b'\n_START_ARTICLE_\nHanna Taini\n_START_SECTION_\nPerhetausta\n_START_PARAGRAPH_\nHanna Taini syntyi suomenjuutalaiseen perheeseen. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat Nachum Mendel Schlimowitsch (1873\xe2\x80\x931924) ja Rebecka Schlimowitsch (1879\xe2\x80\x931921). H\xc3\xa4nen sisaruksiaan olivat Ester (1903\xe2\x80\x931953), Jakob (1906\xe2\x80\x931996), Bernhard (1907\xe2\x80\x931988) ja Martha (1909\xe2\x80\x931941). _NEWLINE_\xc3\x84iti Rebecka kuoli nelj\xc3\xa4kymment\xc3\xa4vuotiaana Hannan ollessa vain kymmenvuotias, ja is\xc3\xa4 parisen vuotta my\xc3\xb6hemmin. Vanhempiensa kuoleman j\xc3\xa4lkeen viisihenkinen sisarusparvi p\xc3\xa4\xc3\xa4tti vakaasti pysytell\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 suostunut viranomaispainostukseen, jolla heid\xc3\xa4t pyrittiin sijoittamaan eri perheisiin. Tainin sisar Martha Kir kuoli tytt\xc3\xa4rineen holokaustissa Riian natsimiehityksen aikana. Hanna Tainin veli Jakob "Jack" Schlimovitsch (kes\xc3\xa4kuusta 1939 alkaen Kamras) ty\xc3\xb6skenteli elokuva-alalla, kuten my\xc3\xb6s veljenpoika Freddy Kamras (1944\xe2\x80\x932004).\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n ura\n_START_PARAGRAPH_\nHanna Taini tunsi omien sanojensa mukaan kutsumusta elokuvaan jo hyvin nuorena ja n\xc3\xa4ytteli Helsingin jiddi\xc5\xa1inkielisess\xc3\xa4 teatteriseurassa varhaisteinist\xc3\xa4 asti. Alun perin h\xc3\xa4n her\xc3\xa4tti insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Heikki Ahon mielenkiinnon kauniina ja kyps\xc3\xa4lt\xc3\xa4 vaikuttavana koulutytt\xc3\xb6n\xc3\xa4 Fazerin kahvilassa. Aho ehdotti h\xc3\xa4nelle koekuvausta. Taini oli kuitenkin vasta 14-vuotias, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 vanhemmat sisarukset halunneet p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 alalle liian varhaisessa i\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Aho uudisti tarjouksensa muutamaa vuotta my\xc3\xb6hemmin, ja Tainin elokuvaura alkoi 18-vuotiaana vuonna 1929 Valentin Vaalan mykk\xc3\xa4elokuvassa Mustalaishurmaaja. Elokuvan toinen kuvaaja Aho oli huomioinut Tainin lahjakkuuden pari vuotta aiemmin Svenska Teaternin oppilaskoulun n\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4, jossa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli esitt\xc3\xa4nyt vaikuttavan tanssikohtauksen. Mustalaishurmaajassa Taini n\xc3\xa4ytteli Akrisia ja lumosi arvostelijat. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1931 Taini sai hyv\xc3\xa4t arvostelut sivuosastaan elokuvassa Laveata tiet\xc3\xa4. Samana vuonna h\xc3\xa4n tulkitsi kiihke\xc3\xa4ntulisen tanssijatar Sabinan osan \xc3\xa4\xc3\xa4nielokuvassa J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin morsian. Arvostelijat kehuivat h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nkykyj\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ulkoisia avujaan._NEWLINE_Hanna Tainin uran merkkipaalu oli marraskuussa 1934 ensi-iltansa saanut Siltalan pehtoori. Taini n\xc3\xa4ytteli elokuvan naisp\xc3\xa4\xc3\xa4osan, Siltalan valtiattaren Lilli Lindin roolin. Miesvastan\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4, itse Siltalan pehtoori oli Jalmari Rinne. Risto Orkon ohjaama kartanokomedia oli yleis\xc3\xb6menestys: l\xc3\xa4hes miljoona katsojaa. Tainista tuli elokuvayleis\xc3\xb6n suosikki, vaikka h\xc3\xa4nen suorituksensa taiteellinen taso j\xc3\xa4i vaatimattomaksi._NEWLINE_Hanna Tainista tuli yleis\xc3\xb6n ohella kansikuvien suosikki. 1930-luvun kuluessa h\xc3\xa4net n\xc3\xa4htiin muun muassa Suomen Kuvalehden kannessa ja kolmeen otteeseen Eeva-lehden kannessa. Elokuva-lehden Benyol luonnehti Tainia: \xe2\x80\x9dJokainen, joka rakastuu Hanna Tainiin, unelmoi ensi k\xc3\xa4dess\xc3\xa4 mustalaisromantiikasta ja mets\xc3\xa4n reunaan pystytetyist\xc3\xa4 teltoista, joiden \xc3\xa4\xc3\xa4rell\xc3\xa4 nuotiot palavat ja silm\xc3\xa4t iskev\xc3\xa4t tulta tamburiinien tahdissa. Ja ainakin jo joka toinen on ehtinyt h\xc3\xa4neen rakastua ja joka kolmas on rakastumaisillaan.\xe2\x80\x9d Eksoottisen tummasta Tainista kiinnostui jopa Greta Garbon l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt ohjaaja Mauritz Stiller. Stillerin aikomuksena oli tehd\xc3\xa4 Tainista kansainv\xc3\xa4linen t\xc3\xa4hti, mutta h\xc3\xa4n ehti kuolla sit\xc3\xa4 ennen._NEWLINE_Hanna Taini jatkoi opiskeluaan Ruotsalaisen Teatterin oppilaskoulussa ja sai v\xc3\xa4hitellen yh\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6rooleja. H\xc3\xa4nen maineikkaimpia t\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsalaisessa Teatterissa olivat muun muassa Vanhan Heidelbergin K\xc3\xa4thie, Peer Gyntin Anitra ja Casanovan keisarinna Maria Theresia. Laulu- ja tanssitaitonsa ansiosta Taini menestyi etenkin opereteissa._NEWLINE_Siltalan pehtoorin j\xc3\xa4lkeen Tainin elokuvauralla seurasi tauko. Helmikuussa 1937 tuli ensi-iltaan draamaelokuva Ja alla oli tulinen j\xc3\xa4rvi, jossa Tainilla oli rooli Elma Lumiana. Maaliskuussa 1938 ilmestyi Karmankolon kuningas; siin\xc3\xa4 Taini n\xc3\xa4ytteli Elisa Rosengreni\xc3\xa4. Molemmat roolisuoritukset saivat tylyn vastaanoton arvostelijoilta._NEWLINE_Kun Taini sai naisp\xc3\xa4\xc3\xa4osan elokuvasta Vihre\xc3\xa4 kulta vuonna 1939, lehdist\xc3\xb6 toivotti h\xc3\xa4net ylist\xc3\xa4vin \xc3\xa4\xc3\xa4nenpainoin tervetulleeksi takaisin elokuvan maailmaan. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kutsuttiin hienostuneeksi maailmannaiseksi, \xe2\x80\x9dGrand Dameksi\xe2\x80\x9d, jollaista suomalainen elokuva tarvitsi. Taini selvisi osastaan Kristine Bergmanina miten kuten ja arvostelijat nostivat j\xc3\xa4lleen esiin h\xc3\xa4nen \xe2\x80\x9dveistoksellisen kauneutensa\xe2\x80\x9d. Tainin vastan\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 n\xc3\xa4htiin Olavi Reimas._NEWLINE_Talvisodan aikana Taini siirtyi tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 kanssa Helsingist\xc3\xa4 Kokkolaan. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n vieraili Tukholmassa Vihre\xc3\xa4n kullan Ruotsin ensi-illassa. Samassa yhteydess\xc3\xa4 h\xc3\xa4n antoi runonlausuntaesityksi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nElokuvauran loppu\n_START_PARAGRAPH_\nElokuvassa Morsian yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 vuonna 1941 Taini teki onnistuneen sivuosan vamppina. Rooli oli h\xc3\xa4nelle mieluinen, sill\xc3\xa4 se ei toistanut aiempien elokuvateht\xc3\xa4vien hienostorouva-asetelmia. Taini kertoi Elokuva-Aitalle antamassaan haastattelussa kyll\xc3\xa4styneens\xc3\xa4 kylmien ja rikkaiden naisten n\xc3\xa4yttelemiseen: \xe2\x80\x9dNe salonkikohtaukset, ne ovat mielest\xc3\xa4ni vallan siet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4. Ja mik\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 pahempi, ne ovat olleet kiusanani useimmissa filmeiss\xc3\xa4ni ---\xe2\x80\x9d. Taini p\xc3\xa4\xc3\xa4tti valkokangasuransa kolmekymment\xc3\xa4vuotiaana, h\xc3\xa4nen viimeinen roolinsa oli sivuosa Toivo S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n elokuvassa Onni py\xc3\xb6rii (1942). Vuonna 1943 Taini oli mukana elokuvassa Ballaadi, jossa h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli sivuosa Aurora Karamzinina. Elokuvaa lyhennettiin leikkausvaiheessa melkoisesti, ja my\xc3\xb6s Tainin osuus leikattiin pois. Samoihin aikoihin Taini p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lopettaa elokuvaty\xc3\xb6t ja poistua julkisuudesta._NEWLINE_Taini esiintyi elokuvauransa aikana kaikkiaan 10 elokuvassa. Tulevina vuosikymmenin\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen julkiset esiintymisens\xc3\xa4 rajoittuivat esiintymisiin hyv\xc3\xa4ntekev\xc3\xa4isyysgaaloissa ja novellien lukemiseen radiossa. Lehtihaastatteluja h\xc3\xa4n antoi silloin t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in._NEWLINE_N\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nuransa p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Hanna Taini ty\xc3\xb6skenteli parikymment\xc3\xa4 vuotta er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 hattuliikkeess\xc3\xa4 Helsingin Aleksanterinkadulla. Seniorivuosinaan h\xc3\xa4n opetti puhetekniikkaa ja j\xc3\xa4rjesti ruotsinkielen keskustelutunteja. H\xc3\xa4n pyrki opettamaan tyylipuhdasta ruotsia ja piti riikinruotsia osin jopa rappeutuneena.\n_START_SECTION_\nYksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nToukokuussa 1932 Taini avioitui insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri ja liikemies Josef Lefkon (1904\xe2\x80\x932001) kanssa. Vuonna 1935 pariskunnalle syntyi tyt\xc3\xa4r Harriette, joka my\xc3\xb6hemmin tuli tunnetuksi televisiokuuluttaja Harriette Wreden\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin perheeseen syntyiv\xc3\xa4t tytt\xc3\xa4ret Marina ja Claire._NEWLINE_Hanna Taini kuoli 84-vuotiaana 30. tammikuuta 1996. H\xc3\xa4net on haudattu Helsingin juutalaiselle hautausmaalle.'