita._NEWLINE_Vuodesta 1975 l\xc3\xa4htien Vuosaaren kaatopaikka j\xc3\xa4i nelj\xc3\xa4n vuoden ajan tilap\xc3\xa4isesti pois k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4, mutta Ison Huopalahden kaatopaikan j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 pois k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 j\xc3\xa4tteit\xc3\xa4 ryhdyttiin tuomaan uudelleen Vuosaareen. Vuosaaren asukkaiden mielest\xc3\xa4 kaatopaikka oli otettu uudelleen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n laittomasti, ja he vastustivat sit\xc3\xa4 voimakkaasti. Kaatopaikan hoitoa syytettiin edelleen huonoksi, olihan se edelleen vartioimaton ja julkisuudessa esitettiin v\xc3\xa4itteit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sinne ajettiin my\xc3\xb6s ongelmaj\xc3\xa4tteit\xc3\xa4, kuten myrkkyj\xc3\xa4, \xc3\xb6ljyj\xc3\xa4 ja liuottimia. Vuonna 1980 kaupunginosan asuntoyhti\xc3\xb6t valittivat kaatopaikasta terveydenhoitoviranomaisille, Helsingin poliisilaitokselle ja lopulta my\xc3\xb6s oikeuskanslerille. My\xc3\xb6s Helsingin luonnonsuojeluyhdistys vaati kaatopaikan sulkemista. Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4ninoikeus kielsikin kaatopaikan t\xc3\xa4yt\xc3\xb6n, ja kun kaupungin mahdollisuudet j\xc3\xa4tteidens\xc3\xa4 h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4miseen k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t v\xc3\xa4hiin, korostui Kyl\xc3\xa4saaren j\xc3\xa4tteenpolttolaitoksen asema kaupungin j\xc3\xa4tehuollossa. Ilmeisesti kaatopaikan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kiellon my\xc3\xb6t\xc3\xa4 se muuttui vuonna 1981 valvotuksi alueeksi._NEWLINE_N\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4sti talous- ja teollisuusj\xc3\xa4tteen vienti Vuosaareen nyt loppui, mutta sen j\xc3\xa4lkeen sinne vietiin ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4maata, ilmeisesti vuoteen 1988 saakka. Toiset l\xc3\xa4hteet kuitenkin mainitsevat Vuosaaren kaatopaikan Helsingin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaatopaikkana 1980-luvulla._NEWLINE_N\xc3\xa4in entinen kaatopaikka koostuu kahdesta alueesta, entisest\xc3\xa4 varsinaisesta kaatopaikasta, jonka koko on 25 hehtaaria, ja t\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4est\xc3\xa4, jonka koko ilmeisesti on 35 hehtaaria._NEWLINE_Vuodesta 1983 l\xc3\xa4htien paikasta on vastannut YTV. Viimeisin\xc3\xa4 vuosina kaatopaikka oli paljon esill\xc3\xa4 mediassa. Sen sulkeminen lienee johtunut yleisest\xc3\xa4 mielipiteest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4tteiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja laatu\n_START_PARAGRAPH_\nAlueelle on viety yhdyskuntaj\xc3\xa4tteit\xc3\xa4 3,4 miljoonaa tonnia ja 150 000 tonnia teollisuusj\xc3\xa4tteit\xc3\xa4. (Toisten tietojen mukaan j\xc3\xa4tett\xc3\xa4 olisi vain 1,7 miljoonaa tonnia.) Lis\xc3\xa4ksi alueelle on viety rakennusj\xc3\xa4tett\xc3\xa4, rikinpoistotuotteita, liuottimia, sairaalaj\xc3\xa4tett\xc3\xa4 ja kivihiilivoimaloiden tuhkaa sek\xc3\xa4 erilaisten laitosten j\xc3\xa4tekaivojen sakkoja ja lietteit\xc3\xa4. J\xc3\xa4tteen joukossa on PAH- ja VOC-yhdisteit\xc3\xa4, raskasmetalleja ja rikkiyhdisteit\xc3\xa4. Todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti joukossa on ongelmaj\xc3\xa4tteit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKunnostaminen\n_START_PARAGRAPH_\nAlueelle rakennettiin 1990-luvulla kaatopaikkakaasujen talteenottoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, joka k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 27 imukaivoa, imuputkiston, pumppuaseman, soihtupolttimen ja l\xc3\xa4mp\xc3\xb6keskukseen ohjaavan kaasuputkiston. Alue on rajattu maapadoilla j\xc3\xa4tet\xc3\xa4yt\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4lle on lakkauttamisen j\xc3\xa4lkeen sijoitettu huomattava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 puhtaita ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4maita. Jossain vaiheessa, ennen tai j\xc3\xa4lkeen kaatopaikkak\xc3\xa4yt\xc3\xb6n, alue on rajattu maapadoilla. Kaatopaikka on kaikesta huolimatta luokiteltu riskikaatopaikaksi ja se on jatkuvassa valvonnassa suotovesien eli j\xc3\xa4tteiden l\xc3\xa4pi suodattuneen sadeveden ja lumen sulamisveden osalta.\n_START_SECTION_\nMaisemoiminen ja maisemanmuokkaus\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinaisen kaatopaikan maisemointiin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n vasta, kun sen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 muhivat kaatopaikkakaasut poistuvat. Poistumista on tehostettu uudella putkistolla._NEWLINE_T\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4elle on kasattu ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4massoja vuosikymmeni\xc3\xa4. T\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4en pintamaat on tuotu Vuosaaren sataman rakennusty\xc3\xb6maalta. Maansiirtokoneet ovat rahdanneet K\xc3\xa4\xc3\xa4rmeniemest\xc3\xa4 80 000 kuutiota maata. Massat sijoitettiin innovatiivisesti, niiden alkuper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kerroksellisuusj\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4, eli mets\xc3\xa4npohjan ylin orgaaninen kerros mikrobeineen, siemenpankkeineen ja maaper\xc3\xa4eli\xc3\xb6ineen j\xc3\xa4i pintaan ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si n\xc3\xa4in aloittamaan siirrosta toivuttuaan uuden el\xc3\xa4m\xc3\xa4n. Er\xc3\xa4it\xc3\xa4 arvokkaita kasvikasvustoja tuotiin jopa paareilla kuin ambulanssipotilaita. Maamassojen mukana ovat siis tulleet my\xc3\xb6s maassa olevat siemenet. N\xc3\xa4in kasvit, eli\xc3\xb6t ja sienirihmastot jatkavat alueella kasvuaan. Alueen maksimikorkeus korkeus on maanl\xc3\xa4jityksen vuoksi huomattava, jonka takia se n\xc3\xa4kyy kauas ja sen laelta n\xc3\xa4kyy suurin osa seudusta._NEWLINE_Sitten suunnitelmat muotoutuivat viel\xc3\xa4 kerran uudelleen. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n kommenttaattorin mukaan_NEWLINE_\xc2\xbblopulta t\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4en laatijat suorastaan innostuvat: kukkulasta p\xc3\xa4\xc3\xa4tet\xc3\xa4\xc3\xa4n tehd\xc3\xa4 erityinen. Mielikuvituksellista pseudoperiferiaa. Postmoderni design-joutomaa. Tunturi. Ihan kuin Lapissa keloineen ja kuruineen.\xc2\xbb _NEWLINE_Helsingin kaupungin rakennusviraston maisemointi, etenkin ty\xc3\xb6pajap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Jukka Toivonen, saa kehuja Suomen luonnonsuojeluliitolta ja Countdown-kunniapalkinnon Maailman luonnonsuojeluliiton Suomen komitealta. Edell\xc3\xa4 siteeratun kommentaattorin mukaan_NEWLINE_\xc2\xbbei syytt\xc3\xa4. Kyy on noussut aurinkoiselle m\xc3\xa4elle, tunturikiuru hyv\xc3\xa4ksynyt sen talvikodikseen, isokultasiipi laskenut siihen uhanalaiset munansa. Putkilokasveja lasketaan nelj\xc3\xa4sataa lajia. T\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4est\xc3\xa4 on tullut turvapaikka itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n levi\xc3\xa4ville lajeille ja, kuten luvataan, my\xc3\xb6s nykyisten ja tulevien tuhokohteiden evakkosiirrokkaille.\xc2\xbb _NEWLINE_Maisemointia suunniteltaessa mallimaisemina ja innoittajina ovat olleet ulkosaariston luontotyypit, harjujen paahderinteet, harvinaistuneet lehtotyypit sek\xc3\xa4 Someron H\xc3\xa4nt\xc3\xa4l\xc3\xa4n notkojen laidunnettu perinnemaisema._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2014 alueelle on siirretty maamassoja Kruunuvuorenrannan tulevan asuinalueen alta. Maisemoijat odottelevat innolla sit\xc3\xa4, millaisia kasveja mullan siemenpankista nousee.\n_START_SECTION_\nAlue nykyisin\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka Helsingin kaupunki aloitti maisemoinnin vasta vuonna 2003, on alueelta l\xc3\xb6ydetty jo nyt yli 400 kasvilajia ja monia harvinaisia tai uhanalaisia el\xc3\xa4inlajeja. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa entisen maant\xc3\xa4ytt\xc3\xb6alueen kasvillisuudesta on per\xc3\xa4isin pintamaiksi valikoitujen maamassojen mukana kulkeutuneista kasvilajeista ja maiden sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 siemenist\xc3\xa4. Vuosaarenhuipun alue on my\xc3\xb6s er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen reservaatti, jonne voidaan siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaupungin rakentamisen alle j\xc3\xa4\xc3\xa4vi\xc3\xa4 harvinaisia, alueellisia kasvilajeja._NEWLINE_Entisen kaatopaikan korkeus on maanl\xc3\xa4jityksen vuoksi huomattava, jonka takia se n\xc3\xa4kyy kauas ja sen laelta n\xc3\xa4kyy suurin osa seudusta. Vuosaarenhuipun korkeimmalla kohdalla, 65 metrin korkeudessa, on n\xc3\xa4k\xc3\xb6alapaikka, josta avautuu n\xc3\xa4kym\xc3\xa4 muun muassa l\xc3\xa4heiseen Vuosaaren satamaan._NEWLINE_Vuosaarenhuipun pohjoiskautta kulkee esteet\xc3\xb6n reitti aivan m\xc3\xa4en korkeimmalle kohdalle asti. Esteet\xc3\xb6n reitti alkaa Niinisaarentien kupeessa olevalta parkkipaikalta, virallista kulkureitti\xc3\xa4 pitkin. Tie kulkee vanhan kaatopaikan ja Porvarinlahden ruovikon v\xc3\xa4list\xc3\xa4 Vuosaarenhuipun luoteisreunalle. Sielt\xc3\xa4 tie kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 rinnett\xc3\xa4 pitkin huipun laen pohjoisk\xc3\xa4rkeen._NEWLINE_Etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin sen sijaan esteet\xc3\xb6nt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4sy\xc3\xa4 ei ole. Linnuntiet\xc3\xa4 pitkin suorin ja ilmeisin reitti Niinisarentielt\xc3\xa4 m\xc3\xa4en it\xc3\xa4rinteelle ei ole yleis\xc3\xb6lle avoin._NEWLINE_Kaupungin rakennusvirasto kertoo alueesta muun muassa seuraavaa:_NEWLINE_\xc2\xbbM\xc3\xa4elt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy kaikenlaista omalaatuista, kuten pieni, suomainen lampi, kivinen kuru, ja \xe2\x80\x9distutettuja\xe2\x80\x9d keloja. Alueelle on muodostunut my\xc3\xb6s oma mets\xc3\xa4mansikoita kasvava mansikkamaa. Luonnonkasveja on ker\xc3\xa4tty rannikoilta ja niist\xc3\xa4 on otettu pistokkaita. Kivi\xc3\xa4 on kannettu Helsingin eri rakennusty\xc3\xb6mailta._NEWLINE_T\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ell\xc3\xa4 tavoitellaan tunturin\xc3\xa4kymi\xc3\xa4. Niinp\xc3\xa4 alueelle on istutettu matalia, karuissa olosuhteissa el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 katajia, kanervia sek\xc3\xa4 ajuruohoja. Lasipalatsin luona kasvaneen vanhan piilipuun kanto toimitettiin Vuosaaren t\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4elle 2.8.2007. Sinne on my\xc3\xb6s istutettu muitakin kantoja, ja tehty komea kivimuuri ihan vain ihmisten ihmetelt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Polut kiemurtelevat alueella ja my\xc3\xb6hemmin rakennettava reitist\xc3\xb6 tulee palvelemaan sek\xc3\xa4 seudullista, ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4hivirkistystarvetta. Osa reiteist\xc3\xa4 on valaistuja ja alueelle tulee my\xc3\xb6s ratsastusreitti, py\xc3\xb6r\xc3\xa4ilyrata ja talvella valaistuja hiihtolatuja sek\xc3\xa4 lumilautailuun ja m\xc3\xa4enlaskuun sopivia rinteit\xc3\xa4._NEWLINE_Hankkeen is\xc3\xa4 on Staran luontotarhuri Jukka Toivonen apunaan innostuneet kes\xc3\xa4ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4t. Toivonen ei halunnut alueesta tavallista puistoa. Siksi t\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ki on j\xc3\xa4tetty kuoppaiseksi ja paikoin kiviseksikin. Toivonen uskoo, ett\xc3\xa4 kymmenen vuoden kuluttua alue on yksi Helsingin hienoimmista paikoista ja 30 vuoden kuluttua ei ihmisen k\xc3\xa4denj\xc3\xa4lke\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 lainkaan huomaa._NEWLINE_T\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4en ovat jo nyt valinneet kodikseen ketut, hirvet, ja kyyk\xc3\xa4\xc3\xa4rmeet. Siell\xc3\xa4 on n\xc3\xa4hty jopa ilves. Huipulta avautuu esteet\xc3\xb6n n\xc3\xa4kym\xc3\xa4 kaikkiin ilmansuuntiin, jonka vuoksi paikka soveltuu mainiosti petolintujen muuton havainnointiin. \xe2\x80\x9dHimalajalla\xe2\x80\x9d onkin havaittu lukuisia harvinaisuuksia, kuten arohiirihaukka ja k\xc3\xa4\xc3\xa4rmekotka. Muista linnuista mainittakoon tikli, vuorihemppo ja tunturikiuru. T\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ki on saanut useita palkintoja luonnon monimuotoisuuden edist\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4.\xc2\xbb'