b'\n_START_ARTICLE_\nTing\n_START_PARAGRAPH_\nTing tai thing (muinaisnorja ja islanti: \xc3\xbeing, muilla nykyisill\xc3\xa4 skandinaavisilla kielill\xc3\xa4 ting) oli esihistorialliselta ajalta periytynyt germaaniyhteis\xc3\xb6jen hallintokokous eli k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Siihen ottivat osaa yhteis\xc3\xb6n vapaat miehet ja sit\xc3\xa4 johtivat lainlukijat (laamannit), jotka tunsivat aiemmin p\xc3\xa4\xc3\xa4tetyt lait. Nykyisin termi\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n monien poliittisten ja juridisten elinten nimiss\xc3\xa4 Pohjois-Euroopassa. _NEWLINE_Esikristillisess\xc3\xa4 Skandinaviassa tingit muodostivat hierarkioita: tingej\xc3\xa4 saattoi esimerkiksi olla valtiotasoisia, maakuntatasoisia ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nitasoisia. Alempien tingien edustajat osallistuivat ylempiin tingeihin. Tingin pitopaikka oli usein my\xc3\xb6s uskonnollisten juhlien ja kaupanteon paikka. Tingiss\xc3\xa4 ratkaistiin erimielisyydet ja tehtiin poliittiset p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kset. Tingit kokoontuivat s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisin v\xc3\xa4liajoin ja valitsivat p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t ja kuninkaat sek\xc3\xa4 tuomitsivat lainlukijoiden muistamien lakien mukaan. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 tingej\xc3\xa4 hallitsivat vaikutusvaltaisimmat ja varakkaimmat, mutta teoriassa ne toimivat \xc3\xa4\xc3\xa4ni ja mies-periaatteella. Etenkin Islannissa ja Gotlannissa tingej\xc3\xa4 pidettiin pitk\xc3\xa4lle kristilliselle ajalle saakka.'