b'\n_START_ARTICLE_\nSuvisaaristo\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuvisaaristo koostui alun perin kolmesta tilasta, Stor-Svin\xc3\xb6, Lill-Svin\xc3\xb6 ja Mois\xc3\xb6. Ajoittain historiassa ne ovat olleet hyl\xc3\xa4ttyn\xc3\xa4 k\xc3\xb6yhyyden tai rauhattomien aikojen takia, mutta v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s suhteellisen vauraita. Vuoden 1571 veronkantorekisteriss\xc3\xa4 Svin\xc3\xb6n tiloilla oli kummassakin kuusi lehm\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kaksi hevosta. Mois\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli viisi lehm\xc3\xa4\xc3\xa4, yksi vasikka ja yksi hevonen. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ylittiv\xc3\xa4t esimerkiksi kaikkien Matinkyl\xc3\xa4n talonpoikien omistukset. Vauraus selittynee sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Suvisaariston tilat olivat vanhastaan saaneet maksaa veronsa hylkeenrasvassa ja maavuokransa kuninkaankartanolle suolasilakoissa._NEWLINE_Saarien talonpojat lunastivat tilojaan omiksi 1825. Vuonna 1920 saariston kolme tilaa myytiin Juselius-suvun omistamalle Aktiebolaget Sommar\xc3\xb6arna -osakeyhti\xc3\xb6lle ja ne yhdistettiin saman vuonna yhdeksi Sommar\xc3\xb6arna-nimiseksi tilaksi. T\xc3\xa4ten sai alkunsa Suvisaarten kes\xc3\xa4m\xc3\xb6kkikausi. Saarissa, joihin ei ollut silloin viel\xc3\xa4 siltaa, oli kymmenisen kalastustorppaa, ja sattuneesta syyst\xc3\xa4 n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 oli kieltolain aikana varaa lunastaa torppiaan ja rakennuttaa tilavia huviloita vuokrattaviksi helsinkil\xc3\xa4isille. 1920-luvulla kuljettiin saaristoh\xc3\xb6yryill\xc3\xa4 ja moottorimatkustajaveneill\xc3\xa4. Saariin oli rekister\xc3\xb6ity yksi oma h\xc3\xb6yrylaiva, SS Sommar\xc3\xb6arna, mutta se myytiin pian kannattamattomana. 1930-luvulla tulivat alkuun s\xc3\xa4hk\xc3\xb6- ja puhelinjohdot ja 1936 sillat Svin\xc3\xb6lle ja Rams\xc3\xb6lle, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen alkoi s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen bussiliikenne. Sillat uusittiin ja levennettiin kaksikaistaisiksi 1976.\n_START_SECTION_\nElinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nElinkeinot ovat olleet perinteiset saaristoaskareet, kalastus, mets\xc3\xa4stys, pienimuotoinen maanviljely, ja saarilla toimi monta hyv\xc3\xa4nmaineista puunveist\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4, kivity\xc3\xb6st\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja timpuria. Stor-Svin\xc3\xb6n is\xc3\xa4nt\xc3\xa4 1880-luvulla oli my\xc3\xb6s jaalakippari. Aikaisemmin tiloilla oli luotsausvelvollisuus tarpeen tullen, ja asukkaita velvoitettiin my\xc3\xb6s yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n muutamia reimareita ja v\xc3\xa4yl\xc3\xa4merkkej\xc3\xa4. 1950-luvulla Suvisaaristossa oli kuusi veneveist\xc3\xa4m\xc3\xb6\xc3\xa4, joissa kolmessa rakennettiin veneit\xc3\xa4, ja kaikissa huollettiin veneit\xc3\xa4 ja moottoreita. Silloin oli viel\xc3\xa4 sillattomissa saarissa kuusi perhett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinona kalastusta harjoittavia ja siltojen ulottuvissa kolme, joille kaikille venehuolto oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4. Viimeinen ammattikalastaja vet\xc3\xa4ytyi el\xc3\xa4kkeelle 1980-luvulla, mutta veneveist\xc3\xa4m\xc3\xb6j\xc3\xa4 on edelleen kaksi toiminnassa, toinen niist\xc3\xa4 alueen synty\xc2\xadper\xc3\xa4isen asukkaan hallussa. Yhden veneveist\xc3\xa4m\xc3\xb6n rakennuksessa toimi 1950-luvulta 1970-luvulle muovitehdas. Mois\xc3\xb6n viimeist\xc3\xa4 hevosta, Frelinde, saatettiin tuonpuoleisille laitumille 1952, ja lehm\xc3\xa4t, Utta ja Popsi, saivat 5-10 vuotta viel\xc3\xa4 armonaikaa. 1960-luvulle asti toimi Lill-Svin\xc3\xb6n rakennuksissa vuokraviljelij\xc3\xa4, jolla oli muutama lehm\xc3\xa4. Muutamalla timpurilla oli oma hevonen auttamassa ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 kuljetuksissa. Muutamaa vuotta pidettiin Svin\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kes\xc3\xa4isin lampaita osakastoiminnan muodossa, ja Mois\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli toimiva kanala 1970-luvun loppuun saakka. Enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n kauppoja oli kolme ja postikonttorikin tuli 1970-luvulla, mutta se oli toiminnassa vain muutaman vuoden.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6, rakennuskanta ja infrastruktuuri\n_START_PARAGRAPH_\nYmp\xc3\xa4rivuotista asutusta oli 1950-luvulla viitisenkymment\xc3\xa4 taloutta ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli kahta lukuun ottamatta ruotsinkielisi\xc3\xa4. Vuonna 2012 Suvisaariston asukasluku oli 640, joista ruotsinkielisi\xc3\xa4 218 (34\xc2\xa0%). Alkuper\xc3\xa4isv\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 on ehk\xc3\xa4 parisenkymment\xc3\xa4 perhett\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4. Alue oli 1970-luvulta 1990-luvulle saakka kaavoituksen kesken\xc2\xader\xc3\xa4isyyden vuoksi rakennus\xc2\xadkiellossa, eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmink\xc3\xa4\xc3\xa4n ole rakennettu kovin tihe\xc3\xa4sti. Kuitenkin 1800-luvulla rakennettuja taloja lienee en\xc3\xa4\xc3\xa4 muutama j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4, muun muassa Pentalan kalastajatilan ranta-aitta, Munkholmenin huvila ja Mois\xc3\xb6n navetta. 1990-luvulla tonttihinnat kipusivat melko korkealle, ja uudisrakennukset ovatkin nykyp\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 niiden mukaisia. P\xc3\xa4\xc3\xa4saarilla kes\xc3\xa4asutusta on en\xc3\xa4\xc3\xa4 nimeksi, mutta ulkosaarilla m\xc3\xb6kkej\xc3\xa4 on viel\xc3\xa4 jonkun verran k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Vuonna 2008 en\xc3\xa4\xc3\xa4 yksi perhe asui ymp\xc3\xa4ri vuoden saaressa, johon ei ole tieyhteytt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuut saaret\n_START_PARAGRAPH_\nLis\xc3\xa4ksi Suvisaaristoon kuuluu nelisenkymment\xc3\xa4 saarta ilman siltayhteytt\xc3\xa4, suurin niist\xc3\xa4 Pentala. Muita ovat esimerkiksi Alsk\xc3\xa4r, Kopplorna, Lehtisaaret, Stora Bod\xc3\xb6 ja Kyt\xc3\xb6n linnoitussaaret. P\xc3\xa4\xc3\xa4saarten lounaispuolella sijaitsee Aisarn-saariryhm\xc3\xa4, jonka saaret ovat Storaisarn, Lillaisarn ja Torraisarn. Suvisaariston etel\xc3\xa4isin saari on avomeren \xc3\xa4\xc3\xa4rell\xc3\xa4 sijaitseva lintuluoto Stensk\xc3\xa4r._NEWLINE_Suvisaariston merialueella on niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksi Tr\xc3\xa4skholm-nimist\xc3\xa4 saarta, joista etel\xc3\xa4isempi tunnetaan my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Herr\xc3\xb6n Tr\xc3\xa4skholm. Pohjoisempi tunnetaan ainoastaan nimell\xc3\xa4 Tr\xc3\xa4skholm. Suvisaariston p\xc3\xa4\xc3\xa4saarten it\xc3\xa4puolisia saaria ovat Tr\xc3\xa4skholmin ohella muun muassa Kutukari, Lilla Hallonkobben ja Stora Hallonkobben.\n_START_SECTION_\nLuonnonsuojelualueet\n_START_PARAGRAPH_\nSuvisaaristossa on useita luonnonsuojelualueita, kuten Berg\xc3\xb6\xe2\x80\x93Rams\xc3\xb6n mets\xc3\xa4alue, Getholm, Rams\xc3\xb6sundin maaduntalahtikorpi ja Vargen. Pentalan saaresta suuri osa on suojeltua.'