b'\n_START_ARTICLE_\nHans Kelsen\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nKelsen syntyi Prahassa 11. lokakuuta 1881 keskiluokkaiseen saksaa puhuvaan juutalaiseen perheeseen. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat Adolf Kelsen (1850\xe2\x80\x931907) ja Auguste L\xc3\xb6wy (1860\xe2\x80\x931950). Kelsenin ollessa kaksivuotias h\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4nen perheens\xc3\xa4 muuttivat Wieniin, jossa h\xc3\xa4n my\xc3\xb6hemmin aloitti oikeustieteelliset opintonsa. Vuonna 1912 Kelsen meni naimisiin Margarete Bondin kanssa ja pariskunnalle syntyi kaksi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4. _NEWLINE_Opintojensa aikana vuonna 1908 Kelsen osallistui aikansa kuuluisimman valtio-oikeusoppineen Georg Jellinekin pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n seminaariin Heidelbergiss\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n osallistui my\xc3\xb6s kenties kaikkien aikojen kuuluisimman sosiologin, Max Weberin, kursseille.\n_START_SECTION_\nEuroopan aika\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1911 Kelsen julkaisi teoksensa Hauptprobleme der Staatsrechtslehre entwickelt aus der Lehre vom Rechtssatze (Valtio-oikeusopin p\xc3\xa4\xc3\xa4kysymyksi\xc3\xa4 oikeuslauseopista k\xc3\xa4sin tarkasteltuna). _NEWLINE_Kelsen nimitettiin Wienin yliopiston julkisoikeuden professoriksi vuonna 1919. Seuraavat kymmenisen vuotta olivat Kelsenin kehityksen kulta-aikaa. H\xc3\xa4n osallistui s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti niin sanotun Wiener Schulen (Wienin piiri) toimintaan. Koulukuntaan kuului monia sittemmin tunnettuja oikeustieteilij\xc3\xb6it\xc3\xa4 kuten Charles Eisenmann, Adolf Merkl, Alfred Verdross, Felix Kaufmann ja Erich Voegelin. My\xc3\xb6s Alf Ross, Pohjoismaiden ehk\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vin oikeusteoreetikko, osallistui Wienin piiriin toimintaan. Ross erkaantui sittemmin Kelsenin edustamasta oikeusfilosofisesta idealismista edustaen skandinaavista realismia ja arvosteli entisen opettajansa ajatuskulkuja v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tiukoinkin sanak\xc3\xa4\xc3\xa4ntein. Kelsenin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus maailman oikeusfilosofiaan n\xc3\xa4kyy my\xc3\xb6s Suomessa, muun muassa siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 suomalainen oikeustieteilij\xc3\xa4 Simo Zitting (1915\xe2\x80\x932012), joka loi analyyttisen oikeusteorian perustan Suomeen, hankki perusopetuksensa Rossin koulukunnalta ja siis v\xc3\xa4lillisesti Kelsenilt\xc3\xa4._NEWLINE_Vuoden 1930 aikana alkoivat Kelsenin poliittiset vastoink\xc3\xa4ymiset. H\xc3\xa4net erotettiin tuolloin poliittisiksi sanotuin perustein It\xc3\xa4vallan perustuslakituomioistuimesta ja Adolf Hitlerin vallannousu 1933 nosti lis\xc3\xa4\xc3\xa4 tummia pilvi\xc3\xa4 taivaanrantaan. Kelsen l\xc3\xa4hti It\xc3\xa4vallasta muuttaen Sveitsiin, Geneveen. Vuonna 1934 Kelsen julkaisi puhtaan oikeusoppinsa (Reine Rechtslehre), jonka toinen uudistettu painos julkaistiin Wieniss\xc3\xa4 1960.\n_START_SECTION_\nSiirtyminen Yhdysvaltoihin\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan puhkeamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Kelsen j\xc3\xa4tti 1940 lopullisesti Euroopan asettuen Yhdysvaltoihin. H\xc3\xa4n oli tuolloin jo kuusissakymmeniss\xc3\xa4 ja varustettu varsin puutteellisella englannin kielen taidolla. Siit\xc3\xa4 huolimatta h\xc3\xa4n jatkoi aktiiviuraansa, ensin luennoimalla Harvardin yliopistossa ja sen j\xc3\xa4lkeen vuodesta 1942 Kalifornian yliopistossa Berkeleyss\xc3\xa4, jonka vakinaisen professuurin haltija h\xc3\xa4n oli vuosina 1945\xe2\x80\x931952. Vuonna 1945 ilmestyi h\xc3\xa4nen ehk\xc3\xa4 t\xc3\xa4rkein valtioteoreettinen teoksensa The General Theory of Law and State. _NEWLINE_Kelsen jatkoi aktiivista toimintaansa viel\xc3\xa4 el\xc3\xa4kkeelle siirtymisens\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen. H\xc3\xa4n esiintyi vierailevana luennoitsijana ja vuoden 1953 kiertomatkallaan Euroopassa Kelsen vieraili my\xc3\xb6s Helsingiss\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi ainakin Tukholmassa, K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminassa, Genevess\xc3\xa4, Haagissa, Wieniss\xc3\xa4 ja Edinburghissa. Yhteens\xc3\xa4 11 yliopistoa nimitti h\xc3\xa4net kunniatohtoriksi, niiden joukossa maineikas Harvard. H\xc3\xa4nen teoksiaan on julkaistu 24 eri kielell\xc3\xa4. _NEWLINE_Kelsen kuoli 91 vuoden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Berkeleyss\xc3\xa4 19. huhtikuuta 1973. Kaiken kaikkiaan Kelsen julkaisi el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 aikana yli 400 teosta.\n_START_SECTION_\nKelsenin kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKelsenin kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on saksalaiseen tapaan ankaran loogista ja perusteellista. Tyylin\xc3\xa4ytteen\xc3\xa4 Kelsenin kirjoittamistavasta esitett\xc3\xa4k\xc3\xb6\xc3\xb6n ote jossa h\xc3\xa4n selostaa imputaatiota (imputaatio on suomennettu \'syyksilukemiseksi\') verraten sit\xc3\xa4 kausaalisuuteen, josta Kelsen mainitsee seuraavaa:_NEWLINE_"... (kausaalisuudessa) kukin konkreettinen syy on katsottava toisen syyn vaikutukseksi ja kukin konkreettinen vaikutus toisen vaikutuksen syyksi, niin ett\xc3\xa4 syyn ja vaikutuksen ketju \xe2\x80\x93 kausaalisuuden olemuksen mukaisesti \xe2\x80\x93 on kummassakin suunnassa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttym\xc3\xa4t\xc3\xb6n. Lis\xc3\xa4ksi jokainen konkreettinen tapahtuma on periaatteessa \xc3\xa4\xc3\xa4rett\xc3\xb6m\xc3\xa4n lukuisien kausaalisarjojen leikkauspiste" (Puhdas oikeusoppi, WSOY, 1968, s. 101, suomennos Olli Nikkola.)'