b'\n_START_ARTICLE_\nKoivukehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKoivukehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 on keskikokoinen, roteva ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4siipinen perhonen. Etusiipien pohjav\xc3\xa4ri on harmahtavan punaruskea, kuten my\xc3\xb6s ruumiin karvoitus. Etusiiven poikki kulkee vaalea poikkiviiru, joka ei erityisemmin mutkittele. Poikkiviiru on koiraalla leve\xc3\xa4mpi ja reunoiltaan tarkkarajaisempi. Siiven keskell\xc3\xa4 on laaja, vaalea keskit\xc3\xa4pl\xc3\xa4 ja tyvess\xc3\xa4 vaalea, kolmiomainen t\xc3\xa4pl\xc3\xa4. Takasiivet ovat selv\xc3\xa4sti etusiipi\xc3\xa4 pienemm\xc3\xa4t, vaaleamman ruskeat, ja my\xc3\xb6s niiss\xc3\xa4 erottuu vaalea poikkiviiru. Koiraan tuntosarvet ovat selv\xc3\xa4sti kaksoiskampamaiset. Naaras on ruumiiltaan koirasta tukevampi, ja sen takaruumiin k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 on harmaista karvoista muodostuva py\xc3\xb6re\xc3\xa4 tupsu. Siipiv\xc3\xa4li on koiraalla 29\xe2\x80\x9338 mm ja naaraalla 39\xe2\x80\x9345 mm.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nKoivukehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 tavataan suuressa osassa Keski-Eurooppaa. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen levinneisyys ulottuu Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n poikki It\xc3\xa4-Aasiaan. Se on kaikkialla esiintymisess\xc3\xa4\xc3\xa4n paikoittainen. Suomessa koivukehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n levinneisyysalue on erikoinen. Maan etel\xc3\xa4osissa sit\xc3\xa4 tavataan lounaisrannikolla sek\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Suomessa. Pohjoisempana sit\xc3\xa4 tavataan Etel\xc3\xa4-Pohjanmalta Kainuuseen ulottuvan linjan pohjoispuolella Pohjois-Lappiin saakka. N\xc3\xa4iden v\xc3\xa4liin, maan keskiosiin j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 vy\xc3\xb6hykkeelt\xc3\xa4 havainnot puuttuvat. Aikuiset perhoset lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t huhtikuun alusta toukokuun alkupuolelle, etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Euroopassa jo helmi-maaliskuussa.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nKoivukehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 tavataan l\xc3\xa4mpimill\xc3\xa4, pensaikkoisilla paikoilla, kuten mets\xc3\xa4nreunustoilla, puutarhoissa, puistoissa ja teiden varsilla. Suomessa lajia tavataan useimmin soiden l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Perhoset aloittavat lentonsa varhain illalla, joskus jopa iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Molemmat sukupuolet tulevat valolle, joskin naaraat hieman harvemmin._NEWLINE_Naaras munii 200\xe2\x80\x93300 munaa oksille noin 50 mm pitkiin ryhmiin, jotka kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4t oksaa spiraalimaisesti. Munarykelm\xc3\xa4 peittyy naaraan takaruumiin k\xc3\xa4rkitupsusta irronneiden karvojen alle. Naaras kuolee pian munimisen j\xc3\xa4lkeen ja sen saattaa l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 maasta l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 munarykelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Toukat kuoriutuvat hiukan my\xc3\xb6hemmin ja rakentavat heti tuottamastaan valkoisesta seitist\xc3\xa4 yhteisen toukkapes\xc3\xa4n, jonka voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 kymmenien metrien p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Toukat ovat sosiaalisia ja tulevat yhdess\xc3\xa4 ulos toukkapes\xc3\xa4st\xc3\xa4 ruokailemaan 3\xe2\x80\x936 kertaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Toukat viihtyv\xc3\xa4t auringonpaisteessa, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 yrit\xc3\xa4 erityisemmin piilotella. Viimeisen nahanluonnin j\xc3\xa4lkeen toukat kuitenkin erakoituvat, mutteiv\xc3\xa4t silloinkaan yleens\xc3\xa4 poistu muutamaa kymment\xc3\xa4 metri\xc3\xa4 kauemmaksi aikaisemmasta pes\xc3\xa4paikasta. Toukat ovat t\xc3\xa4ysikasvuisia hein\xc3\xa4kuun alussa ja koteloituvat maahan, karikkeen joukkoon kovan, sylinterim\xc3\xa4isen ja ruskean kotelokopan sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kotelo talvehtii varsin usein kaksi kertaa, joskus useammankin, mutta kotelovaiheen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kest\xc3\xa4neen jopa 14 vuotta.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukka on polyfagi, joka sy\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa koivuja (Betula), mutta harvakseltaan my\xc3\xb6s muita lehtipuita.'