b'\n_START_ARTICLE_\nBiodiversiteetti\n_START_PARAGRAPH_\nBiodiversiteetti eli biologinen monimuotoisuus (my\xc3\xb6s elonkirjo, luonnonkirjo tai luonnon monimuotoisuus) tarkoittaa maapallon tai sen jonkin osan elollisen luonnon monimuotoisuutta. Yleinen biodiversiteetin mittari on lajirunsaus eli alueen lajien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Biodiversiteettiin kuuluu my\xc3\xb6s lajin sis\xc3\xa4inen perinn\xc3\xb6llinen muuntelu sek\xc3\xa4 lajien luomien ekosysteemien monimuotoisuus._NEWLINE_Maapallon biodiversiteetti\xc3\xa4 ei viel\xc3\xa4 tunneta kovin hyvin. Lajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi on arvioitu 10 miljoonaa, mutta niist\xc3\xa4 vain 1,9 miljoonaa tunnetaan nimelt\xc3\xa4. Tunnetuista lajeistakin noin kaksi kolmasosaa tunnetaan vain yhdelt\xc3\xa4 alueelta ja moni vain yhdest\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6st\xc3\xa4, joten niiden lajinsis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 perinn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 monimuotoisuutta ei tunneta juuri lainkaan.\n_START_SECTION_\nMittaustapoja\n_START_PARAGRAPH_\nLajien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n laskeminen on yleisin tapa vertailla eri alueiden biodiversiteetteja. Vertailussa lajeja painotetaan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kuitenkin eri tavalla, sill\xc3\xa4 joidenkin lajien merkitys on suurempi kuin toisten._NEWLINE_Toinen tapa mitata biodiversiteettia on tarkastella, kuinka ainutlaatuisia alueen lajit ovat. \xc3\x84\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4, kuten Etel\xc3\xa4mantereen tulivuorten huipuilla, kuumissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 tai merenpohjan savuttajissa, on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n lajeja, mutta ne ovat hyvin erilaisia kuin lajit miss\xc3\xa4\xc3\xa4n muualla. Jotkin lajit ovat sukunsa ainoita, mutta toiset kuuluvat sukuun, jossa on satoja lajeja. Sukunsa ainoa laji on biodiversiteetin kannalta sik\xc3\xa4li t\xc3\xa4rke\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se on usein ainutlaatuinen. Toisaalta laaja suku voi olla osoitus lajiensa evolutiivisesta elinvoimasta._NEWLINE_Biodiversiteettiin liittyy my\xc3\xb6s se, kuinka paljon kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lajeja alueella on, eli lajeja, joita esiintyy vain siell\xc3\xa4. Esimerkiksi Havaijisaarilla on vain tuhat kasvilajia, paljon v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin samalla leveysasteella Keski-Amerikassa, mutta l\xc3\xa4hes kaikki niist\xc3\xa4 ovat kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4._NEWLINE_Lajien v\xc3\xa4linen erilaisuus on my\xc3\xb6s er\xc3\xa4s osoitus monimuotoisuudesta. Esimerkiksi alue, jolla viihtyy yksi leinikkilaji ja yksi sammakkolaji on monimuotoisempi kuin alue, jolla esiintyy vain kaksi leinikkilajia._NEWLINE_Lajin sis\xc3\xa4inen perinn\xc3\xb6llinen muuntelu kuuluu my\xc3\xb6s biodiversiteettiin._NEWLINE_Biodiversiteetti\xc3\xa4 voidaan mitata lis\xc3\xa4ksi lajien muodostamien ekologisten yhteis\xc3\xb6jen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alueen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Jos esimerkiksi alueella on sek\xc3\xa4 mets\xc3\xa4\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 preeriaa, se on monimuotoisempi kuin alue, jossa on vain mets\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Monimuotoisuuden kannalta oleellista ovat lajin yksil\xc3\xb6iden muodostamat paikalliset populaatiot. Vaikka laji kokonaisuutena s\xc3\xa4ilyisikin elinvoimaisena, tietyn alueen monimuotoisuus v\xc3\xa4henee aina kun lajin paikallinen populaatio katoaa. Lajin muuttuminen uhanalaiseksi tapahtuu siten, ett\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 h\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4 yksi populaatio kerrallaan. Aina kun paikallinen populaatio katoaa, paikallinen ekosysteemi k\xc3\xb6yhtyy._NEWLINE_Koska pientenkin alueiden koko eli\xc3\xb6lajistoa on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 mahdotonta selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4, alueen luonnon monimuotoisuutta selvitett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 keskityt\xc3\xa4\xc3\xa4n tiettyihin indikaattorilajeihin tai -eli\xc3\xb6ryhmiin. Ne ovat lajeja, joiden on todettu heijastavan my\xc3\xb6s muun alueella el\xc3\xa4v\xc3\xa4n lajiston ominaispiirteit\xc3\xa4 tai siin\xc3\xa4 tapahtuvia muutoksia.\n_START_SECTION_\nAlueittain\n_START_PARAGRAPH_\nMaalla el\xc3\xa4\xc3\xa4 paljon enemm\xc3\xa4n lajeja kuin meriss\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 johtuu maalla el\xc3\xa4vien hy\xc3\xb6nteislajien valtavasta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. Meriss\xc3\xa4 on toisaalta enemm\xc3\xa4n el\xc3\xa4inten p\xc3\xa4\xc3\xa4jaksoja kuin maalla. Yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4inten p\xc3\xa4\xc3\xa4jakso ei esiinny pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n maalla, mutta joitain esiintyy ainoastaan meress\xc3\xa4._NEWLINE_Tropiikin lajim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on selv\xc3\xa4sti suurempi kuin muiden alueiden. Lajirikkaimpia trooppisia alueita ovat Etel\xc3\xa4-Amerikan pohjoisosat ja Kaakkois-Aasia. Runsaslajisimmilla alueilla on my\xc3\xb6s korkein primaarinen nettotuotanto, jota mitataan yhteytt\xc3\xa4vien kasvien vuodessa sitoman hiilen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4 kohden._NEWLINE_Arktisten alueiden lajisto on l\xc3\xa4mpimi\xc3\xa4 alueita niukempi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 alueet ovat olleet usein j\xc3\xa4\xc3\xa4n peitossa, eik\xc3\xa4 lajiutumista ole p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt tapahtumaan._NEWLINE_Niin sanotun Rapoportin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6n mukaan lajien levinn\xc3\xa4isyysalueet ovat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin sit\xc3\xa4 suurempia ja lajim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t samalla pienempi\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 kauemmas tropiikista edet\xc3\xa4\xc3\xa4n kohti napoja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 viileill\xc3\xa4 alueilla on paljon niin sanottuja generalisteja, lajeja, jotka joutuvat vuodenaikojen voimakkaan vaihtelun vuoksi hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n useita lajeja. Tropiikissa sen sijaan on huomattavan paljon spesialistilajeja, kuten hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4, joiden toukille kelpaa ravinnoksi vain tietty kasvilaji. Erikoistumisen tekee mahdolliseksi tropiikin monimuotoinen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n vakaus, kuten vuodenaikaisvaihtelun puuttuminen. Tropiikin lajirunsautta selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 monet runsaslajiset eli\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4t ovat alun perin syntyneet siell\xc3\xa4 ja ehtineet lajiutua kauemman aikaa. Tropiikin lajirikkauden syyt saattavat kuitenkin vaihdella alueesta riippuen._NEWLINE_80 prosenttia maapallon biodiversiteetist\xc3\xa4 on alkuper\xc3\xa4iskansojen alueella, vaikka alkuper\xc3\xa4iskansat muodostavat vain 6 prosenttia maailman v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Alkuper\xc3\xa4iskansojen kulttuurit ovat useimmiten edelleen vahvasti sidoksissa luonnonvarojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, ja niiden harjoittamat perinteiset elinkeinot ovat osoittautuneet usein varsin kest\xc3\xa4viksi._NEWLINE_Maalaismaisemassa biodiversiteetti on v\xc3\xa4hentynyt sellaisilla viljelysalueilla, joilla k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n salaojitusta tai muita peltopinta-alan tuottavuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4vi\xc3\xa4 menetelmi\xc3\xa4. Sen vuoksi esimerkiksi Suomen maaseudun biodiversiteetti on pienempi kuin Baltian tai Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nMerkitys\n_START_PARAGRAPH_\nBiodiversiteetin s\xc3\xa4ilyminen on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 luonnon toiminnan kannalta. Lajit el\xc3\xa4v\xc3\xa4t jatkuvassa vuorovaikutuksessa toistensa kanssa, ja jos jokin laji kuolee, seuraukset voivat olla arvaamattomat. Jos riippuvuuksien verkosto h\xc3\xa4iriintyy, seurauksena saattaa olla koko ekosysteemin romahtaminen. Monimuotoisessa ekosysteemiss\xc3\xa4 saattaa kuitenkin l\xc3\xb6yty\xc3\xa4 tilalle korvaavia lajeja._NEWLINE_Ihminen ei luultavasti ole viel\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt luonnosta kaikkia arvokkaita l\xc3\xa4\xc3\xa4keaineita tuottavia kasvia ja sieni\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden katoaminen est\xc3\xa4isi my\xc3\xb6s niist\xc3\xa4 saatavien l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeiden l\xc3\xb6ytymisen._NEWLINE_Suuri lajidiversiteetti vakauttaa eli\xc3\xb6yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4. Vakaa eli\xc3\xb6yhteis\xc3\xb6 palautuu nopeammin h\xc3\xa4iri\xc3\xb6ist\xc3\xa4 kuten paloista, myrskyist\xc3\xa4, ilmastonmuutoksesta tai suurta tuhoa aiheuttavien lajien vierailuista. Suuri diversiteetti lis\xc3\xa4\xc3\xa4 eli\xc3\xb6yhteis\xc3\xb6n biomassaa, sill\xc3\xa4 iso lajijoukko sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 suuremmalla todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyydell\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sellaisia lajeja, joiden tuotanto on hyvin runsasta sek\xc3\xa4 sellaisia, jotka hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4v\xc3\xa4t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4kin resursseja._NEWLINE_T\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asemassa tietyn ekosysteemin toiminnassa ovat niin sanotut avainlajit. Niiden h\xc3\xa4vi\xc3\xa4minen johtaisi monen muunkin lajin h\xc3\xa4vi\xc3\xa4miseen. Jokin avainlajina toimiva kasvi voi esimerkiksi tarjota elinpaikan suurelle m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lle muita lajeja ja muodostaa t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n osan monen lajin ravinnosta. Suomen luonnon avainlajeja ovat monet puulajit kuten haapa._NEWLINE_Lajin sis\xc3\xa4inen muuntelu on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi uusien tautien vastustuskyvyn kannalta. Jos lajin monimuotoisuus on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4, laji on herkk\xc3\xa4 tuhoutumaan.\n_START_SECTION_\nUhanalaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisin lajeja h\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4 paljon nopeammin kuin koskaan ennen historiassa. Lajien h\xc3\xa4vi\xc3\xa4minen on 1\xc2\xa0000\xe2\x80\x931\xc2\xa0000\xc2\xa0000 kertaa lajiutumista yleisemp\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Maapallon biodiversiteetti on YK:n toukokuussa 2019 julkaiseman raportin mukaan nopeasti v\xc3\xa4henem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ihmisen toiminnan seurauksena. Suurimpia luonnon tuhoutumisen ja monimuotoisuuden katoamisen syit\xc3\xa4 ovat ruoantuotanto maalla ja merell\xc3\xa4, mets\xc3\xa4talous, teiden ja muiden v\xc3\xa4ylien rakentaminen sek\xc3\xa4 kaupungistuminen. Metsi\xc3\xa4, soita ja muita luonnonymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 muutetaan pelloiksi, patoaltaiksi ja kaupungeiksi. Tehomaataloudessa hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 h\xc3\xa4vitet\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6nteismyrkyill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 tuhotaan niiden asuinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvillisuutta._NEWLINE_Ilmaston l\xc3\xa4mpeneminen pahentaa monimuotoisuuden tuhoutumista. L\xc3\xa4mpenemisen vaikutus biodiversiteettiin on kahtalainen. Yht\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 sen seurauksena tropiikin lajit voivat levit\xc3\xa4 kauemmas p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalta, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 monimuotoisuutta maailmanlaajuisesti. Suomessa esimerkiksi jalopuulajit voivat levit\xc3\xa4 pohjoisemmaksi. Toisaalta monen eli\xc3\xb6lajin on vaikea siirty\xc3\xa4 uusille alueille, osittain koska ihmisen toiminnan vuoksi niiden elinalueet ovat pirstoutuneet. Jos lajin elinolosuhteet muuttuvat ep\xc3\xa4suotuisiksi, eik\xc3\xa4 se pysty siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n minnek\xc3\xa4\xc3\xa4n, se voi kadota._NEWLINE_YK:n raportin mukaan jopa miljoona lajia on vaarassa kuolla sukupuuttoon seuraavien vuosikymmenten aikana, ellei luonnon pelastamiseksi ryhdyt\xc3\xa4 toimenpiteisiin. Lajien v\xc3\xa4heneminen vaarantaa ihmisen ruoantuotannon, kasvien p\xc3\xb6lytyksen, puhtaan veden ja vakaan ilmaston. Tutkijat pyrkiv\xc3\xa4t nostamaan luonnon tuhoutumisen julkisuuteen samalla tavalla kuin ilmastonmuutos on noussut poliittiseen keskusteluun. Heid\xc3\xa4n tavoitteenaan on vaikuttaa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministerien lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s ihmisiin, jotka ovat vastuussa maataloudesta, liikenteest\xc3\xa4 ja energiasta.\n_START_SECTION_\nSuojelu\n_START_PARAGRAPH_\nBiodiversiteetti on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n keskeinen ekologisen tutkimuksen ja luonnonsuojelun kohde. Luonnon monimuotoisuutta suojellaan parhaiten kokonaisvaltaisesti suuria elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 kuten vanhoja metsi\xc3\xa4 suojelemalla._NEWLINE_Suomen perustuslain mukaan vastuu luonnosta ja sen monimuotoisuudesta, ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja kulttuuriperinn\xc3\xb6st\xc3\xa4 kuuluu Suomessa kaikille._NEWLINE_Rio de Janeirossa solmittiin vuonna 1992 YK:n biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus._NEWLINE_Vuosi 2010 oli Yhdistyneiden kansakuntien kansainv\xc3\xa4linen biodiversiteetin vuosi. Sen aikana pyrittiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tietoisuutta biodiversiteetin t\xc3\xa4rkeydest\xc3\xa4 ja vahvistamaan luonnonsuojelua._NEWLINE_Euroopan komissio antoi vuonna 2011 tiedonannon, jossa sitoudutaan pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Euroopan unionin alueen luonnon monimuotoisuuden k\xc3\xb6yhtyminen vuoteen 2020 menness\xc3\xa4. Vuonna 2015 komissio totesi, ett\xc3\xa4 EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteita ei ollut saavutettu eik\xc3\xa4 luonnon monimuotoisuuden katoa saatu pys\xc3\xa4ytetty\xc3\xa4.'