b'\n_START_ARTICLE_\nGeorg von Alfthan\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg von Alfthan (vuoteen 1866 Alfthan; 26. lokakuuta 1828 Viipuri \xe2\x80\x93 4. helmikuuta 1896 Helsinki) oli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan armeijassa esikuntaupseerina palvellut suomalainen kenraaliluutnantti, joka toimi vuosina 1862\xe2\x80\x931873 Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin ja 1873\xe2\x80\x931888 Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 1888\xe2\x80\x931896 senaattorina. Von Alfthan ansioitui topografisten mittausten tekij\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja vaikutti Suomen rautatieverkon suunnitteluun. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s 1892 perustetun senaatin kulkulaitostoimituskunnan ensimm\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 eli Suomen \xe2\x80\x9densimm\xc3\xa4inen liikenneministeri\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4net aateloitiin 1866 ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 polveutuu von Alfthanin aatelissuku.\n_START_SECTION_\nPerhe ja suku\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg von Alfthan kuului Viipurin seudulla vaikuttaneeseen Alfthanin sivistyssukuun. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat tukkukauppias ja Viipurin kuvernementinsihteeri Anton Alfthan sek\xc3\xa4 Helena Schroeder. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli muun muassa Havin kynttil\xc3\xa4tehtaan perustaja. Kirjailija Johannes Alfthan oli Georg von Alfthanin veli. Vuorineuvos Anton Alfthan ja kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Max Theodor Alfthan olivat h\xc3\xa4nen veljenpoikiaan. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijassa palvellut kenraali Alexis Alfthan oli h\xc3\xa4nen serkkunsa._NEWLINE_Von Alfthanin puoliso vuodesta 1853 oli Ebba Mathilda Geschwendt (1832\xe2\x80\x931893). Heill\xc3\xa4 oli kuusi poikaa ja nelj\xc3\xa4 tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4. Poikiin kuuluivat muun muassa tehtailija Anton von Alfthan sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri ja Ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko Kristian von Alfthan.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nAlfthan k\xc3\xa4vi Haminan kadettikoulun 1841\xe2\x80\x931846 ja valmistuttuaan erinomaisen arvosanoin h\xc3\xa4net m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin v\xc3\xa4nrikkin\xc3\xa4 Pietariin Henkikaartin Paavalin rykmenttiin. Nikolain yleisesikunta-akatemiasta h\xc3\xa4n valmistui vuonna 1850 kurssinsa priimuksena ja sai akatemian hopeamitalin. Vuodesta 1852 h\xc3\xa4n palveli kolmen vuoden ajan toimistoupseerina Henkikaartin esikunnassa. Krimin sodan puhjettua Alfthan kutsuttiin 1854 Suomeen sijoitettujen joukkojen esikuntaan ja h\xc3\xa4n osallistui esikunnan adjutanttina Viaporin puolustukseen. H\xc3\xa4net ylennettiin t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ansiosta 1855 kapteeniksi ja h\xc3\xa4n toimi seuraavat kaksi vuotta Suomen joukkojen esikunnassa tilap\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4majoitusmestarina. Krimin sodan j\xc3\xa4lkeen Alfthan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin 1856\xe2\x80\x931858 selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen puolustusmahdollisuuksia. H\xc3\xa4n suoritti t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tarkoituksessa sotilastopografisia tutkimuksia, joiden tuloksena h\xc3\xa4n laati 1859 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n yleisesikunnalle topografis-tilastollisen ven\xc3\xa4j\xc3\xa4nkielisen selonteon, joka my\xc3\xb6s julkaistiin Pietarissa nimell\xc3\xa4 Materialer till Finlands statistik. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n julkaisi 1862 mittakaavassa 1:1\xc2\xa0260\xc2\xa0000 tehdyn Suomen sein\xc3\xa4kartan, josta tuli hyvin suosittu._NEWLINE_Vuosina 1857\xe2\x80\x931859 Alfthan toimi Pietarissa Henkikaartin 1. jalkav\xc3\xa4kidivisioonan p\xc3\xa4\xc3\xa4majoitusmestarina, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net ylennettiin everstiksi ja siirrettiin adjutantiksi kaartin esikuntaan. Vuosina 1860\xe2\x80\x931862 h\xc3\xa4n oli kaartin 3. jalkav\xc3\xa4kidivisioonan esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Sen j\xc3\xa4lkeen Alfthan kuitenkin palasi Suomeen, kun h\xc3\xa4net toukokuussa 1862 nimitettiin Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin vt. kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6riksi. H\xc3\xa4net my\xc3\xb6s ylennettiin kenraalimajuriksi. Hein\xc3\xa4kuussa 1863 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tehtiin vakinainen kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri. Alfthan oli kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 aktiivinen l\xc3\xa4\xc3\xa4nins\xc3\xa4 olojen kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja taitava hallinnon organisoija. H\xc3\xa4nen aikanaan Pohjois-Suomen maanviljely\xc3\xa4 tehostettiin ja kulkuyhteyksi\xc3\xa4 parannettiin. Suurten n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosien alettua 1867 h\xc3\xa4n kutsui koolle l\xc3\xa4\xc3\xa4ninkokouksen pohtimaan keinoja h\xc3\xa4d\xc3\xa4n lievitt\xc3\xa4miseksi. Vaikka Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4ni k\xc3\xa4rsi n\xc3\xa4l\xc3\xa4st\xc3\xa4 muuta Suomea pahemmin, se my\xc3\xb6s toipui suhteellisen nopeasti, osin Alfthanin tarmokkaiden toimien seurauksena. Ivalojoen kultarynt\xc3\xa4yksen k\xc3\xa4ynnistytty\xc3\xa4 1860-luvun lopussa von Alfthan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si rakentamaan alueelle mets\xc3\xa4k\xc3\xa4mppi\xc3\xa4 ja parantamaan kulkuyhteyksi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 perustamaan valtion tukiaseman, josta tuli Ivalojoen Kultala. Kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s laati Suomen viralliseen tilastoon Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin ja my\xc3\xb6hemmin Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin elinkeinoista selvitykset, jotka ovat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n arvokkaita historiantutkimuksen l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4._NEWLINE_Alfthan aateloitiin vuonna 1866 nimell\xc3\xa4 von Alfthan ja h\xc3\xa4nen sukunsa merkittiin seuraavana vuonna Ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 240. H\xc3\xa4n osallistui sen j\xc3\xa4lkeen kaikille s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4iville sukunsa edustajana vuoteen 1891 saakka. H\xc3\xa4n oli aateliss\xc3\xa4\xc3\xa4dyn vaikutusvaltaisimpia edustajia \xe2\x80\x93 siit\xc3\xa4 huolimatta, ett\xc3\xa4 heikon kuulonsa vuoksi h\xc3\xa4n kykeni seuraamaan valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4keskusteluja vain vaivoin alkeellisen kuulolaitteen avulla. Varsinkin rautateiden ja kanavien rakentamista koskeneessa p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksenteossa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidettiin auktoriteettina tekemiens\xc3\xa4 topografisten selvitysten vuoksi. Vuosien 1877\xe2\x80\x931878 valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 von Alfthan toimi rautatievaliokunnan puheenjohtajana. H\xc3\xa4n teki 1872 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4aloitteen junaradan rakentamisesta Ouluun. Kun Oulun rata rakennettiin 1880-luvulla, h\xc3\xa4n sai toimia rakentamisesta vastanneen johtokunnan puheenjohtajana. H\xc3\xa4n johti my\xc3\xb6s s\xc3\xa4\xc3\xa4tyjen asettamia komiteoita, jotka pohtivat papiston palkkauksen ja maaseudun poliisitoimen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n oli 1874 perustetun Helsingin el\xc3\xa4insuojeluyhdistyksen perustajaj\xc3\xa4sen._NEWLINE_Vuonna 1873 von Alfthan siirrettiin Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6riksi. Ollessaan edelleen kirjoilla my\xc3\xb6s Henkikaartin upseeriluetteloissa h\xc3\xa4net ylennettiin 1879 kenraaliluutnantiksi. Vuonna 1882 von Alfthanista tehtiin lis\xc3\xa4ksi Helsinkiin sijoitetun sotav\xc3\xa4en p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 ja Helsingin keisarillisen palatsin hoitaja. H\xc3\xa4net korotettiin 1886 vapaaherralliseen arvoon ja 1888 h\xc3\xa4nen sukunsa merkittiin Ritarihuoneelle vapaaherrallisena sukuna numero 57. Elokuussa 1888 von Alfthan nimitettiin Senaatin talousosastoon sotilastoimituskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4net siirrettiin saman vuoden joulukuun alussa maanviljelystoimituskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. Vuonna 1892 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli uuden kulkulaitostoimituskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi kuolemaansa asti. H\xc3\xa4net kutsuttiin 1891 j\xc3\xa4seneksi Pietarissa pidettyyn ven\xc3\xa4l\xc3\xa4is-suomalaiseen konferenssiin, joka k\xc3\xa4sitteli Suomen ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n suhteita Suomen kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Fjodor Heidenin muistion pohjalta. Von Alfthan puolusti perustuslaillista kantaa Suomen asemaan. Konferenssi p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi kuitenkin Heidenin ehdotusten mukaisesti lakkauttamaan Suomen asiain komitean ja antamaan Suomen kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rille laajemmat valtuudet puuttua julkaisutoimintaan._NEWLINE_Von Alfthan osallistui 1892 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n J\xc3\xa4\xc3\xa4meren-radan rakentamista suunnitelleeseen konferenssiin. H\xc3\xa4nen viimeiseksi virkaty\xc3\xb6kseen j\xc3\xa4i Suomen rautatieverkostoa koskenut laaja lausunto, jonka h\xc3\xa4n sai valmiiksi hieman ennen kuolemaansa vuonna 1896.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1999 valmistuneessa elokuvassa Lapin kullan kimallus kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri von Alfthania n\xc3\xa4ytteli Johan Simberg.'