b'\n_START_ARTICLE_\nViheranakonda\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nViheranakonda on yksi maailman pisimmist\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeist\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4ntisen pallonpuoliskon pisin k\xc3\xa4\xc3\xa4rme. Naaraalla saattaa olla mittaa 6-9 metri\xc3\xa4 ja painoa yli 100 kg. Koiraat eiv\xc3\xa4t juuri kasva kolmea metri\xc3\xa4 pidemm\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Viheranakondan ruumis on p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 oliivinvihre\xc3\xa4 ja mustat\xc3\xa4pl\xc3\xa4inen. Sivuilla on t\xc3\xa4pli\xc3\xa4, joissa on mustan lis\xc3\xa4ksi keltainen keskus. Vatsa on keltaisenvihre\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on ruumiin v\xc3\xa4rinen ja pieni. Silmien takana on mustat juovat.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nViheranakondaa tavataan Etel\xc3\xa4-Amerikassa Andien it\xc3\xa4puolella Kolumbiassa, Venezuelassa, Guayanassa, Surinamessa, Ranskan Guayanassa, Trinidadin saarella ja Brasiliassa. Laji el\xc3\xa4\xc3\xa4 sademetsiss\xc3\xa4 suurten jokien l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nViheranakondat sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t aikuisina p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa lintuja, monenlaisia nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4, kaloja ja muita matelijoita. Laji tappaa saaliinsa kuristamalla. Suuret yksil\xc3\xb6t voivat tappaa ja sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 jopa jaguaarin tai kaimaanin. Joissain legendoissa ja tarinoissa v\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 viheranakonda olisi ihmissy\xc3\xb6j\xc3\xa4, mutta t\xc3\xa4llaisille v\xc3\xa4itteille ei ole l\xc3\xb6ydetty tarpeeksi todisteita. Ruokaa etsiess\xc3\xa4\xc3\xa4n vihre\xc3\xa4t anakondat voivat olla jopa 10 minuuttia sukelluksissa.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nVihreranakondien lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisaika on sadekautena. Uskotaan, ett\xc3\xa4 naarat l\xc3\xa4hett\xc3\xa4v\xc3\xa4t ilmaan feromoneja, joiden avulla koiras l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 naaraan. Kosinta ja parittelu tapahtuvat l\xc3\xa4hes yksinomaan vedess\xc3\xa4._NEWLINE_Naaraan tiineys kest\xc3\xa4\xc3\xa4 jopa 6-7 kuukautta. Viheranakonda on vivipaarinen eli se synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 poikasia. Poikasia syntyy kerralla muutamasta kymmenest\xc3\xa4 jopa sataan. Vastakuoriutuneet poikaset ovat 70-80 cm pitki\xc3\xa4, ja ne k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t muista el\xc3\xa4imist\xc3\xa4. Selvinneet poikaset kasvavat nopeasti sukukypsyyteen asti muutaman vuoden ik\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonka j\xc3\xa4lkeen ne kasvavat hitaammin.\n_START_SECTION_\nAlalajit\n_START_PARAGRAPH_\nViheranakonda on jakautunut kahteen alalajiin, Eunectes murinus gigas (Latreille, 1801), ja Eunectes murinus murinus (Linn\xc3\xa9, 1758).\n_START_SECTION_\nUhat\n_START_PARAGRAPH_\nViheranakondan suurin uhka on ihminen. Paikalliset asukkaat tappavat anakondia, koska pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 ihmissy\xc3\xb6jin\xc3\xa4. My\xc3\xb6s mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4t tappavat niit\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4kseen niist\xc3\xa4 matkamuistoja. Kauppaa on rajoitettu CITES-sopimuksen Appendix II -liitteell\xc3\xa4, mutta silti niit\xc3\xa4 salakuljetetaan ymp\xc3\xa4ri maailmaa. Lis\xc3\xa4ksi suuri uhka on elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jen tuhoaminen.'