b'\n_START_ARTICLE_\nMaatila\n_START_SECTION_\nMaatilat Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen 1900-luvun alkupuoliskolla tapahtunutta pientilavaltaistumista suurta, vanhaa maatilaa sanottiin Suomessa taloksi. Siihen kuuluivat rakennusten lis\xc3\xa4ksi viljelykset, mets\xc3\xa4t, karjat ja ihmiset. Talon omistajaa eli is\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 sanottiin talolliseksi. Kirkonkirjoissa kylien ihmiset on luetteloitu taloittain. Useimmiten my\xc3\xb6s talollisen perhe alkoi sukunimien yleistyess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 talon nime\xc3\xa4 sukunimen\xc3\xa4\xc3\xa4n. Varsinkin suurissa taloissa saattoi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in joskus asua koko suku ja tila siirtyi is\xc3\xa4lt\xc3\xa4 pojalle. Perheen vanhat ihmiset saattoivat j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 asumaan tilalle ja heille oli turvattu ns. syytinki, joka tavallaan vastaa nykyist\xc3\xa4 el\xc3\xa4kett\xc3\xa4. Seuraava sukupolvi viljeli maata ja kasvatti edelleen uuden sukupolven tilan jatkajaksi._NEWLINE_Talollisten lis\xc3\xa4ksi viel\xc3\xa4 1900-luvun alussa oli tilatonta v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4, johon kuuluivat torpparit eli tilanosan vuokraajat, m\xc3\xa4kitupalaiset eli asuntotontin vuokraajat, muonamiehet ja muu maatalousty\xc3\xb6v\xc3\xa4ki, sek\xc3\xa4 suurtiloja eli kartanoita, joiden alaisuudessa saattoi olla torppien ja maatalousty\xc3\xb6v\xc3\xa4en ohella my\xc3\xb6s talonvuokraajia eli lampuoteja ja suuremmissa kartanoissa usein my\xc3\xb6s kartanon keskitetysti johtamia sivutiloja. Varsinkin 1920-luvulta alkaen torppien itsen\xc3\xa4istymisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4, mutta jo t\xc3\xa4st\xc3\xa4 riippumatta my\xc3\xb6s sit\xc3\xa4 aiemmin joko entisist\xc3\xa4 torpista ja m\xc3\xa4kituvista mutta my\xc3\xb6s perint\xc3\xb6osina ja vapaaehtoisilla kaupoilla muodostui vanhojen talojen ja kartanoiden ohelle suuri joukko eri kokoisia itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 pientiloja. Kun n\xc3\xa4it\xc3\xa4 usein oli enemm\xc3\xa4n kuin varsinaisia vanhoja taloja, saattoi enemmist\xc3\xb6 maatiloista monilla alueilla lopulta jo ennen toista maailmansotaa olla pientiloja. Kun luovutetun Karjalan siirtov\xc3\xa4ki 1940-luvulla asutettiin ja sille osoitettiin maata maanhankintalain perusteella, pientilojen osuus nousi edelleen._NEWLINE_Suomessa maatiloista suurin osa on ollut ja on edelleen l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 perheiden yksityisomistuksessa. Suomen maaseudun asuttamisen aikoihin 1500\xe2\x80\x931700-luvuilla tilat saattoivat olla metsineen ja joutomaineen pinta-alaltaan satoja, jopa tuhansia hehtaareja. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kruununtiloista tuli my\xc3\xb6hemmin lunastusten kautta talonpoikien omia ns. perint\xc3\xb6tiloja. Sittemmin 1800-luvun lopulta alkaen mahdollisiksi k\xc3\xa4yneiden palstoitusten ja lohkomisten, vuonna 1918 voimaan astuneen Lain vuokra-alueiden lunastamisesta ja vuonna 1945 Karjalan ja muiden luovutettujen alueiden siirtov\xc3\xa4en asuttamiseksi s\xc3\xa4\xc3\xa4detyn Maanhankintalain my\xc3\xb6t\xc3\xa4 muodostui runsaasti my\xc3\xb6s pienempi\xc3\xa4 tiloja, joiden pinta-ala saattoi vaihdella muutamasta hehtaarista muutamaan kymmeneen hehtaariin. N\xc3\xa4in viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1960-luvulla tultiin tilanteeseen, jolloin etenk\xc3\xa4\xc3\xa4n muodostuneet pienemm\xc3\xa4t tilat eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 kyenneet el\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n maalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 alkoi muutto kaupunkeihin. Samalla my\xc3\xb6s tilojen koko alkoi uudestaan kasvaa, kun viljelyn lopettaneiden tilojen maita yhdistettiin toimintaansa jatkaviin tiloihin. Vuonna 2010 maatilojen keskikoko Suomessa oli 36.7 Ha.\n_START_SECTION_\nElinkeino\n_START_PARAGRAPH_\nMaatilojen elinkeino on maitotalous, liha- tai siipikarjan tuotanto, viljan viljely. Suurimpaan osaan maatiloista kuuluu my\xc3\xb6s metsi\xc3\xa4, jolloin yksi osa on mets\xc3\xa4talous. Joillakin maatiloilla is\xc3\xa4nt\xc3\xa4v\xc3\xa4ki k\xc3\xa4y n\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi ns. vierailla t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 eli palkkaty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 tai tekee urakointia._NEWLINE_Maatalot ovat olleet ennen vanhaan hyvin omavaraisia kaiken suhteen. Nykyisin erikoistumisen ja tehokkuuden nimiss\xc3\xa4 maatilat keskittyv\xc3\xa4t vain joidenkin elintarvikkeiden ja raaka-aineiden tuottamiseen ja ostavat muun tarvitsemansa muualta. Kuitenkin esimerkiksi maitokarjatiloilla pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n viljelem\xc3\xa4\xc3\xa4n tarvittava s\xc3\xa4il\xc3\xb6rehu ja kuivahein\xc3\xa4 tai vilja itse._NEWLINE_Suomessa kartanoja ja suurtiloja on viel\xc3\xa4kin paikoin runsaasti. Kartanot omistivat maat ja karjan ja torpparit tekiv\xc3\xa4t ty\xc3\xb6n. My\xc3\xb6hemmin kartanoiden merkitys v\xc3\xa4heni kun vuonna 1918 voimaan astunut Laki vuokra-alueiden lunastamisesta antoi torpparille mahdollisuuden lunastaa torppa itselleen. 1920-luvulla useat aiemmat pienet vuokraviljelm\xc3\xa4t siirtyiv\xc3\xa4t torppareiden omistukseen. Silti kartanot ja vanhat talot useissa tapauksissa j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 suurtiloiksi._NEWLINE_Nyt el\xc3\xa4mme Euroopan unionin maatalouspolitiikan aikakautta ja muutenkin jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n jatkuneelle tilojen kasvattamiselle edelleen on uusia mahdollisuuksia my\xc3\xb6s Euroopan Unionin maatalouden kehitt\xc3\xa4mistukien avulla. Toistaiseksi suurtilojen ongelmiin ja huonoihin puoliin sek\xc3\xa4 pientilojen etuihin ei kuitenkaan ole kiinnitetty huomiota.'