b'\n_START_ARTICLE_\nTammisavikka\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nTammisavikka kasvaa 10\xe2\x80\x9360 cm korkeaksi. Kasvi on tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n nystykarvainen. Varsi on pysty ja usein runsashaarainen. Himme\xc3\xa4nvihre\xc3\xa4t lehdet ovat varressa kierteisesti. Varren keskiosissa lehtilapa on soikea, alle 5 cm pitk\xc3\xa4 ja matalaan pariliuskainen, leveit\xc3\xa4 liuskoja on kahdesta nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n paria. Kukinnossa lehdet ovat ehyit\xc3\xa4 ja pienikokoisia. Kukinto on harsu ja muodostuu kaksihaaraviuhkoista. Kukinnon keh\xc3\xa4lehdet ovat py\xc3\xb6re\xc3\xa4selk\xc3\xa4isi\xc3\xa4, selk\xc3\xa4puolelta nystykarvat ovat pitk\xc3\xa4per\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Suomessa tammisavikka kukkii syyskuussa. P\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4 on keh\xc3\xa4n muodostaman hedelm\xc3\xa4verhi\xc3\xb6n suojaama. Musta, py\xc3\xb6re\xc3\xa4 siemen on 0,7\xe2\x80\x9310,8 mm pitk\xc3\xa4, sile\xc3\xa4pintainen ja tylpp\xc3\xa4- tai osin koverareunainen.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nTammisavikka on eurooppalainen laji, joka on kotoisin V\xc3\xa4limeren alueelta. Suomessa lajia on tavattu harvinaisena maan etel\xc3\xa4osista.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa ja muualla Fennoskandiassa tammisavikka on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu myllyill\xc3\xa4, puutarhoissa, rikkakasoilla, kaatopaikoilla ja erilaisilla joutomailla.'