b'\n_START_ARTICLE_\nValamon luostari (Laatokka)\n_START_PARAGRAPH_\nValamon luostari on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan j\xc3\xa4rven pohjoisosassa  Karjalan tasavallan Sortavalan piiriss\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPerustaminen ja vaurastuminen\n_START_PARAGRAPH_\nLuostari on Karjalan ortodoksisista luostareista ensimm\xc3\xa4inen. Sen syntyaika on ep\xc3\xa4varma ja luostarin varhainen historia onkin monilta osin perim\xc3\xa4tiedon varassa. Valamon perustajana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kreikkalaissyntyist\xc3\xa4 munkki Sergeit\xc3\xa4. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s seuralaisenaan karjalaissyntyinen munkki Herman. Luostari perustettiin Valamon saarelle, joka oli entinen pakanallinen uhripaikka. Jotkut tutkijat sanovat sen nimen viittaavan saarella tuolloin toimitettuihin h\xc3\xa4rk\xc3\xa4uhreihin; varmuutta t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole.\n_START_SECTION_\nPerim\xc3\xa4tiedon k\xc3\xa4sitys perustamisesta\n_START_PARAGRAPH_\nOrtodoksisen perim\xc3\xa4tiedon mukaan kreikkalainen munkki Sergei asettui asumaan Valamon saarelle vuonna 992._NEWLINE_H\xc3\xa4n sai my\xc3\xb6hemmin seuraajakseen munkki Hermanin, joka oli kristinuskoon k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt karjalainen. Luotettavimmat l\xc3\xa4hteet ajoittavat luostarin perustamisen 1100-luvun puoliv\xc3\xa4lin tienoille. Valamo syntyi pienen\xc3\xa4 erakkoluostarina, mutta nousi nopeasti Karjalan hengelliseksi keskukseksi. Pyhitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Sergei oli tuonut Valamoon Bysantin perinteen, askeesin ja kirkkolaulun ja \xe2\x80\x93taiteen perusteet. Pyhitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Sergein kuoltua valtaosa h\xc3\xa4nen seuraajistaan oli karjalaisia, mutta 1400-luvulla luostariin alkoi tulla my\xc3\xb6s yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 munkkeja, johon osiltaan vaikutti luostarin kasvanut maine.\n_START_SECTION_\nKehitysvaiheita\n_START_PARAGRAPH_\nValamo kehittyi nopeasti l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6n keskukseksi. Sielt\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin l\xc3\xa4hetyssaarnaajat l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t saarnaamaan eri puolille Karjalaa, usein kansankielell\xc3\xa4, koska suuri osa munkeista oli karjalaisia. Kristinuskon juurtumisessa Karjalaan Valamon luostarilla on hyvin suuri merkitys._NEWLINE_Valamon luostaria voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s monien Karjalan luostarien \xe2\x80\x9d\xc3\xa4itin\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, koska monet munkit, jotka my\xc3\xb6hemmin perustivat Karjalaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n luostarin, kilvoittelivat Valamossa. N\xc3\xa4ihin munkkeihin kuuluu 1300-luvulla el\xc3\xa4nyt Kornili, joka my\xc3\xb6hemmin perusti \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rven saareen Paleostrovin luostarin. Siell\xc3\xa4 puolestaan 1400-luvulla kilvoitteli munkki Savvati, joka perusti Solovetskin luostarin. My\xc3\xb6s Aleksanteri Syv\xc3\xa4ril\xc3\xa4inen ja Arseni Konevitsalainen kilvoittelivat luostarissa._NEWLINE_Valamosta tuli my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 pyhiinvaelluskohde, jossa k\xc3\xa4vi ihmisi\xc3\xa4 rukoilemassa ja hiljentym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 ja kaukaa. Monet hurskaat talonpojat lahjoittivat luostarille maatilansa pyyt\xc3\xa4en veljest\xc3\xb6\xc3\xa4 rukoilemaan lahjoittajan puolesta. Luostari my\xc3\xb6s houkutteli talonpoikia asumaan mailleen luvaten n\xc3\xa4ille verovapauden pitk\xc3\xa4ksi ajaksi. Vuonna 1500 Valamo omisti noin 150 taloa joissa noin 230 miest\xc3\xa4 perheineen maksoi luostarille veroa. N\xc3\xa4iden talonpoikien ja pyhiinvaeltajien tuomien lahjoitusten ansiosta luostari vaurastui huomattavasti. Luostari vaurastui 1570-luvulla alkaneeseen sotaan asti, jonka alkaessa se omisti yli 200 taloa ja sen omistukset ulottuivat nykyiseen Pohjois-Karjalaan asti._NEWLINE_Pitk\xc3\xa4n vihan aikana alkoivat luostarin vaikeudet. 1570-luvun lopulla ruotsalaiset aloittivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset Valamon omistuksille ja vuonna 1581 he hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t luostariin ja surmasivat 37 munkkia. J\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neet veljet pakenivat Tihvin\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Lyhyen\xc3\xa4 rauhan aikana veljest\xc3\xb6 palasi luostariin, mutta luostari ei ehtinyt uudelleen vaurastua entiselleen, ennen kuin uusi sota alkoi. Vuonna 1611 ruotsalais-suomalainen sotilasosasto hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Valamoon, josta munkit olivat juuri enn\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet paeta ainoastaan pyhien Sergein ja Hermanin pyh\xc3\xa4inj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4n irtaimistoa mukanaan. Valamo tuhottiin maan tasalle ja sotilaat veiv\xc3\xa4t mukanaan koko luostarin omaisuuden. Veljest\xc3\xb6 pakeni Vanhaan Laatokkaan (Staraja Ladoga) ja my\xc3\xb6hemmin Tihvin\xc3\xa4\xc3\xa4n ja lopulta autioon Vasilin luostariin Vanhaan Laatokkaan. Valamon saaristo hiljeni yli sadaksi vuodeksi. 1710-luvun alkuun asti siell\xc3\xa4 oli vain muutamia talonpoikaistaloja.\n_START_SECTION_\nSotien tuhoja ja rauhanaikojen kasvua\n_START_PARAGRAPH_\nValamon luostaria alettiin j\xc3\xa4lleenrakentaa isonvihan aikana Pietari Suuren luvalla Kirilo-Belozerskin luostarin aloitteesta. Luostarin rakentaminen alkoi hitaasti, vaikka ensimm\xc3\xa4inen kirkko vihittiinkin jo vuonna 1719. Luostari itsen\xc3\xa4istyi 1720. Luostaria johtivat aluksi munkit Savva, Josif ja Tihon. Ensimm\xc3\xa4inen igumeni Jefrem johti luostaria 1754\xe2\x80\x931782. Vuonna 1754 luostarin tuhonnut tulipalo hidasti elpymist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nIgumeni Nazarin aika\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1782 alussa Sarovin luostarin pappismunkki Nazari anoi lupaa saada yhdess\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4n noviisin kanssa vierailla Valamossa ja Konevitsassa. Vierailu osoittautui sitten pysyv\xc3\xa4ksi kilvoittelussa luostarissa ja Novgorodin ja Pietarin arkkipiispa Gavriil teki Nazarista luostarin johtajan, tittelin\xc3\xa4\xc3\xa4n rakentaja. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkoi luostarin laajamittainen rakentaminen ja vahvistuminen. Nazarin aikana luostarissa oli parhaimmillaan jo kuutisenkymment\xc3\xa4 munkkia._NEWLINE_Valamon uusi kivinen p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkko valmistui 1700-luvun lopussa ja luostarin toiminta vilkastui. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen valmistuivat ensimm\xc3\xa4iset skiitat sek\xc3\xa4 majatalo, sairaala ja uudet asuintilat. Luostarin nopeaan voimistumiseen vaikutti Pietarin l\xc3\xa4heisyys ja sielt\xc3\xa4 saapuvat pyhiinvaeltajat.\n_START_SECTION_\nValamon missio Pohjois-Amerikassa\n_START_PARAGRAPH_\nIs\xc3\xa4 Nazarin mukana Sarovista tulleista noviiseista yksi oli nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Jegor Ivanovitsh Popov. H\xc3\xa4n kilvoitteli Valamossa vuosina 1782\xe2\x80\x9393. Vuoden 1782 lopussa h\xc3\xa4net vihittiin munkiksi nimell\xc3\xa4 German. Yhdess\xc3\xa4 kuuden muun munkin sek\xc3\xa4 kolmen noviisin kanssa h\xc3\xa4net valittiin Valamosta ja Konevitsasta tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Amerikassa. Hankkeen organisoija oli Novgorodin ja Pietarin metropoliitta Gavriil, mutta sen alkuunpanijoina olivat Grigori \xc5\xa0elihov ja Ivan Golikov, joiden perustama yhti\xc3\xb6, Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4is-amerikkalaisen kauppakomppanian edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4, harjoitti turkispyynti\xc3\xa4 Pohjois-Amerikassa. Missio toimi p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Kodiakin saaristossa. Munkki German toimi t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 missiossa pisimp\xc3\xa4\xc3\xa4n, 1794\xe2\x80\x931836, aina kuolemaansa saakka. Paikallinen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 kunnioitti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pyh\xc3\xa4n\xc3\xa4 ihmisen\xc3\xa4, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n paikallisen kultin perusteella h\xc3\xa4net kanonisoitiin vuonna 1970. Nykyisin h\xc3\xa4net tunnetaan nimell\xc3\xa4 Herman Alaskalainen.\n_START_SECTION_\nValamon luostari Suomen suuriruhtinaskunnassa\n_START_PARAGRAPH_\nAleksanteri I vieraili luostarissa vuonna 1819 ja avusti luostaria. 1830-luvulla luostarin sairaalaa ja kirjastoa laajennettiin.\n_START_SECTION_\nIgumeni Damaskinin aika\n_START_PARAGRAPH_\nIgumeni Damaskin tuli luostarin johtoon vuonna 1839 ja h\xc3\xa4nen aikanaan luostari saavutti suurimman laajuutensa veljest\xc3\xb6n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvaessa tasaisesti. H\xc3\xa4n oli hesykastisen rukousperinteen kannattaja ja ankaran kurin ja j\xc3\xa4rjestyksen mies. Igumeni Damaskinin aikana alettiin suunnitella luostarille uutta p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkkoa. Sen rakentaminen kuitenkin kesti ja se valmistui Damaskinin ja h\xc3\xa4nen seuraajansa Jonataninkin jo kuoltua vuonna 1896. Valmistuessaan se oli yksi Suomen suurimmista kirkoista 75 metrin korkeudellaan._NEWLINE_Luostarin veljest\xc3\xb6 kasvoi ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan saakka ja vuonna 1913 luostarissa oli 359 munkkia ja 562 noviisia. He edustivat ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten lis\xc3\xa4ksi karjalaisia ja muita v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kansoja ymp\xc3\xa4ri Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n._NEWLINE_Valamon luostari auttoi my\xc3\xb6s v\xc3\xa4h\xc3\xa4osaisia. 1860-luvun n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosina luostariin saapui runsaasti kerj\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4, joita luostari auttoi parhaansa mukaan. 1900-luvun alussa luostariin perustettiin ensimm\xc3\xa4inen koulu, jossa munkit toimivat opettajina. Luostariin perustettiin toinen poikakoulu vuonna 1931. Koulu oli kahdeksanvuotinen ja opetusohjelma sis\xc3\xa4lsi my\xc3\xb6s maa- ja mets\xc3\xa4taloutta.\n_START_SECTION_\nLuostari itsen\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 vuonna 1917 luostarin toiminnalle tuli vaikeuksia. Suurella osalla veljest\xc3\xb6\xc3\xa4 ei ollut Suomen kansalaisuutta, joten kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1921 per\xc3\xa4ti 119 munkkia vannoi uskollisuudenvalan Suomen hallitukselle. Suomen ortodoksinen kirkko otti gregoriaanisen kalenterin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1921. Luostarin ja kirkkokunnan v\xc3\xa4lit viileniv\xc3\xa4t vuonna 1925, kun Valamo ei saanut en\xc3\xa4\xc3\xa4 lupaa viett\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vanhan ajanlaskun mukaan._NEWLINE_Kun Tyatiran metropoliitta Germanos vieraili ekumeenisen patriarkaatin edustajana Suomessa samana vuonna, veljest\xc3\xb6 kielt\xc3\xa4ytyi toimittamasta palveluksia uuden kalenterin mukaisesti. Seurauksena oli se, ett\xc3\xa4 monet pappismunkit menettiv\xc3\xa4t m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ajaksi oikeutensa toimia pappina ja monet luostarin johtoteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 olleet munkit erotettiin teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kirkollishallitus ryhtyi lis\xc3\xa4ksi tutkimaan keit\xc3\xa4 luostarin veljest\xc3\xb6\xc3\xb6n kuului ja tutkimuksen seurauksena 17 munkkia karkotettiin maasta erilaisin perustein. Ajanlaskukiistaa ei saatu kuitenkaan lopullisesti ratkaistua ennen sotia ja Valamon veljest\xc3\xb6 jakautui kahteen leiriin. Ne munkit, jotka kannattivat vanhaa kalenteria, toimittivat jumalanpalveluksensa muista erill\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Maailmansotien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana luostarista kehittyi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 pyhiinvaellus- ja turistikohde. 1930-luvulla saarella arvioitiin k\xc3\xa4yneen jopa 30 000 matkailijaa vuosittain. Valamosta tuli my\xc3\xb6s t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 hengellisten kokousten pitopaikka. Ensimm\xc3\xa4iset ortodoksiset kirkkolaulup\xc3\xa4iv\xc3\xa4t j\xc3\xa4rjestettiin Valamossa vuonna 1929. Niille osallistui 200 laulajaa ja 1000 pyhiinvaeltajaa. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 juhlista sai alkunsa ortodoksinen laulujuhlaperinne Suomessa._NEWLINE_My\xc3\xb6s papisto piti kokouksiaan Valamossa. Ensimm\xc3\xa4iset papiston veljesp\xc3\xa4iv\xc3\xa4t pidettiin vuonna 1926. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n papisto kokoontuu Uuden Valamon luostarissa vuosittain. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapa on perua papiston ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kokouksesta Valamossa. Valamon luostari julkaisi my\xc3\xb6s hengellist\xc3\xa4 kirjallisuutta, joka tosin 1930-luvulle asti oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin ven\xc3\xa4j\xc3\xa4nkielist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTalvisodan aika\n_START_PARAGRAPH_\nIgumeeni Haritonin aikana (1933\xe2\x80\x931947) luostarin perinteinen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntyyli katkesi talvisotaan._NEWLINE_Vuoden 1939 matkailukausi oli Vanhassa Valamossa ollut tavallista vilkkaampi. Sodan mahdollinen syttyminen n\xc3\xa4kyi mm. siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 luostarin ruokavaroja ryhdyttiin luetteloimaan ja s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelem\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun aiemmin esim. teet\xc3\xa4 ja sokeria oli aina ollut vuoden tarvetta vastaava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Luostariin tuli my\xc3\xb6s kaksi luterilaista sotilaspappia, jotka j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t ehtoollistilaisuuden Uuden Jerusalemin skiitan kirkkoon. Kyseess\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen kerta, kun Valamoon kuuluvassa kirkossa veisattiin luterilaisia virsi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNeuvostoliiton hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ystoimet Valamoa kohtaan talvisodassa\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka Talvisota oli alkanut jo 30.11., alkoi luostariin kohdistua ilmahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 ja pommituksia vasta 6.1.1940 alkaen. Tuhoisimmat pommitukset tapahtuivat 2.2. ja 4.2.1940. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana luostari oli yhten\xc3\xa4 suurena tulimeren\xc3\xa4. Luostarin arvokkaan, 29,000 nidett\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4neen kirjaston arveltiin tuhoutuvan, sill\xc3\xa4 pelastustoiminta piti keskitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muualle, ja siin\xc3\xa4kin oli suuria ongelmia, sill\xc3\xa4 luostarin vesipumppurakennus oli tuhoutunut jo aikaisemmassa vaiheessa. Kirjastosta joku tiesi kertoa, ett\xc3\xa4 igumeni Damaskin oli suunnitellut sen palonkest\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, ja tulipalojen laannuttua saatiin todeta, ett\xc3\xa4 se oli s\xc3\xa4ilynyt vahingoittumattomana, vaikka yl\xc3\xa4puolella ollut huoneisto olikin palanut._NEWLINE_Useat luostarin rakennukset tuhoutuivat. P\xc3\xa4\xc3\xa4kirkko s\xc3\xa4ilyi kuitenkin ehj\xc3\xa4n\xc3\xa4 pommituksista huolimatta. Vain p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkkoa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4n rakennuskokonaisuuteen liittyv\xc3\xa4 sairaalasiipi kirkkoineen tuhoutui palopommien sytytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tulipalossa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n se on jo varsin pitk\xc3\xa4lle entistetty.\n_START_SECTION_\nEvakuoinnit\n_START_PARAGRAPH_\nEvakuointeihin ryhdyttiin 10.12. alkaen. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 evakuoitiin luostarin poikakodin asukkaat sek\xc3\xa4 luostarin noviisit, jotka sijoitettiin Outokumpuun, Vanha-Sysm\xc3\xa4n kouluun. 20.12. ryhdyttiin evakuoimaan luostarin veljest\xc3\xb6st\xc3\xa4 sairaat veljet sek\xc3\xa4 ne, jotka eiv\xc3\xa4t olleet Suomen kansalaisia._NEWLINE_T\xc3\xa4t\xc3\xa4 evakkomatkaa johtivat luostarin my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t rippi-is\xc3\xa4t, is\xc3\xa4 skeemaigumeni Johannes ja is\xc3\xa4 pappismunkki Savva._NEWLINE_Tuhoisimpien, 4.2.1940 tapahtuneiden pommitusten j\xc3\xa4lkeen munkeista poistuivat igumeeni Haritonin johdolla vuorokauden kest\xc3\xa4neen ankaran ilmapommituksen j\xc3\xa4lkeen. Luostarin vanhukset kuljetettiin y\xc3\xb6t\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten kuorma-autolla Lahdenpohjaan ja sielt\xc3\xa4 edelleen Suolahden kautta Kannonkoskelle. Evakkomatkan aikana kymmenesosa munkeista kuoli. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli yksi monista evakuoinneista luostarin historian aikana, mutta nyt evakkomatka suuntautui ensi kertaa l\xc3\xa4nteen._NEWLINE_T\xc3\xa4h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen luostaritoiminta Valamossa noin 50 vuodeksi._NEWLINE_Viimeisten asukkaiden mukana evakuoitiin nopeimmin mukaan saatu omaisuus sek\xc3\xa4 mm. luostarin karja. Karjasta suurin osa ei kest\xc3\xa4nyt v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n kovaa talutusmatkaa yli Laatokan j\xc3\xa4iden vaan kuoli matkalle. Suomalaisten sotilaiden uupumattoman ty\xc3\xb6n ansiosta pahasti j\xc3\xa4rkyttyneet vanhukset saatiin Lahdenpohjan asemalle junaan evakuoitaviksi muuhun Suomeen.\n_START_SECTION_\nIrtaimiston evakuointi\n_START_PARAGRAPH_\nKaikkein arvokkain irtaimisto kuljetettiin pois jo joulukuussa 1939. N\xc3\xa4ihin kuuluivat luostari perustaneiden pyhitt\xc3\xa4j\xc3\xa4isien kenotafit sek\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkon kaikki kolme kulta- ja hopeakoristeista alttarip\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 ikonostaasien painavat pyh\xc3\xa4t ovet. Samaan kuormaan yl\xc3\xa4kirkon alttarip\xc3\xb6yd\xc3\xa4n kanssa kuormattiin my\xc3\xb6s ikonostaasin edess\xc3\xa4 olleet kullatut ripustettavat kynttelik\xc3\xb6t._NEWLINE_Moskovan rauhan astuttua voimaan 13.3.1940 j\xc3\xa4i luostarin evakuoimiseen aikaa vain muutama p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Se tapahtui kuorma-autoilla Laatokan j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten, kun ensin oli kuljetettu pois saarella ollut sotilaskalusto. Luostarin kalleimmat taide-esineet l\xc3\xa4hetettiin Rautalammin kotiseutumuseoon. Arkkipiispan kehotuksesta my\xc3\xb6s kaikkien skiittojen kirkoista pyrittiin kuljettamaan pyhitt\xc3\xa4j\xc3\xa4isien reliikit pois. Kaikki n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuljetettiin Lahdenpohjaan, jossa tavarat lastattiin junanvaunuihin ja koottiin my\xc3\xb6hemmin Suolahteen odottamaan pysyv\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 sijoituspaikkaa._NEWLINE_Viimeist\xc3\xa4 irtaimiston evakuointia eli syrj\xc3\xa4isempien skiittojen omaisuuden pelastamista tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4i viisi miest\xc3\xa4: molemmat sotilaspastorit eli pappismunkit is\xc3\xa4 Pietari (Pauli Jouhki) ja is\xc3\xa4 Paavali, is\xc3\xa4 munkkidiakoni (1952 pappismunkki ja 1968 igumeni) Simforian, Laatokan Karhun nimell\xc3\xa4 tunnettu Sergei-matkustajalaivan munkkikapteeni, puolalaisyntyinen is\xc3\xa4 Irakli sek\xc3\xa4 yksi maallikko, insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Vladimir Kudrjatsev. Heid\xc3\xa4n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen j\xc3\xa4i ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t ikonit, ehtoolliskalustot, muu irtain jumalanpalvelusv\xc3\xa4lineist\xc3\xb6, antiminssit, pyh\xc3\xa4inj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset, siirtokelpoiset kirkonkellot ja muu kysymykseen tuleva arvo-omaisuus talteen ja evakuointikuntoon kaikista kirkoista ja tsasounista._NEWLINE_Eniten tavaraa saatiin korjattua talteen paitsi p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkosta, my\xc3\xb6s Kaikkien pyhien eli Suuresta skiitasta sek\xc3\xa4 Uuden Jerusalemin eli Yl\xc3\xb6snousemusskiitasta; viimeksi mainitusta pelastettiin muun muassa sinne rakennetusta Kristuksen hautakammiosta ikonit, aito Pyh\xc3\xa4lt\xc3\xa4 maalta tuotu kopio orjantappurakruunusta sek\xc3\xa4 sein\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ollut Kristuksen yl\xc3\xb6snousemusikoni. Kammio havaittiin kokonaan tuhotuksi vuonna 1941, kun luostariin p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin hetkeksi takaisin; nykyisin se on restauroitu._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4luostarin alakirkon ikonit saatiin evakuoitua, yl\xc3\xa4kirkosta saatiin mukaan huomattavimmat ikonit ja irtain jumalanpalvelusv\xc3\xa4lineist\xc3\xb6 kokonaisuudessaan. Kirjastokin onnistuttiin pelastamaan sullomalla kirjat tyhjiin perunas\xc3\xa4kkeihin, joita sattumoisin oli riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Sotilaat antoivat auliisti kuljetusapua mantereelle jossa evakuoitu tavara lastattiin juniin. Sotatoimien loppuminen 13. maaliskuuta 1940 helpotti kuljetuksia aivan oleellisella tavalla. Luostarin vahvat ja hyvin hoidetut hevoset selvisiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4st\xc3\xa4 kuljetusurakastaan hyvin; sotatoimien p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen johdosta nekin p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t mukaan evakkoon, paitsi ne muutamat, jotka kaatuivat ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4reen ennen rauhan tuloa. Tosin rekikaluston niukkuuden vuoksi armeijan kuorma-autot kuljettivat huomattavan osan ihmisist\xc3\xa4 ja tavarasta mantereelle._NEWLINE_Viimeisen\xc3\xa4 toimena 19. maaliskuuta 1940, kun m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aika Valamosta poistumiseen meni umpeen, is\xc3\xa4 Simforian kiipesi p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkon kellotorniin ja soitti Pyh\xc3\xa4n Andreaksen kelloa  12 kertaa.\n_START_SECTION_\nTalvisodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nValamossa toimi jatkosodan aikana joitakin luostarivelji\xc3\xa4, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 katsota luostarin varsinaiseksi toiminnaksi. P\xc3\xa4\xc3\xa4kirkon kellokaan ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 soinut, sill\xc3\xa4 se oli turmeltu r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Muutamat munkit kuitenkin meniv\xc3\xa4t sinne tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n korjaust\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja valvomaan rakennuksia. Saaristoon oli sijoitettuna my\xc3\xb6s sotilasosasto. Valamoon jatkosodan aikana siirtyneet munkit poistuivat saarelta Neuvostoliiton suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen aikaan 20.6.1944. He evakuoivat luostarin omaisuutta viel\xc3\xa4 jonkin verran, mm. kirkonkelloja ja ikoneita. Valamon saarella olleet sotilaat poistuivat saarelta rauhan jo astuttua voimaan 20.9.1944.\n_START_SECTION_\nIrtaimiston my\xc3\xb6hempi sijoitus\n_START_PARAGRAPH_\nNyky\xc3\xa4\xc3\xa4n yl\xc3\xa4kirkon alttarip\xc3\xb6yt\xc3\xa4 on Uspenskin katedraalissa Helsingiss\xc3\xa4  ja muut alttarip\xc3\xb6yd\xc3\xa4t ja pyh\xc3\xa4t ovet Uudessa Valamossa. Ikonostaasin edess\xc3\xa4 olleet kullatut ripustettavat kynttelik\xc3\xb6t on my\xc3\xb6s sijoitettu Uspenskiin. Alakirkon samanlaiset kynttelik\xc3\xb6t ovat Uuden Valamon p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkossa. Muistoarkku on Kirkkomuseossa Kuopiossa.\n_START_SECTION_\nLuostari luovutetaan Neuvostoliitolle\n_START_PARAGRAPH_\nKun sotilaspastorit viel\xc3\xa4 neuvostoliittolaisen kenraalin pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 esitteliv\xc3\xa4t lyhyesti p\xc3\xa4\xc3\xa4luostarin aluetta, sotilas pahoitteli ett\xc3\xa4 taideteokset oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa viety pois \xe2\x80\x93 mutta ei vaatinut niiden takaisin tuontia._NEWLINE_Viime sanoinaan h\xc3\xa4n ennen eroa kertoi, ett\xc3\xa4 paikalle tulisi haavoittuneiden kuntoutukseen tarkoitettu kylpyl\xc3\xa4. N\xc3\xa4in ei kuitenkaan tapahtunut, vaan v\xc3\xa4lirauhan ajan saarella toimi merikoulu.\n_START_SECTION_\nLaatokan Valamon uusi el\xc3\xa4m\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLaatokan Valamon luostarin rakennukset olivat muussa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes neuvostoajan loppuun, mm. sotilastukikohtana ja vanhainkotina, mutta loppuvuodesta 1989 ensimm\xc3\xa4iset munkit aloittivat luostaritoiminnan uudelleen ja rakennukset luovutettiin Moskovan patriarkaatille.'