b'\n_START_ARTICLE_\nUNU-WIDER\n_START_PARAGRAPH_\nYK-yliopiston (UNU) kehitystaloustieteen tutkimuslaitos UNU-WIDER on ensimm\xc3\xa4inen YK-yliopiston perustama \xe2\x80\x9cajatushautomo\xe2\x80\x9d. UNU-WIDER on kansainv\xc3\xa4linen akateeminen tutkimuslaitos, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 on edist\xc3\xa4\xc3\xa4 globaalia rauhaa ja kehityst\xc3\xa4 tuomalla yhteen maailman johtavia tutkijoita ja tiedemiehi\xc3\xa4 etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n ratkaisuja maailmanlaajuisiin ongelmiin. 25-vuotisen historiansa aikana UNU-WIDER on ansainnut maineen yhten\xc3\xa4 maailman johtavista kehitystaloustieteen tutkimuslaitoksista. UNU-WIDER:n tutkijoihin ja yhteisty\xc3\xb6kumppaneihin on kuulunut useita sittemmin Nobel-palkittuja tutkijoita ja muita maailmankuuluja asiantuntijoita.\n_START_SECTION_\nYK-yliopiston ja UNU-WIDER:n perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1969 YK:n p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteeri U Thant esitti ett\xc3\xa4 oli aika perustaa kansainv\xc3\xa4linen yliopisto, jonka toiminta olisi omistettu YK:n peruskirjan keskeisten p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4rien, rauhan ja kehityksen, edist\xc3\xa4miselle. Yliopisto voisi murtaa niit\xc3\xa4 muureja jotka loivat v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 ja ep\xc3\xa4luottamusta maailman kansojen ja kulttuurien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1900-luvun ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 puoliskolla._NEWLINE_YK:n yleiskokous perusti YK-yliopiston 06.12.1973. P\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli rakentaa organisaatio, joka yhdist\xc3\xa4isi maailmanlaajuista tutkijayhteis\xc3\xb6\xc3\xa4 ja helpottaisi tutkimustiedon jakamista liittyen vakaviin globaaleihin ongelmiin kuten ihmisten hengiss\xc3\xa4 pysymiseen, kehitykseen ja hyvinvointiin. YK-yliopisto aloitti toimintansa Tokion p\xc3\xa4\xc3\xa4majassaan vuonna 1975._NEWLINE_Laajamittainen ja kasvava huoli maailmantaloudesta sek\xc3\xa4 vallitsevien taloudellisten ja yhteiskunnallisten n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmien rajoittuneisuus johtivat YK-yliopiston kehitystaloustutkimuslaitoksen, UNU-WIDER:n, perustamiseen. YK-yliopiston erityiskokous vuonna 1982 hyv\xc3\xa4ksyi UNU-WIDER:n perustamisen, korostaen t\xc3\xa4llaisen globaalin instituutin tarpeellisuutta. Suomi k\xc3\xa4vi Wider-instituutista tiukan huutokaupan Hollannin kanssa 1983, ja sai instituutin Helsinkiin korotettuaan tarjouksensa 20 miljoonasta 30 miljoonaan dollariin._NEWLINE_Suomen valtio alkoi is\xc3\xa4nn\xc3\xb6id\xc3\xa4 UNU-WIDER:a p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungissaan Helsingiss\xc3\xa4 tarjoten instituutille toimitilat ja lahjoitusrahaston, johon sijoitettiin yhteens\xc3\xa4 25 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria vuosien 1984-89 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana._NEWLINE_UNU-WIDER perustamisesta Suomeen sovittiin lopullisesti ulkoministeri Paavo V\xc3\xa4yrysen ja YK-yliopiston rehtorin Soedjatmokon 04.02.1984 allekirjoittamalla Valtiosopimuksella.\n_START_SECTION_\nMandaatti\n_START_PARAGRAPH_\nUNU-WIDER:n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on toteuttaa monitieteellist\xc3\xa4 tutkimusta ja politiikka-analyysi\xc3\xa4 rakenteellisista muutoksista jotka vaikuttavat maailman k\xc3\xb6yhimpien ihmisten elinoloihin; tarjota foorumi asiantuntijoiden vuorovaikutukselle; sek\xc3\xa4 ajaa oikeudenmukaisia ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kannalta kest\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ratkaisuja; kouluttaa tutkijoita ja valtion virkamiehi\xc3\xa4 talous- ja sosiaalipolitiikan alalla.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nIs\xc3\xa4nt\xc3\xa4maasopimus astui voimaan 20.06.1984 seuraten Suomen eduskunnan \xc3\xa4\xc3\xa4nestyst\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 UNU-WIDER:n perustaminen Suomeen. Instituutin johtoon nimitettiin Lal Jayawardena 01.03.1985, ja se sijoitettiin valtion osoittamiin tiloihin Helsingin Annankatu 42C:n.\n_START_SECTION_\nTutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nUNU-WIDER on olemassaolonsa aikana tuottanut laaja-alaisesti tutkimusta liittyen k\xc3\xb6yhyyteen, eriarvoisuuteen ja taloudelliseen kasvuun. UNU-WIDER:in hallitus kokoontuu vuosittain ja yhdess\xc3\xa4 instituutin johtajan, tutkimushenkil\xc3\xb6st\xc3\xb6n, johtavien taloustieteilij\xc3\xb6iden ja instituuttia tukevien hallitusten edustajien kanssa p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 mm instituutin tutkimusohjelmasta, joka muuttuu kahden vuoden v\xc3\xa4lein. Instituutin tutkimusohjelmat ovat kattaneet laajalti kehitystaloustieteen osa-alueita kuten; talous ja kauppa, taloudellinen kasvu ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, naiset ja kehitys, kansainv\xc3\xa4linen muuttoliike ja pakolaisuus; yksityist\xc3\xa4misen yhteiskunnalliset vaikutukset; finanssipolitiikan vaikutus talouskasvuun; kehitysapu; eriarvoisuuden ja k\xc3\xb6yhyyden maailmanlaajuisia trendej\xc3\xa4; henkil\xc3\xb6kohtainen omaisuus globaalista n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta._NEWLINE_1980-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Afrikan sarvi oli laajan, kansainv\xc3\xa4lisesti n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4n, n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4d\xc3\xa4n kourissa. Samaan aikaan UNU-WIDER:ssa suunniteltiin ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tutkimusohjelmaa, jonka yhdeksi teemaksi nousikin \xe2\x80\x9cN\xc3\xa4lk\xc3\xa4 ja k\xc3\xb6yhyys: k\xc3\xb6yhin miljardi\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9cHunger and Poverty: The Poorest Billion\xe2\x80\x9d). Jean Dr\xc3\xa8ze ja Nobelin taloustieteen palkinnon my\xc3\xb6hemmin saanut Amartya Sen johtivat t\xc3\xa4t\xc3\xa4 tutkimusprojektia. Tutkimuksesta syntyi kolme kirjaa, joiden yleisesti ajatellaan muuttaneen sen, kuinka n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja ruokaturva k\xc3\xa4sitettiin 1980-luvun lopussa ja siit\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in. Suuri tutkimuskokonaisuus ep\xc3\xa4tasaisesta tulonjaosta maailmassa toteutettiin 1990-luvun lopussa instituutin silloisen johtajan Giovanni Andrea Cornian johdolla. Tutkimus l\xc3\xb6ysi nk. ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n tuntemattomia syit\xc3\xa4 eriarvoisuuteen jotka olivat yhteydess\xc3\xa4 liian liberaaliin talouspolitiikkaan ja tapaan jolla taloudellisia uudistuksia oli toteutettu. Lis\xc3\xa4ksi tutkimus tuotti ensimm\xc3\xa4isen version WIID \xe2\x80\x93 tietokannasta ([World Income Inequality Database], joka on kattava ja vapaasti k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 oleva tilastotietokanta eriarvoisuudesta kansallisella tasolla. Vuodesta 2009, jolloin Finn Tarp aloitti UNU-WIDER:n johtajana, instituutin tutkimustoiminta on keskittynyt nk. \xe2\x80\x9ckolminkertaisen kriisin\xe2\x80\x9d, ruoka-, ilmasto- ja rahoituskriisin, kehitystaloustutkimukseen.\n_START_SECTION_\nUNU-WIDER:n kanssa yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tehneet taloustieteen Nobelistit\n_START_PARAGRAPH_\nElinor Ostrom, 2009_NEWLINE_Paul Krugman, 2008_NEWLINE_Joseph E. Stiglitz, 2001_NEWLINE_Amartya Sen, 1998_NEWLINE_John C. Harsanyi, 1994_NEWLINE_Douglass C. North, 1993_NEWLINE_Robert W. Fogel, 1993_NEWLINE_Robert M. Solow, 1987\n_START_SECTION_\nMuita Nobel-palkittuja UNU-WIDER:n yhteisty\xc3\xb6kumppaneita\n_START_PARAGRAPH_\nMartti Ahtisaari (Nobelin rauhanpalkinto, 2008)_NEWLINE_Edmund S. Phelps (2006)_NEWLINE_James A. Mirrlees(1996)\n_START_SECTION_\nUNU-WIDER ja kohuvuodet\n_START_PARAGRAPH_\nPekka Mykk\xc3\xa4nen totesi 16.12.1995 Helsingin Sanomissa WIDERin olevan Suomessa tunnettu enemm\xc3\xa4n rahoitussotkuistaan kuin tutkimusty\xc3\xb6st\xc3\xa4. WIDERi\xc3\xa4 oltiin suomalaislehdiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitelty yli tuhannessa artikkelissa ja WIDERi\xc3\xa4 pelastamaan kutsuttu Mih\xc3\xa1ly Simai harmitteli, ett\xc3\xa4 "99 prosenttia kirjoituksista ei ollut yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llisi\xc3\xa4, yksi prosentti jutuista oli yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llisi\xc3\xa4 ja objektiivisia"._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset kriittiset lehtijutut WIDERist\xc3\xa4 ilmestyiv\xc3\xa4t vuonna 1991. Ne k\xc3\xa4sitteliv\xc3\xa4t tuhlailevana n\xc3\xa4hty\xc3\xa4 rahank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja tavoitteiden heikkoa saavuttamista. Instituutti toimi v\xc3\xa4liaikaisiksi tarkoitetuissa vuokratiloissa Helsingin Graniittitalossa, joissa oli paljon hukkatilaa ja kolmen miljoonan markan vuosivuokra. Instituuttiin oli palkattu runsaasti vierailevia tutkijoita ja yhteisty\xc3\xb6 suomalaisten tutkijoiden kanssa oli j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt v\xc3\xa4h\xc3\xa4iseksi. Er\xc3\xa4s instituutin perusajatuksista oli auttaa kehitysmaiden nuoria tutkijoita eteenp\xc3\xa4in, mutta monet tutkijoista tulivat kuitenkin arvostetuista ja nimekk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 l\xc3\xa4ntisist\xc3\xa4 laitoksista._NEWLINE_Palkkiot ulkomaisille tutkijoille olivat avok\xc3\xa4tisi\xc3\xa4 samaan aikaan, kun suomalaisille korvamerkittyj\xc3\xa4 miljoonia saatettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi hallintokuluihin. My\xc3\xb6hemmin k\xc3\xa4vi ilmi, ett\xc3\xa4 eniten maksettiin Jeffrey Sachsille, yli kaksi miljoonaa dollaria parin kolmen vuoden sivut\xc3\xb6ist\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1992 lehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kummasteltiin erikoislaatuisia varojenkierr\xc3\xa4tysoperaatioita, joissa Suomi antoi rahaa ruotsalaiselle Maailman merenkulkuyliopistolle ja my\xc3\xb6hemmin japanilaiselle Sasakawa-s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6lle sill\xc3\xa4 ehdolla, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 tukisivat WIDERi\xc3\xa4. Uhkapelirahoitteisen Sasakawa-s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n Afrikkaan kohdistuneessa hankkeessa, johon Suomi lahjoitti rahaa oli mukana my\xc3\xb6s rikolliseksi paljastunut BCCI-pankki. Politiikan toimittajat n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t arveluttavina my\xc3\xb6s ulkoministeri\xc3\xb6n lyhyell\xc3\xa4 varoitusajalla j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4t lis\xc3\xa4rahoitukset. Erityisen h\xc3\xa4lytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 pidettiin sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelyt salattiin eduskunnalta ja ett\xc3\xa4 lis\xc3\xa4avustusten saamiseksi WIDERin johtaja Lal Jayawardena toistuvasti painosti ulkoministeri\xc3\xb6t\xc3\xa4 todeten instituutin toiminnan olevan vaarassa lakata varojen puutteeseen._NEWLINE_Viimein helmikuussa 1993 Helsingin Sanomien Kuukausiliite julkaisi laajan artikkelin WIDERiin liittyvist\xc3\xa4 ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isyyksist\xc3\xa4 otsikolla \xe2\x80\x9dKallis prinssi\xe2\x80\x9d. Artikkelin ilmestyess\xc3\xa4 Suomi oli ehtinyt k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 WIDERiin jo 300 miljoonaa markkaa. Sri Lankasta kotoisin oleva johtaja Lal Jayawardena oli palkannut suuren osan instituutin tutkijoista Etel\xc3\xa4-Aasiasta osan ollessa Jayawardenan tai h\xc3\xa4nen vaimonsa yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Johtaja my\xc3\xb6s nosti jatkuvasti rahaa henkil\xc3\xb6kohtaisiin tai sukulaistensa kuluihin._NEWLINE_Artikkelissa sanottiin:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dJayawardenan tukijat kuuluivat yhteen YK:n vahvimmista klikeist\xc3\xa4, etel\xc3\xa4aasialaiseen valtaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE__NEWLINE_Ryhm\xc3\xa4 on vet\xc3\xa4nyt niin vahvasti yht\xc3\xa4 k\xc3\xb6ytt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 esimerkiksi YK:n yliopiston sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 puhutaan Sri Lankan-Intian mafiasta. Sen puuhat eiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ole ep\xc3\xa4rehellisi\xc3\xa4. Ryhm\xc3\xa4n j\xc3\xa4senet vain sattuvat aina l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n avoimiin virkoihin ehdolle jonkun keskuudestaan tai esimerkiksi my\xc3\xb6nt\xc3\xa4v\xc3\xa4t maanmiehilleen rahakkaita konsulttisopimuksia.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_WIDERin talouden tutkimista vuonna 1990 vastusti Paavo V\xc3\xa4yrysen ja kehitysyhteisty\xc3\xb6osaston entisen osastop\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Benjamin Bassinin mukaan Martti Ahtisaari, joka oli ollut alusta asti WIDERin ja Jayawardenan voimakas tukija._NEWLINE_Vuoden 1994 presidentinvaalien alla ep\xc3\xa4ilyj\xc3\xa4 Ahtisaaren WIDER-kytk\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 esitti kolme presidenttiehdokasta: V\xc3\xa4yrynen, Toimi Kankaanniemi ja Keijo Korhonen.\n_START_SECTION_\nInstitutionaaliset puitteet\n_START_PARAGRAPH_\nUNU:n neuvosto p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 periaatteista ja menettelytavoista, joita seurataan koko YK-yliopistossa. UNU-WIDER:n hallitus, jossa istuu tunnettuja taloustieteilij\xc3\xb6it\xc3\xa4, poliitikkoja ja yhteiskuntatieteilij\xc3\xb6it\xc3\xa4 kaikkialta maailmasta, neuvoo instituuttia tutkimukseen liittyviss\xc3\xa4 asioissa. UNU-WIDER:n johtaja on vastuussa sek\xc3\xa4 instituutin tutkimustoiminnasta, ett\xc3\xa4 hallinnosta. H\xc3\xa4n toteuttaa instituutin tutkimusohjelmaa johtokunnan ja neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti._NEWLINE_YK-yliopisto toimii hajautetusti niin kutsuttuna \xe2\x80\x9cverkostojen verkostona\xe2\x80\x9d globaalista poikkitieteellisest\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta. Yliopistolla on p\xc3\xa4\xc3\xa4maja Tokiossa, Japanissa. YK-yliopiston toiminta koostuu maailmanlaajuisesta tutkimus-, ja koulutuskeskusten verkostosta, jotka ovat yhteydess\xc3\xa4 laajaan kumppani-, ja yhteisty\xc3\xb6instituutioiden joukkoon.\n_START_SECTION_\nOrganisaatio\n_START_PARAGRAPH_\nUNU-WIDER:n tutkimustoimintaa koordinoidaan Helsingist\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin, jossa ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t instituutin omat tutkijat ja hallintohenkil\xc3\xb6kunta. Tutkimukseen osallistuu, omista instituutioistaan k\xc3\xa4sin, ulkoisten projektijohtajien ja tutkijoiden verkosto. Lukuisien yliopistojen tutkijoiden ja professorien lis\xc3\xa4ksi t\xc3\xa4h\xc3\xa4n ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluu YK-yliopiston, YK:n, ECLAC:n, UNDP:n, FAO:n, ILO:n, UNCTAD:n, UNICEF:n henkil\xc3\xb6kuntaa, kuin my\xc3\xb6s Bretton Woodsin instituutioiden, mukaan lukien Maailmanpankin ja Kansainv\xc3\xa4lisen valuuttarahaston tutkijoita. Vierailevat tutkijat viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 n. 3 kuukautta Helsingiss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skennellen senhetkisen tutkimusohjelman parissa. Taloustieteen jatko-opiskelijoilla on mahdollisuus tehd\xc3\xa4 3 kuukautta kest\xc3\xa4v\xc3\xa4 harjoittelujakso UNU-WIDER:ssa.\n_START_SECTION_\nRahoitus\n_START_PARAGRAPH_\nUNU-WIDER perustettiin Suomen, Intian, Ruotsin kansainv\xc3\xa4lisen kehitysyhteisty\xc3\xb6viraston (Sida) ja Nippon s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n (Sasakawa-s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6, Japani) my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikutuksella ja tuella. Viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4kin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 suurin osa keskeisist\xc3\xa4 menoista katetaan n\xc3\xa4iden tukijoiden perustaman lahjoitusrahaston turvin. Lis\xc3\xa4ksi Tanskan, Suomen, Italian, Norjan, Ruotsin ja Iso-Britannian hallitukset, sek\xc3\xa4 Arab Fund for Economic and Social Development (Kuwait), Ford s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6, Yrj\xc3\xb6 Jahnsson s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 (Suomi), MacArthur s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6, Oracle (Suomi), Rockefeller-s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6, SITRA (Suomi), UN-DESA, UNDP ja Maailmanpankki ovat aikojen saatossa rahoittaneet instituutin toimintaa. Jatkuvaa apua esim. ty\xc3\xb6pajojen ja konferenssien j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misess\xc3\xa4 instituutti saa luontoissuorituksena mm. muilta YK j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ilt\xc3\xa4, yliopistoilta ja muilta kansainv\xc3\xa4lisilt\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ilt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4m\xc3\xa4nhetkinen johtaja\n_START_PARAGRAPH_\nUNU-WIDER:n nykyinen johtaja on tanskalainen tutkija Finn Tarp. Tarp on my\xc3\xb6s K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan yliopiston kehitystaloustieteen professori taloustieteen laitoksella, jossa h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s suoritti tohtorin ja maisterin tutkintonsa taloustieteess\xc3\xa4. Tarpilla on kolmenkymmenen vuoden kokemus akateemisen ja sovelletun kehitystaloustieteen alalta. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on omakohtaista kokemusta monista kehitysmaista, mukaan lukien pitk\xc3\xa4aikaisia toimeksiantoja, ml. Swazimaa (kaksi vuotta), Mosambik (kahdeksan vuotta) ja Vietnam (kolme vuotta)._NEWLINE_Finn Tarp on kansainv\xc3\xa4lisesti tunnustettu kehitysstrategian ja kehitysavun asiantuntija. H\xc3\xa4nen tutkimuskohteisiinsa kuuluu k\xc3\xb6yhyys, tulonjako ja kasvu, mikro- ja makrotalous (sek\xc3\xa4 politiikka ett\xc3\xa4 mallinnus), maatalouspolitiikka ja suunnittelu, kotitalouksien ja yritysten kehitys, sek\xc3\xa4 talouden sopeuttaminen ja reformi (eli \'uudistus\').\n_START_SECTION_\nEdellisi\xc3\xa4 johtajia\n_START_PARAGRAPH_\nAnthony Shorrocks_NEWLINE_Matti Pohjola_NEWLINE_Giovanni Andrea Cornia_NEWLINE_Mih\xc3\xa1ly Simai_NEWLINE_Lal Jayawardena\n_START_SECTION_\nTutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nUNU-WIDER:n tutkimusohjelmaa muokataan kahden vuoden v\xc3\xa4lein UNU-WIDER:n johtajan, YK-yliopiston neuvoston, UNU-WIDER:n hallituksen, tutkimushenkil\xc3\xb6st\xc3\xb6n, johtavien taloustieteilij\xc3\xb6iden ja instituuttia tukevien hallitusten edustajien v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 konsultaatiossa.Tutkimushankkeita johtavat akateemiset projektijohtajat, jotka laativat tutkimusehdotuksia tutkimusohjelman puitteissa. Hankkeisiin kutsutaan tutkijoita kaikkialta maailmasta tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkimusty\xc3\xb6t\xc3\xa4, jota esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dty\xc3\xb6pajoissa\xe2\x80\x9d ja konferensseissa. Joissain tapauksissa voidaan my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 yleinen \xe2\x80\x9dcall for papers\xe2\x80\x9d -kutsu. Ilmoitukset projekteista ja tapahtumista l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t instituutin nettisivuilta._NEWLINE_Tyypillisesti UNU-WIDER j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi suurta konferenssia kehitys-teeman ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 vuosittain Helsingiss\xc3\xa4. Kumpikin konferenssi kokoaa noin 100 tutkijaa esittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n projektejaan ja tutkimustaan sek\xc3\xa4 keskustelemaan ajankohtaisista kehityskysymyksist\xc3\xa4. Osanottajat ovat yleens\xc3\xa4 tutkijoita, poliitikkoja ja virkamiehi\xc3\xa4, jotka tulevat akateemisesta yhteis\xc3\xb6st\xc3\xa4, hallituksista tai kehitysyhteis\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Erityisesti tutkijoita kehitysmaista ja naistutkijoita kannustetaan ottamaan osaa n\xc3\xa4ihin tilaisuuksiin monipuolisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman takaamiseksi._NEWLINE_Tutkimukset julkaistaan UNU-WIDER:n internetsivuilla (working papers). Instituutin sivuilta l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s tutkimuksista tehtyj\xc3\xa4 lyhyit\xc3\xa4 yhteenvetoja, joihin sis\xc3\xa4ltyy tietoa p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4jille (policy brief). UNU-WIDER:n kuukausijulkaisu WIDERAngle sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 paljon tutkimusmateriaalia meneill\xc3\xa4 olevista tutkimusohjelmista.\n_START_SECTION_\nVuotuinen luento\n_START_PARAGRAPH_\nWIDER:n vuotuiseen luentoon kutsutaan puhujaksi aina huomattava tutkija, jonka panos kehitystaloustieteen alueella on ollut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4._NEWLINE_2010 Ronald Findlay - The Trade-Development Nexus in Theory and History_NEWLINE_2009 Deepak Nayyar - Developing Countries in the World Economy: The Future in the Past?_NEWLINE_2008 Kemal Dervi\xc5\x9f - The Climate Change Challenge_NEWLINE_2006 Angus Deaton - Global Patterns of Income and Health: Facts, Interpretations, and Policies_NEWLINE_2005 Nancy Birdsall - The World is not Flat: Inequality and Injustice in our Global Economy_NEWLINE_2004 Dani Rodrik - Rethinking Growth Strategies_NEWLINE_2003 Kaushik Basu - Global Labour Standards and Local Freedoms_NEWLINE_2002 Jeffrey G. Williamson - Winners and Losers in Two Centuries of Globalization_NEWLINE_2001 Frances Stewart - Horizontal Inequality: A Neglected Dimension of Development_NEWLINE_2000 Jagdish N. Bhagwati - Globalization and Appropriate Governance_NEWLINE_1999 A. B. Atkinson - Is Rising Income Inequality Inevitable? A Critique of the Transatlantic Consensus_NEWLINE_1998 Joseph E. Stiglitz - More Instruments and Broader Goals: Moving Toward the Post-Washington Consensus_NEWLINE_1997 Douglass C. North - The Contribution of the New Institutional Economics to an Understanding of the Transition Problem\n_START_SECTION_\nMuu toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nUNU-WIDER ja AERC (African Economic Research Consortium) ovat aloittaneet yhteisty\xc3\xb6n ilmastonmuutokseen liittyv\xc3\xa4n valmiuden rakentamiseksi ja tutkimuksen parissa. Instituutit ovat rakentaneet yhteisen jatko-opiskelijoille suunnatun harjoittelu-ohjelman (PhD Research Internship Program), ja erikseen vieraileville tutkijoille suunnatun ohjelman UNU-WIDER/AERC Visiting Scholars Programme.'