b'\n_START_ARTICLE_\nHistiaia\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nHistiaia ja Oreos olivat ilmeisesti kaksi eri paikkaa, jotka muodostivat yhden kaupunkivaltion. Kaupunki sijoitetaan noin 1,5\xe2\x80\x932 kilometri\xc3\xa4 nykyisest\xc3\xa4 Istia\xc3\xadasta l\xc3\xa4nteen tai lounaaseen. Sijaintipaikaksi esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n alue, joka ulottuu Istia\xc3\xadan Maria Magdaleenan (Ag\xc3\xada Mar\xc3\xada tis Magdal\xc3\xadnis) kirkolta noin kaksi kilometri\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen Oreo\xc3\xadhin ja Taxi\xc3\xa1rchikseen p\xc3\xa4in. Varsinainen Histiaia sijaitsi ilmeisesti hieman sis\xc3\xa4maassa olevalla kukkulalla ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, Oreos puolestaan merenrannalla olevalla kukkulalla ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vastaa Liviuksen kuvausta, jonka mukaan kaupungilla oli kaksi akropolista, joista toinen sijaitsi merenrannassa ja toinen oli kaupungin keskell\xc3\xa4. Toiseksi tai molemmiksi n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kukkuloista on ehdotettu muun muassa K\xc3\xa1stron kukkulaa nykyisen Oreo\xc3\xadn kyl\xc3\xa4n it\xc3\xa4laidalla sek\xc3\xa4 nieme\xc3\xa4 Oreo\xc3\xadn l\xc3\xa4nsipuolella. Strabon mainitsee toisen kukkulan nimeksi Drymos._NEWLINE_Kaupungin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 oli hedelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 tasankoa, jossa virtasi Kallas-joki ja jonka laidalla oli Telethrion-vuori. Kaupungin laajempi ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 tunnettiin nimell\xc3\xa4 Oria (\xe1\xbd\xa9\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1) ja koko Euboian pohjoisosa nimell\xc3\xa4 Histiaiotis (\xe1\xbc\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb9\xce\xb1\xce\xb9\xe1\xbf\xb6\xcf\x84\xce\xb9\xcf\x82).\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHistiaian seutu on ollut asuttu viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n varhaiselta helladiselta kaudelta l\xc3\xa4htien. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen Iliaan laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhten\xc3\xa4 euboialaisista kaupungeista, joka l\xc3\xa4hetti laivoja Troijan sotaan. Homeros kuvaa alueen \xe2\x80\x9dryp\xc3\xa4letarhaiseksi\xe2\x80\x9d. Varhaisten asukkaiden sanotaan olleen abantteja. Varhaisella rautakaudella alueen asuttivat aiolialaiset perrhaibialaiset ja ellopialaiset. Toisaalta joskus Histiaian sanottiin olleen joonialaisten, Attikan Hestiaian demoksen asukkaiden perustama siirtokunta._NEWLINE_Antiikin aikana Histiaia oli pohjoisen Euboian merkitt\xc3\xa4vin kaupunki. Se hallitsi laajaa hedelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 tasankoa sek\xc3\xa4 Pohjoiselle Euboianlahdelle johtanutta salmea. Persialaissodissa Persia valloitti alueen lyhyeksi ajaksi Artemisionin taistelun j\xc3\xa4lkeen vuonna 480 eaa. Sodan j\xc3\xa4lkeen kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Histiaia kapinoi Ateenaa vastaan muiden euboialaisten kaupunkien tavoin vuonna 446 eaa., mutta Ateena kukisti kapinan. Histiaiassa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtui muita kaupunkeja ankarammin, sill\xc3\xa4 Perikles ajoi alkuper\xc3\xa4isen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n maanpakoon ja asutti kaupungin uudestaan 1\xc2\xa0000\xe2\x80\x932\xc2\xa0000 ateenalaisella. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen koko kaupunki tunnettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Oreoksen nimell\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 voi johtua siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ateenalaiset asettuivat nimenomaan Oreokseen. Alkuper\xc3\xa4inen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 siirtyi Makedoniaan._NEWLINE_Vuonna 411 eaa., kun euboialaiset kaupungit kapinoivat toisen kerran Ateena vastaan, Histiaia/Oreos oli ainoa saaren kaupungeista, joka pysyi uskollisena Ateenalle. Peloponnesolaissodan j\xc3\xa4lkeen vuodesta 404 eaa. kaupunki oli aluksi Spartan vallan alla. Alkuper\xc3\xa4isen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n oletetaan palanneen kaupunkiin, kun taas ateenalaiset karkotettiin. Vuodesta 376/375 eaa. kaupunki oli kuitenkin osa toista Ateenan liittoa ja vuodesta 340 eaa. osa uudelleen perustettua Euboian liittoa. 300-luvun eaa. lopulta se oli ensin usein Makedonian puolella ja sittemmin sen vallan alla. Rooman ja Pergamonin liittokunta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si kaupunkiin vuonna 208 eaa. ja valtasi sen vuonna 199 eaa._NEWLINE_Seudulla vaikuttaa olleen jonkinlaista asutusta roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella. Plinius vanhemman mukaan Oreoksen kaupunkia ei kuitenkaan ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 olemassa h\xc3\xa4nen aikanaan. Ptolemaioksella kaupunki esiintyy nimimuodossa Soreos.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nKaupungista on s\xc3\xa4ilynyt nykyaikaan vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, ja sen alueella on my\xc3\xb6s suoritettu vain pienimuotoisia arkeologisia kaivauksia. K\xc3\xa1stron kukkulalla on joitakin linnoitteiden j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Ne ovat osaksi per\xc3\xa4isin my\xc3\xb6hemmilt\xc3\xa4 ajoilta, mutta niiss\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty klassisen kauden rakennusten kivi\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Oreo\xc3\xadn lahden l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on muurien j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Rannalla puolestaan on antiikin aikaisen sataman j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Varhaisemman helladisen kauden l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, rakennuksen muuria ja hauta. Bysanttilaiselta ajalta paikalta on l\xc3\xb6ydetty kirkon perustukset.'