b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen Ilmailuopisto\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Ilmailuopisto Oy, entinen Finnairin Ilmailuopisto, on Porissa toimiva ilmailukoulu, joka kouluttaa ammattilent\xc3\xa4ji\xc3\xa4 Suomen liikenneilmailun tarpeisiin. Koulutus on lain mukaista ammatillista aikuiskoulutusta. Osakeyhti\xc3\xb6muodossa toimivasta oppilaitoksesta 49,5 prosenttia omistaa Finnair, 49,5 prosenttia Suomen valtio ja yhden prosentin Porin kaupunki. Opiskelijoiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 mitoitetaan vuosittain vastaamaan Suomessa toimivien lentoyhti\xc3\xb6iden tarpeita._NEWLINE_Vuonna 2011 opiskelijan osuus koulutuksen kokonaishinnasta on 12\xc2\xa0800 euroa._NEWLINE_Suomen Ilmailuopistoon on haku parittomien vuosien syksyn\xc3\xa4, ja nelj\xc3\xa4lle kurssille valitaan kerralla noin sata uutta oppilasta. Lentokoneohjaajien lis\xc3\xa4ksi opisto kouluttaa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s helikopterilent\xc3\xa4ji\xc3\xa4, mutta toistaiseksi t\xc3\xa4m\xc3\xa4 on tauolla.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSilloisessa Aerossa p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin aloittaa omien lent\xc3\xa4jien koulutus pian toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen. Tammikuussa 1948 alkoi ensimm\xc3\xa4inen yhti\xc3\xb6n oma per\xc3\xa4mieskurssi, jonka yksitoista oppilasta valittiin sota-aikana ilmavoimissa palvelleista h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lent\xc3\xa4jist\xc3\xa4. Vaatimuksena oli muun muassa v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 500 lentotuntia ja kokemusta monimoottorikoneesta. Hakijoita oli paljon, joten Aerolla oli varaa valikoida. Sodan j\xc3\xa4lkeinen tila ja Pariisin rauhansopimus v\xc3\xa4hensiv\xc3\xa4t mahdollisuuksia lent\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmavoimissa, joten monelle siviili-ilmailusta tuli varteenotettava vaihtoehto. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lent\xc3\xa4jill\xc3\xa4 oli jo valmiiksi lentolupakirja ja lentokokemusta, joten heid\xc3\xa4n kouluttamisensa oli halvempaa ja nopeampaa kuin jonkun t\xc3\xa4ysin kokemattoman. Tuohon aikaan ongelmia aiheutti lent\xc3\xa4jien, my\xc3\xb6s kokeneiden kapteenien, heikko englannin osaaminen. Vaikka englanti oli ilmailun kieli, Suomessa sit\xc3\xa4 ei juurikaan opetettu, vaan suosittuja kieli\xc3\xa4 olivat ruotsi ja saksa. Ilmailun puolella oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa p\xc3\xa4rj\xc3\xa4tty s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tt\xc3\xa4jien avulla ja kotimaassa oltiin kommunikoitu suomeksi. Ensimm\xc3\xa4inen per\xc3\xa4mieskurssi kesti kuukauden, ja kaikki oppilaat otettiin Aeron palvelukseen. Koulutus sis\xc3\xa4lsi vain teoriaopinnot, ja varsinainen lentokoulutus suoritettiin kokeneiden kapteenien johdolla oikeilla reittilennoilla DC-3-koneilla. Moni kapteeni tosin suhtautui per\xc3\xa4miesten kouluttamiseen lennoilla alentuvasti, ja laskun tai nousun suorittaminen oli per\xc3\xa4miehell\xc3\xa4 1950-luvulla pikemminkin poikkeus kuin s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6. Lis\xc3\xa4ksi per\xc3\xa4miesten eteneminen oli kapteenien lausuntojen varassa. Per\xc3\xa4miehen piti siis olla r\xc3\xb6yhke\xc3\xa4 ja esill\xc3\xa4, jos h\xc3\xa4n halusi p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 lent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Toisaalta liiallinen r\xc3\xb6yhkeys esti t\xc3\xa4ysin etenemisen. Asiat parantuivat 1960-luvulla, kun laadittiin s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6s per\xc3\xa4miesten lent\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Aluksi lent\xc3\xa4j\xc3\xa4koulutukseen kuului vain teoriaopinnot. Ensimm\xc3\xa4isen kerran koulutukseen kuului varsinaista lentokolutusta, kun vuonna 1953 per\xc3\xa4miehille j\xc3\xa4rjestettiin jatkokurssina tyyppi- ja mittarilentokurssi. Koulutus oli opintosuunnitelman mukaan kolmivuotista, mutta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n tarpeen vuoksi koulutus saattoi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 vain vuoden. Opintojen ohella per\xc3\xa4miehet lensiv\xc3\xa4t vuodessa noin 450 tuntia DC-3-koneilla._NEWLINE_1960-luvulle tultaessa Aeron oma kapasiteetti ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 kunnolla riitt\xc3\xa4nyt lent\xc3\xa4jien kouluttamiseen. Vuoden 1964 alussa Aero perusti valtion tuella oman ilmailuopistonsa Helsingin maalaiskuntaan. Lent\xc3\xa4jien ohella opistossa koulutettiin my\xc3\xb6s mekaanikkoja. P\xc3\xa4\xc3\xa4syvaatimuksina lent\xc3\xa4j\xc3\xa4koulutukseen p\xc3\xa4\xc3\xa4syyn oli 20\xe2\x80\x9326 vuoden ik\xc3\xa4, ylioppilastutkinto tai keskikoulun oppim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, perustiedot englannista, trigonometriasta ja logaritmiopista, suoritettu asevelvollisuus ja v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 70 lentotuntia. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 suurin osa uusista oppilaista tuli edelleen ilmavoimista. Aeron ilmailuopisto toimi Vantaalla noin kymmenen vuotta. Opetusta annettiin aluksi ymp\xc3\xa4ri Helsinki-Vantaan lentoasemaa ja Helsingin kaupunkia, mutta tilanne parani 1970-luvun alussa uusien tilojen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Kurssi kesti vuoden, ja samaan aikaan saattoi olla k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 jopa kolme kurssia. Koulutuksen suorittaminen ei taannut ty\xc3\xb6paikkaa Aerolla, vaan yhti\xc3\xb6 rekrytoi aina tarpeen mukaan. Tuohon aikaan tarve oli kuitenkin suuri, joten k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 jokainen uusi per\xc3\xa4mies otettiin sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Opiston opettajina toimi Finnairin lent\xc3\xa4ji\xc3\xa4 parin kuukauden virkavapailla._NEWLINE_Aikaisemmin hyvin toiminut yhteisty\xc3\xb6 ilmavoimien kanssa k\xc3\xa4rjistyi 1970-luvun alussa, kun siviilipuolelle siirtyi niin monta h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lent\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4. Tilanteen korjaamiseksi vuonna 1976 Kuopiossa alettiin kouluttamaan ammattilent\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi solmittiin yhteisty\xc3\xb6sopimuksia ymp\xc3\xa4ri Suomea sijaitsevien lentokoulujen kanssa yksityislent\xc3\xa4j\xc3\xa4n lupakirjan omaavien lent\xc3\xa4jien saamiseksi. 1980-luvun alussa oli syntym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lent\xc3\xa4j\xc3\xa4pula, kun uusia oppilaita ei pariin vuoteen oltu otettu koulutukseen. Vuonna 1985 Finnairin ilmailuopisto siirrettiin Porin lentoaseman kupeeseen Satakunnan lennoston entiseen kasarmirakennukseen, mutta se s\xc3\xa4ilyi edelleen Finnairin p\xc3\xa4\xc3\xa4omistuksessa. 1990-luvun lopun taloudellisen tilanteen paraneminen toi mukanaan uusvanhoja ongelmia. 1990-luvun laman aikana Finnair palkkasi niukasti uusia lent\xc3\xa4j\xc3\xa4oppilaita opistoonsa, joten lentoliikenteen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4 vuosikymmenen loppupuolella yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ei ollutkaan tarpeeksi lent\xc3\xa4ji\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi se palkkasi useita valmiita lent\xc3\xa4ji\xc3\xa4 niin vapailta markkinoilta kuin ilmavoimista, mik\xc3\xa4 oli luonnollisesti ongelma puolustusvoimien puolella. My\xc3\xb6s muiden lentoyhti\xc3\xb6iden kasvaessa k\xc3\xa4vi ilmi, ett\xc3\xa4 Suomessa ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollutkaan tarpeeksi lent\xc3\xa4ji\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 lentoyhti\xc3\xb6ille ett\xc3\xa4 ilmavoimiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kriisin seurauksena p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin, ett\xc3\xa4 Finnair ja muut lentoyhti\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 palkkaisi valmiita h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lent\xc3\xa4ji\xc3\xa4 ja ett\xc3\xa4 koulutettavien lent\xc3\xa4jien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 tulisi nostaa._NEWLINE_Vuosien 2001 ja 2002 vaihteessa Finnairin ilmailuopisto lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin Suomen Ilmailuopisto. Finnair s\xc3\xa4ilyi opiston p\xc3\xa4\xc3\xa4omistajana yhdess\xc3\xa4 valtion ja Porin kaupungin kanssa. Aikaisemmasta poiketen oppilaat eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 olleet sitoutuneet Finnairiin, vaan saattoivat koulutuksen j\xc3\xa4lkeen hakea mihin lentoyhti\xc3\xb6\xc3\xb6n tahansa. Finnair on silti ollut suurin ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4j\xc3\xa4. Kun aiemmin hakuja opistoon oli ollut hyvin ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti, t\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien uusia hakuja j\xc3\xa4rjestettiin joka toinen vuosi. My\xc3\xb6s oppilaiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi jyrk\xc3\xa4sti, kun aikaisemman parinkymmenen asemasta uusia lento-oppilaita valitaankin joka hausta noin kahdeksankymment\xc3\xa4 eli nelinkertainen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. 2000-luvun lopun taantuman vuoksi lentoliikenne ei kasvanutkaan odotusten mukaisesti, joten viimeisimm\xc3\xa4t ilmailuopistosta valmistuneet lent\xc3\xa4j\xc3\xa4t ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet kokonaan ilman ty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Tilanteen odotetaan kuitenkin muuttuvan l\xc3\xa4hivuosina taloustilanteen parantuessa ja lentoyhti\xc3\xb6iden lis\xc3\xa4tess\xc3\xa4 liikennett\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nKoulutus alkaa alihankkijoilla Malmin lentoasemalla Helsingiss\xc3\xa4 yksityislent\xc3\xa4j\xc3\xa4n lupakirjaan t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 koulutuksella ja vuodenajasta riippuen my\xc3\xb6s y\xc3\xb6lentokelpuutuksella. Poriin koulutus siirtyy noin puolen vuoden j\xc3\xa4lkeen mittarilentokoulutukseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen suoritetaan ansiolent\xc3\xa4j\xc3\xa4n lupakirja ja kelpuutukset monimoottorilentokoneelle. Lopuksi suoritetaan viel\xc3\xa4 liikennelent\xc3\xa4j\xc3\xa4n lupakirjan teoriaopinnot. Varsinaisen liikennelent\xc3\xa4j\xc3\xa4n lupakirjan saamiseen vaaditaan 1500 lentotuntia eli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 noin kahden vuoden kokemusta per\xc3\xa4miehen\xc3\xa4.'