b'\n_START_ARTICLE_\nKyl\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi (Eurajoki)\n_START_SECTION_\nMaantieto\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4puolellta kulkee hiekkaharjujen jakso, joka on ilmeisesti synnytt\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4rven taakseen tukkimalla etel\xc3\xa4isen virtaamissuunnan. J\xc3\xa4rven kuivausuomaksi kaivettiin Kyl\xc3\xa4j\xc3\xa4rvenoja melko syv\xc3\xa4lle t\xc3\xa4m\xc3\xa4n harjumaan l\xc3\xa4pi. Osa matkasta edettiin r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kalliota. Kanavamainen uoma on ainakin kilometrin pituinen._NEWLINE_Vuoden 1855\xe2\x88\x9256 Kalmbergin kartastossa Kyl\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi oli piirretty viel\xc3\xa4 suurena j\xc3\xa4rven\xc3\xa4, jolla on suuri saari (Isoluoto). Siihen laski l\xc3\xa4heisen Hepoj\xc3\xa4rven laskuoja. J\xc3\xa4rven luusua oli piirretty l\xc3\xa4helle nykyist\xc3\xa4 laskuomaa ja laskuoja yhtyi Eurajokeen nykyisest\xc3\xa4 kahtaa. Kartasto ei aina ole luotettava l\xc3\xa4hde, sill\xc3\xa4 se piirrettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en pohjatietoina pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkarttoja, joita ei aina p\xc3\xa4ivitetty. Kartasta saa kuitenkin hyv\xc3\xa4n k\xc3\xa4sityksen j\xc3\xa4rven ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja summittaisesta koosta._NEWLINE_Vuoden 1934 vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6maan jakokartasta voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven koko ja sill\xc3\xa4 sijainneet saaret kohtuullisella tarkkuudella. Jos kartaan merkityt paalutukset seurasivat entisen j\xc3\xa4rven rantoja tiiviisti, voidaan j\xc3\xa4rven pituudeksi mitata noin 2,5 kilometri\xc3\xa4 ja leveydeksi 850 metri\xc3\xa4. Luoteisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli py\xc3\xb6re\xc3\xa4n muotoinen ja 850 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 J\xc3\xa4rvenper\xc3\xa4n lahti. Etel\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6ntyi 400 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 J\xc3\xa4rvenp\xc3\xa4\xc3\xa4n lahti ja kaakkoon 400 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Haapalahti. J\xc3\xa4rven saaret eiv\xc3\xa4t kelvanneet niittyjen pohjiksi ja ne j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t mets\xc3\xa4palstoiksi. T\xc3\xa4llaisia saaria on merkitty vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6karttaan ja nykyisiin karttoihin nimill\xc3\xa4 Isoluoto, Kivikari, Simonkari, Marekari, Liisankari, Samulinkari ja Pukkari.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvenlaskun eri vaiheista ei ole tarkkaa tietoa, mutta ensimm\xc3\xa4inen asiakirja siihen liittyy vuonna 1811 tehtyyn p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6maan jakamisesta. Asiaa on puitu my\xc3\xb6s vuosina 1838 ja 1854. Er\xc3\xa4s tieto varmistaa kuitenkin, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi olisi laskettu ennen 1841. Kahden samannimisen j\xc3\xa4rven kuivattaminen voi johtaa edell\xc3\xa4 virheellisiin p\xc3\xa4\xc3\xa4telmiin aikataulun toteutumisesta. Varsinainen j\xc3\xa4rvenlaskun tehokkain vaihe lienee ollut 1840-luvun j\xc3\xa4lkeen . Koska j\xc3\xa4rvenlaskun j\xc3\xa4lkeiset kuivatusmenetelm\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t olleet yht\xc3\xa4 tehokkaita kuin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n, saattoi j\xc3\xa4rviallas vaatia kuivuakseen useita vuosikymmeni\xc3\xa4 ja se vaati silloinkin paljon j\xc3\xa4lkity\xc3\xb6t\xc3\xa4. Siksi ei ole h\xc3\xa4mm\xc3\xa4stytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 asia otettiin taas esille vuonna 1928._NEWLINE_Viimeisen hakemuksen seurauksena koko j\xc3\xa4rviallas jaettiin osakkaiden kesken. Jaettavaksi tuli yhteens\xc3\xa4 3,1 hehtaaria peltoa, 152 hehtaaria niittyj\xc3\xa4, 9,0 hehtaaria viljelyskelposta maata ja 37,9 hehtaaria mets\xc3\xa4maita. Jaetuksi tuli noin 203 hetaaria._NEWLINE_Vuonna 1944 Eurajoelle asutettiin karjalaisia, joista viidelle perheelle osoitettiin 10\xe2\x88\x9217 hehtaarin kylm\xc3\xa4t tilat J\xc3\xa4rvikyl\xc3\xa4st\xc3\xa4. Maa oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa niitty\xc3\xa4 ja sit\xc3\xa4 piti alkaa muokata pelloksi, mutta sen lis\xc3\xa4ksi annettiin my\xc3\xb6s mets\xc3\xa4\xc3\xa4. Entisen\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvenpohjana se oli kosteaa ja ojitus ja pumppaaminen eiv\xc3\xa4t aluksi tuottaneet toivottua tulosta kymmeneen vuoteen. Valtion avustuksilla keskinen kuivausuoma saatiin perattua ja kuiviminen alkoi.'