b'\n_START_ARTICLE_\nMaa-antilooppi\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMaa-antiloopilla on pituutta 65\xe2\x80\x9375 sentti\xc3\xa4 ja painoa 7\xe2\x80\x9316 kiloa. S\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeus on 45\xe2\x80\x9355 sentti\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nn\xc3\xa4n pituus 4\xe2\x80\x938 sentti\xc3\xa4. Naaraat ovat hieman uroksia suurempia Sarvet ovat 6\xe2\x80\x9310 sentin pituiset ja ne kasvavat vain uroksille. Turkki on punertavanruskea ja siin\xc3\xa4 on valkoisia t\xc3\xa4pli\xc3\xa4, jotka saavat maa-antiloopin n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n harmahtavalta. Naaman sivuilla, otsassa, kuonon yl\xc3\xa4osassa ja jalkojen ulko-osassa on kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4nruskeaa v\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Vatsa, jalkojen sis\xc3\xa4puoli, kaulan alapuoli ja korvat ovat vaaleat. Silmien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on valkoinen rengas.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMaa-antilooppi el\xc3\xa4\xc3\xa4 Afrikassa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan etel\xc3\xa4puolella. Sit\xc3\xa4 tavataan Tansanian etel\xc3\xa4- ja keskiosista Kongo-Kinshasa kaakkoisosiin, Sambiaan, Malawiin, Mosambikiin ja sielt\xc3\xa4 Botswanan koillisosiin ja Namibian Capriviin, Zimbabween, Etel\xc3\xa4-Afrikan koillisosiin ja it\xc3\xa4iseen Swazimaahan. Laji el\xc3\xa4\xc3\xa4 monilla suojelualueilla, mutta on niiden ulkopuolella harvinaistunut asutuksen levi\xc3\xa4misen, elinalueiden kaventumisen ja mets\xc3\xa4styksen vuoksi. Se ei kuitenkaan ole uhanalainen._NEWLINE_Lajin tyypillisint\xc3\xa4 elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat kukkula- ja kallioalueet, joissa kasvaa pensaikkoa mutta ei juurikaan pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 heinikkoa. Maa-antilooppi on tavallinen mets\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 ja suojaisissa miombo-savanneilla. Lajia voidaan joskus harvoin tavata my\xc3\xb6s sellaisilta alueilta, joissa ei ole suojaisaa aluskasvillisuutta, mutta se on ep\xc3\xa4tavallista.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nMaa-antilooppi on enimm\xc3\xa4kseen yksinel\xc3\xa4j\xc3\xa4, mutta voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 pareittainkin. Ne ja ruokailevat y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 tai viile\xc3\xa4ll\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t suurimman osan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n lep\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 piilossa. Ne sulautuvat hyvin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Ravintonaan ne k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 pensaiden lehti\xc3\xa4 ja nuoria versoja, mutta my\xc3\xb6s heini\xc3\xa4, kukkia ja hedelmi\xc3\xa4. Niiden ei ilmeisesti ole pakko juoda, mutta tekev\xc3\xa4t niin tilaisuuden tullen. Hajuviestinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n silmien ja kasvojen rauhasten eritteit\xc3\xa4. Maa-antiloopit ovat reviiritietoisia ja puolustavat aluettaan yksin tai pareittain. Kamppaillessaan urokset sy\xc3\xb6ksyv\xc3\xa4t toisiaan kohti, laskeutuvat polvilleen ja iskev\xc3\xa4t sarvillaan tai ly\xc3\xb6v\xc3\xa4t ne yhteen. Maa-antiloopilla on paljon vihollisia, kuten petolintuja, pytoneita ja petonis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4 aavikkoilveksist\xc3\xa4 leijoniin. Pel\xc3\xa4styess\xc3\xa4\xc3\xa4n ne eiv\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 pakene petoa, vaan painautuvat maahan ja ojentavat p\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja kaulansa ja j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t aluskasvillisuuden suojiin piiloon. Ne saattavat paeta vasta pedon tultua aivan niiden vierelle. Maa-antilooppien tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n pakopaikkoina koloja, jotka useimmiten maasika on kaivanut._NEWLINE_Maa-antiloopit voivat lis\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 mihin aikaan vuodesta tahansa, mutta eniten marras-joulukuussa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in etel\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Afrikassa alkavat kev\xc3\xa4t ja sateet. Maa-antiloopin kiimak\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 ei tunneta. Kantoaika kest\xc3\xa4\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 180 vuorokautta ja poikueessa on yksi tai kaksi poikasta. Niit\xc3\xa4 imetet\xc3\xa4\xc3\xa4n noin kolme kuukautta ja poikaset tulevat sukukypsiksi joskus 6\xe2\x80\x9319 kuukauden j\xc3\xa4lkeen.'