b'\n_START_ARTICLE_\nKarl T\xc3\xb5nisson\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5nissonin el\xc3\xa4m\xc3\xa4n eri vaiheet sotketaan joskus varsin hataralle pohjalle perustuviin tarinoihin, joista on kuitenkin tullut yleisesti uskottuja varsinkin nykyisten buddhalaisuuden harrastajien keskuudessa Baltiassa. Esimerkiksi T\xc3\xb5nissonin syntym\xc3\xa4vuodeksi ilmoitetaan usein virheellisesti 1873. T\xc3\xb5nisson syntyi P\xc3\xb5ltsamaalla vuonna 1883 ja h\xc3\xa4n opiskeli filosofiaa Pietarin yliopistossa. Opiskeluaikoinaan T\xc3\xb5nisson asui is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n ja orientalistin E. E. Uhtomskin luona tavaten t\xc3\xa4m\xc3\xa4n luona k\xc3\xa4yneit\xc3\xa4 vieraita, joihin lukeutui muun muassa 13. dalai-laman Thubten Gyatson opettaja Agvan Dorzijev ja paroni Roman von Ungern-Sternberg. Vuonna 1893 T\xc3\xb5nisson matkusti Burjatiaan opiskelemaan buddhalaisuutta ja 1900-luvun alussa h\xc3\xa4n matkusteli eri puolilla Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja Aasiaa. T\xc3\xb5nisson k\xc3\xa4vi usein Erdene Zuun luostarissa ja Urgassa (nyk. Ulan Bator) Mongoliassa Jebtsundamba Khutuktun Bogd Khanin vieraana._NEWLINE_T\xc3\xb5nisson julkaisi ensimm\xc3\xa4isen kirjansa ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi Riiassa vuonna 1909 ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n julkaisi buddhalaisia s\xc3\xa4keit\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4neen kirjan Tartossa, jossa h\xc3\xa4n esitteli my\xc3\xb6s panmongolilaisuuden innoittaman ajatuksen panbaltialaisuudesta (Pan-Baltoonia). Pietarin buddhalainen temppeli rakennettiin vuosien 1909 ja 1915 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Kivinen\xc3\xa4n (Staraja Derevnja) kaupunginosaan Agvan Dorzijevilta, dalai-lamalta ja muilta tahoilta saatujen lahjoitusten avulla. T\xc5\xa1aari Nikolai II vahvisti temppelin henkil\xc3\xb6kunnan vuonna 1914, josta l\xc3\xa4htien T\xc3\xb5nisson oli kirjoilla temppelin henkil\xc3\xb6kunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4. Temppeli p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kohteeksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sis\xc3\xa4llissodan melskeiden aikana vuonna 1919 ja se menetti suuren osan temppeliss\xc3\xa4 olleista reliikeist\xc3\xa4. Vuonna 1920 Agvan Dorzijev teki T\xc3\xb5nissonista temppelin johtajan, mutta h\xc3\xa4n joutui pakenemaan kaupungista vuonna 1923 Dorzijevin kehotettua t\xc3\xa4t\xc3\xa4  l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n bol\xc5\xa1evikkien uhan takia._NEWLINE_Viron l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 kielt\xc3\xa4ytyi antamasta T\xc3\xb5nissonille viisumia Viroon h\xc3\xa4nen temppelitoimintansa takia, jolloin T\xc3\xb5nisson k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Latvian l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n puoleen. Latvia my\xc3\xb6nsi T\xc3\xb5nissonille kansalaisuuden ja h\xc3\xa4n otti latvialaisen nimen K\xc4\x81rlis Tennisons. Latvian kansalaisuuden avulla T\xc3\xb5nisson saapui Tarttoon, jossa h\xc3\xa4n julkaisi kirjoja ja j\xc3\xa4rjesti buddhalaisia menoja. Vuonna 1924 h\xc3\xa4n perusti Latvian ensimm\xc3\xa4isen buddhalaisen seurakunnan Riiassa. Seurakunta vuokrasi taloa, jota k\xc3\xa4ytettiin temppelin tavoin ja jossa j\xc3\xa4rjestettiin buddhalaisia menoja kerran viikossa. Buddhalaisen toimintansa ohella T\xc3\xb5nisson harrasti urheilua. H\xc3\xa4n auttoi tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n liikunnallista joogaa tunnetuksi ja vuonna 1926 h\xc3\xa4n tuli virolaisen urheiluseura Kalevin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4n maratonin kolmanneksi ajalla 3 tuntia ja 31 minuuttia. T\xc3\xb5nisson muutti Baltiasta vuonna 1930 yhdess\xc3\xa4 Friedrich V. Lustigin kanssa ja vuosina 1932\xe2\x80\x931949 h\xc3\xa4n asui Siamissa eli nykyisess\xc3\xa4 Thaimaassa. Vuonna 1949 h\xc3\xa4n muutti Rangooniin Burmaan eli nykyiseen Myanmariin, jossa h\xc3\xa4n kuoli vuonna 1962.\n_START_SECTION_\nMerkitys ja teokset\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5nisson julkaisi vuosien 1909 ja 1930 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 16 kirjaa, 13 niist\xc3\xa4 viroksi, kaksi ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi ja yhden latviaksi. Kirjoista kahdeksan vironkielist\xc3\xa4, yksi ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen ja latvialainen k\xc3\xa4sitteliv\xc3\xa4t buddhalaisuutta. Vironkielisist\xc3\xa4 teoksista kuusi oli T\xc3\xb5nissonin alkuper\xc3\xa4istuotantoa ja kaksi k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. T\xc3\xb5nissonin teoksia on kuvailtu kollaaseiksi, jotka k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t nimikkeeseens\xc3\xa4 joskus varsin l\xc3\xb6yh\xc3\xa4sti liittyvi\xc3\xa4 eri osia, jotka on kirjoitettu eri aikoina. Buddhalaisuuden periaatteiden k\xc3\xa4sittelyn lis\xc3\xa4ksi T\xc3\xb5nisson tuo etenkin my\xc3\xb6hemmiss\xc3\xa4 teoksissaan esille kristinuskon kritiikki\xc3\xa4\xc3\xa4n ja muita aiheita, kuten ajatuksensa "Pan-Baltoniasta" ja Baltian alueen muinaisuskojen yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksist\xc3\xa4 Intian Veda-kauden uskoihin. T\xc3\xb5nisson ei varsinaisesti liitt\xc3\xa4nyt itse\xc3\xa4\xc3\xa4n mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n buddhalaisuuden useista eri koulukunnista. _NEWLINE_T\xc3\xb5nissonin el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 voi kuvailla v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4\xc3\xa4ksi ja buddhalaisuudessa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 saatettaisiin kutsua mahasiddhaksi. Buddhalainen toiminta Virossa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi T\xc3\xb5nissonin l\xc3\xa4hdetty\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli osa virolaista kansanlegendaa. Neuvosto-Vironaikaiset kirjailijat ja orientalistit kuten Gennadi Gerodnik pyrkiv\xc3\xa4t luomaan kuvan T\xc3\xb5nissonista virolaisten vihollisena ja imperialistien k\xc3\xa4tyrin\xc3\xa4. Friedrich Lustig julkaisi puolestaan T\xc3\xb5nissonin el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerran The Mahatma of Baltic vuonna 1965.'