b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen Teiniliitto\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Teiniliitto r.y. oli 1939\xe2\x80\x931984 toiminut Suomen oppikoulujen oppilaiden valtakunnallinen etuj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6. Liitto oli voimakkaasti politisoitunut ja ahkera yhteiskunnallinen kannanottaja 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla, ja sen kautta rekrytoitiin politiikkaan monet my\xc3\xb6hemmin Suomen tunnetuimmiksi kohonneet poliitikot ja yhteiskunnalliset vaikuttajat. Konkurssiin ajautunut Teiniliitto lakkautettiin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 1983, virallisesti 1984. Teiniliiton j\xc3\xa4lkeiseen tyhji\xc3\xb6\xc3\xb6n perustettiin  Suomen lukiolaisten liitto ajamaan lukiolaisten etuja.\n_START_SECTION_\nVarhaisemmat vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nTeiniliitto perustettiin marsalkka Mannerheimin syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 4. kes\xc3\xa4kuuta 1939 oppikoulujen yl\xc3\xa4luokkalaisten toverikuntien kattoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ksi nimell\xc3\xa4 Suomen Oppikoulujen Toverikuntien Liitto. Vuonna 1943 nimi muuttui Suomen Teiniliitoksi. Vuonna 1945 julkaistiin Teinin Kirja, sen ohella my\xc3\xb6hemmin alkoi ilmesty\xc3\xa4 Teini-lehti ja Teinikalenteri. Sanalla "teini" haluttiin vaalia vanhoja opiskelijoiden teinilauluperinteit\xc3\xa4. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n hengelt\xc3\xa4\xc3\xa4n kansallis-konservatiivinen ja suhteellisen ep\xc3\xa4poliittinen, mutta sen itsetunto kasvoi kun oppikoululaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 paisui nopeasti 1950\xe2\x80\x931960-luvuilla. _NEWLINE_Vuonna 1964 Teiniliittoon kuului 41 alueellista teiniyhdistyst\xc3\xa4 ja 415 paikallista teinikuntaa, joissa oli yhteens\xc3\xa4 liki 77 000 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuuruuden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ja avoimen poliittisuuden kausi\n_START_PARAGRAPH_\nTeiniliitto alkoi saada avoimen vasemmistolaista s\xc3\xa4vy\xc3\xa4 1960-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla, jolloin se aktivoitui muutenkin yhteiskunnallisesti. Taitekohtana oli vuosi 1965, jolloin liiton s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ist\xc3\xa4 sen tarkoituksen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ltyneest\xc3\xa4 edistett\xc3\xa4vien asioiden luettelosta poistettiin sanat "kansallinen yhteenkuuluvuus" ja "maanpuolustustahto" ja lis\xc3\xa4ttiin tilalle "kansainv\xc3\xa4linen yhteisymm\xc3\xa4rrys"._NEWLINE_Teiniliitto oli kymmenill\xc3\xa4 tuhansilla j\xc3\xa4senill\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 vaikuttaja 1960-luvun ja 1970-luvun alun Suomessa. Vuodesta 1966 Teinilehti tuli automaattisesti jokaiselle oppikoulun yl\xc3\xa4luokkalaiselle ja sen levikki oli yli 100 000 \xe2\x80\x93 sen sanottiin olevan ainoa lehti joka pystyi levitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vasemmistolaista ideologiaa porvarillisiin koteihin. Teiniliitto alkoi ajaa kouluihin radikaalia kasvatusmetodien uudistamista Summerhill-koulun hengess\xc3\xa4, jonkinlaisena p\xc3\xa4\xc3\xa4ideologinaan tuleva tutkija Yrj\xc3\xb6 Engestr\xc3\xb6m. Liiton toimintaan kuului my\xc3\xb6s taksv\xc3\xa4rkkiker\xc3\xa4ysten valtakunnallinen organisoiminen; aiemmin rahaa oli ker\xc3\xa4tty kotimaahan muun muassa rajaseudun lapsille, sotainvalideille ja Sibelius-monumenttiin, mutta 1960-luvun lopulta alkaen kolmannen maailman kehitysaputy\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Toiminnan hengen muutosta korosti se, ett\xc3\xa4 vuonna 1969 tukikohteeksi valittiin tiukan k\xc3\xa4denv\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6n j\xc3\xa4lkeen Tansaniassa maanpaossa toiminut Mosambik-instituutti, jolla oli kytk\xc3\xb6s Frelimoon, Portugalin siirtomaavaltaa vastaan taistelleeseen marxilais-leninistiseen vapautusliikkeeseen. Ker\xc3\xa4yskohteessa yhdistyiv\xc3\xa4t k\xc3\xb6yhien lukutaidon edist\xc3\xa4minen ja anti-imperialistinen taistelu. Samoihin aikoihin r\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xb6iden mielenosoitusten j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4minen tuli osaksi Teiniliiton toimintatapoja; 31. tammikuuta 1969 opiskelijoiden oikeusturvan puolesta j\xc3\xa4rjestetyss\xc3\xa4 mielenosoituksessa kouluhallituksen sein\xc3\xa4\xc3\xa4 pommitettiin lumipalloilla ja kananmunilla. Liitto tuki my\xc3\xb6s Vietnamin sodan vastaisia mielenosoituksia ja ker\xc3\xa4si my\xc3\xb6hemmin rahaa Vietnamiinkin. Lokakuussa 1972 Teiniliitto organisoi taksv\xc3\xa4rkkiker\xc3\xa4yksen Nguyen Van Troi -lastensairaalan rakentamiseksi Pohjois-Vietnamiin. _NEWLINE_Teiniliitto puoluepolitisoitui 1970-luvun alussa nopeasti ja kommunismin ollessa suosiossa v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kommunistit eli taistolaiset saivat haltuunsa liiton johtopaikat. Monet siihen asti puolueettomat liiton ideologiset suunnann\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4t "k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t" taistolaisiksi vuosien 1970\xe2\x80\x931971 aikana. Virallisesti liittoa johti koko 1970-luvun ajan vasemmiston ja keskustan "yleisdemokraattinen rintama" ja puheenjohtajan paikka kuului viel\xc3\xa4 vuosikymmenen alkupuolella sosialidemokraateille. Taistolaisilla oli kuitenkin vuodesta 1972 alkaen puolet hallituspaikoista, enemmist\xc3\xb6 piirisihteereist\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteerin paikka. Lopulta he kaappasivat puheenjohtajankin paikan. Parhaimmillaan liiton 18 piirist\xc3\xa4 16:tta johti v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kommunisti. Teiniliitosta muodostui n\xc3\xa4in nuortaistolaisen liikkeen keskeinen rekrytointikanava. Risto Ahosen mukaan 1970-luvulla Teiniliitosta tuli kuitenkin yleispoliittinen lausuntoautomaatti, eik\xc3\xa4 taistolaisten tavoitteeksi ottama vallankumous johtanut mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n hyv\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n kannalta. Kontrasti 1960-luvun kansainv\xc3\xa4listyv\xc3\xa4\xc3\xa4n ja keskustelevaan Teiniliittoon oli suuri._NEWLINE_Teiniliiton kulta-aikaa oli 1970-luvun alkupuoli, jolloin kouluhallituksen johtaja Erkki Aho ja opetusministeri Ulf Sundqvist suhtautuivat vakavasti sen kannanottoihin kouludemokratian kehitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Teiniliitto onnistui menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti lobbaamaan kouluneuvostot Suomen oppikouluihin, mutta saavutus k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi lopulta liittoa vastaan \xe2\x80\x93 kun kouluneuvostovaalit vuodesta toiseen osoittivat, ettei liittoa johtaneilla taistolaisilla ollut valtaansa vastaavaa kannatusta "teinien" parissa, alkoi koko organisaation uskottavuus oppikoululaisten \xc3\xa4\xc3\xa4nitorvena heiket\xc3\xa4. Kun viel\xc3\xa4 talouskin mureni 1970-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4senkato paljastui, oli vuosikymmenen loppupuolisko k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6lle hidasta kuolemista. Kouluneuvostovaalien puoluepolitisoitumisen vuoksi kouluneuvostojen toiminta ei vastannut niille lain perusteluissa asetettuja tavoitteita ja my\xc3\xb6hemmin laki kouluneuvostoista kumottiin.\n_START_SECTION_\nValtionapujen menetys ja j\xc3\xa4senkato kaatoivat liiton\n_START_PARAGRAPH_\n1970-luvun puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 taistolaisten ep\xc3\xa4demokraattiset menetelm\xc3\xa4t johtivat pahoihin ongelmiin. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1975 kulttuuriministeri Marjatta V\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4nen lakkautti Teiniliiton valtionavun, kunnes valtiontalouden tarkastusvirasto olisi tehnyt liitosta perusteellisen selvityksen. Vuonna 1975 puheenjohtajaksi valittu Jussi Kasanen kertoi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen ryhm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 eli sosiaalidemokraatit aiheuttivat opetusministerin puuttumisen liiton valtionavun k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Edellinen puheenjohtaja Matti Viialainen arveli puolestaan syyn olevan 1975 liittokokouksen porvarien valtakirjojen hylk\xc3\xa4\xc3\xa4misess\xc3\xa4. _NEWLINE_Teiniliiton talousongelmat ja paha j\xc3\xa4senkato paljastuivat selvityksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Tapaus oli skandaali, sill\xc3\xa4 liiton johdon ep\xc3\xa4iltiin ilmoittaneen todellisuuteen n\xc3\xa4hden moninkertaiset j\xc3\xa4senluvut saadakseen enemm\xc3\xa4n valtionapuja ja poliittista painoarvoa kannanotoilleen. Todellisten lukujen selvitty\xc3\xa4 liiton saama valtionapu laski kymmenesosaan ja siit\xc3\xa4 ulosottajat veiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 osansa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien Teiniliitto k\xc3\xa4vi eloonj\xc3\xa4\xc3\xa4mistaistelua. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa toimihenkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4 lomautettiin toukokuussa 1975, piirien ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4t irtisanottiin ja keskustoimiston ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4t pakkolomautettiin edelleen kirjanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja taloudenhoitajaa lukuun ottamatta lokakuussa. Tarkastusraportti valmistui my\xc3\xb6s lokakuussa ja se osoitti taloudenhoidossa virheit\xc3\xa4 ja lev\xc3\xa4per\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4, my\xc3\xb6s taksv\xc3\xa4rkkirahojen hoidossa. Suoranaisia v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 ei kuitenkaan paljastunut, mit\xc3\xa4 poliittisilla tahoilla oli odotettu. Ep\xc3\xa4ilyksi\xc3\xa4 tosin her\xc3\xa4tti se, ett\xc3\xa4 liiton arkisto katosi salaper\xc3\xa4isesti talven 1975\xe2\x80\x931976 aikana \xe2\x80\x93 se l\xc3\xb6ydettiin liiton lakkauttamisen j\xc3\xa4lkeen 1980-luvun lopulla k\xc3\xa4tkettyn\xc3\xa4 kerrostalon kellarista Helsingin Vallilasta. Vastaselvityksist\xc3\xa4 huolimatta valtionapu j\xc3\xa4i pysyv\xc3\xa4sti alas ja j\xc3\xa4senkato paheni entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Teiniliiton politiikassa ei tapahtunut kuitenkaan muutoksia ja taksv\xc3\xa4rkkej\xc3\xa4kin j\xc3\xa4rjestettiin viel\xc3\xa4 joitakin vuosia, viimeinen vuonna 1982._NEWLINE_Teiniliitto yritti 1970-luvun lopussa ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 rahaa vaihteeksi omaan toimintaansa ja saada kipe\xc3\xa4sti kaipaamiansa uusia j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. Ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 ei kuitenkaan tehty en\xc3\xa4\xc3\xa4 koko syd\xc3\xa4mell\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t kiinnostaneet edes liittoa sanottavasti \xe2\x80\x93 vuonna 1983 arviot j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 vaihtelivat 500 ja 12\xc2\xa0000 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Teiniliitto lakkautettiinkin samana vuonna, virallisesti kuitenkin 1984. Talousongelmien ja -ep\xc3\xa4ilyjen, joita esimerkiksi Mosambikin taksv\xc3\xa4rkki-rahoista otettu h\xc3\xa4t\xc3\xa4laina olivat omiaan ruokkimaan, ohella lakkauttamiseen vaikutti keskeisesti se, ett\xc3\xa4 kannatustaan kouluissa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti 1980-luvun alussa kasvattaneet kokoomusnuoret katsoivat, ett\xc3\xa4 vasemmisto oli pilannut Teiniliiton maineen lopullisesti ylipolitisoituneella 1970-luvulla.\n_START_SECTION_\nKokoomusnuorten kamppailu vallasta\n_START_PARAGRAPH_\nAntti Bl\xc3\xa5fieldin ja Pekka Vuoriston mukaan jo vuonna 1974 kokoomusnuorten Peter Fagern\xc3\xa4s, Ilkka Kanerva, Anders Blom ja Heikki S. von Hertzen olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet, ett\xc3\xa4 Teiniliiton oli aika menn\xc3\xa4. Kokoomusnuoria oli harmittanut pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llinen sulkemisensa Teiniliiton toiminnassa oppositioon, vaikka he ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4tkin kouluneuvostovaaleissa jopa 40 prosentin kannatuslukuja. Ben Zyskowiczin joulukuussa 1973 antaman raportin mukaan Kokoomuksen Nuorten Liiton vaikutusvalta Teiniliitossa oli nollassa ja "stalinistien" valta vain kasvanut. H\xc3\xa4nen mukaansa kommunistit halusivat korostaa Teiniliiton itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 poliittisista organisaatioista, jotta saisivat korostettua liiton omaa organisaatiota. My\xc3\xb6s sosiaalidemokraatit etsiv\xc3\xa4t samoihin aikoihin tahoillaan keinoja murtaa taistolaisten valta, jonka k\xc3\xa4siin he olivat Teiniliiton menett\xc3\xa4neet. _NEWLINE_Teiniliiton kaaduttua kokoomusnuoret asettivat vuonna 1983 Matti Niirasen johdolla tavoitteekseen Suomen Lukiolaisten liitto ry:n perustamisen Teiniliiton tilalle, mik\xc3\xa4 tapahtuikin jo vuonna 1985.\n_START_SECTION_\nTeiniliittolaisia\n_START_PARAGRAPH_\nTunnettuja teiniliittolaisia olivat muun muassa Erkki Tuomioja (varapuheenjohtaja 1967\xe2\x80\x931968), Ben Zyskowicz, Kimmo Sasi, Ilkka Kanerva, Lauri Ihalainen, Jacob S\xc3\xb6derman, Erkki Liikanen, Matti Viialainen, Esko Aho, Leif Fagern\xc3\xa4s, ja Satu Hassi. My\xc3\xb6s tuleva historiantutkija Kimmo Rentola oli liitossa aktiivinen 1970-luvulla._NEWLINE_Etenkin sosiaalidemokraateille Teiniliitto oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 astinlauta, koska he johtivat kansainv\xc3\xa4listymist\xc3\xa4 liiton nousukaudella 1963\xe2\x80\x931970.'