b"\n_START_ARTICLE_\nAntti M\xc3\xa4kinen (evankelista)\n_START_SECTION_\nSukutausta\n_START_PARAGRAPH_\nAntti M\xc3\xa4kisen is\xc3\xa4 oli torppari Antti Kuoppam\xc3\xa4ki ja \xc3\xa4iti Maria Leponiemi.\n_START_SECTION_\nNuoruus ja luonne\n_START_PARAGRAPH_\nAntti syntyi k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4n kotiin Kurun Kuoppam\xc3\xa4en torppaan. Lapsuutensa aikana M\xc3\xa4kinen luki kaikki kodissaan olleet uskonnolliset kirjat ja lainasi sik\xc3\xa4l\xc3\xa4isest\xc3\xa4 lainakirjastosta useimmat kirjat. M\xc3\xa4kinen ei k\xc3\xa4ynyt kansakoulua, mutta kaksitoistavuotiaansa yhden suven aikana opiskeli kansakoulun opettajan johdolla. Sitten M\xc3\xa4kinen p\xc3\xa4\xc3\xa4si kauppapalvelukseen Kurun Toikolle, jossa toimessa h\xc3\xa4n ehti olla vuoden verran, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n alkoi j\xc3\xa4lleen opiskella, mm. latinaa._NEWLINE_Antti M\xc3\xa4kinen aloitti opinnot Helsingin suomalaisesta alkeisopistosta syksyll\xc3\xa4 1874 ja valmistui ylioppilaaksi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1881. Antti M\xc3\xa4kinen kirjoittautui jumaluusopilliseen tie\xc2\xaddekuntaan Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa ja suoritti siin\xc3\xa4 ns. \xc2\xbbpienen teologian\xc2\xbb ynn\xc3\xa4 stipen\xc2\xaddiattitutkinnon filosofiassa, krei\xc2\xadkassa ja latinassa._NEWLINE_Antti M\xc3\xa4kinen oli tutkijaluonne, ahkera kirjoittaja, rauhallinen luonteeltaan, yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llinen ja sopuisa mies. M\xc3\xa4kinen oli lukenut ahkerasti Lutherin ja Johann Arndtin teoksia. M\xc3\xa4kisen omaksuma sovinto-oppi oli luterilaisen puhdasoppisuuden mukainen, vaikkakin Spurgeonilta vaikutteita saanut. Ratkaisevissa ja vaikeissa tilanteissa M\xc3\xa4kinen oli hidas ja ep\xc3\xa4varma. Puhujana M\xc3\xa4kinen  oli hyvin perusteellinen ja raamatullinen, mutta hiukan kuivahko.\n_START_SECTION_\nVapaaseurakunnan julistajana\n_START_PARAGRAPH_\nAntti M\xc3\xa4kinen toimi 1880-luvulta alkaen yhten\xc3\xa4 vapaakirkollisen her\xc3\xa4tysliikkeen johtomiehist\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 Constantin Boijen, Hjalmar Brax\xc3\xa9nin, F. W. L\xc3\xb6nnbeckin ja Edvard Bj\xc3\xb6rkenheimin kanssa. M\xc3\xa4kinen opiskeli lokakuusta 1883 toukokuuhun 1884 Lontoossa Henry Grattan Guinnessin l\xc3\xa4hetysopistossa Harley Housessa ja tutustui siell\xc3\xa4 Kiinassa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Palattuaan Suomeen M\xc3\xa4kinen teki Kiinan l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tunnetuksi ja h\xc3\xa4nen toimintansa tuloksena vuonna 1891 Kiinaan l\xc3\xa4hti ensimm\xc3\xa4inen suomalainen l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4, neiti Agnes Meyer._NEWLINE_Vuodesta 1884 alkaen Antti M\xc3\xa4kinen toimi Tampereella etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 raittiusty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja 1885 alkaen raittiuslehti Aamunairuen toimittajana._NEWLINE_M\xc3\xa4kinen meni naimisiin 1886 Emma \xc3\x85hmanin (s. 1849, k. 1915) kanssa ja asettui asumaan Helsinkiin Merikadulle, Emma \xc3\x85hmanin v. 1883 perustaman lastenkodin yhteydess\xc3\xa4 olevaan asuntoon. Vuodesta 1886 l\xc3\xa4htien M\xc3\xa4kinen toimi matkustavana her\xc3\xa4tyssaarnaa\xc2\xadjana. H\xc3\xa4n piti saarnoja suomeksi ruotsinkielisen vapaakirkollisen seurakunnan Allianssitalolla ja toimi vuodet 1888\xe2\x80\x931900 vapaakirkollisen Suomen Viikkolehden toimittajana._NEWLINE_ _NEWLINE_Antti M\xc3\xa4kinen toimi Hjalmar Brax\xc3\xaanin poissa ollessa 1886\xe2\x80\x931887 Tampereen Vapaaseurakunnan saarnaajana ja piti kokouksia Kurussa, Ruovedell\xc3\xa4, Ikaalisissa, Parkanossa ja Porissa.\n_START_SECTION_\nTampereen uuden rukoushuoneen vihki\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 1888\n_START_PARAGRAPH_\nVanha C. J. Hildenin rakennuttama vapaakirkollinen rukoushuone tuhoutui tulipalossa helmikuussa 1888. Tilalle rakennuttu uusi suurempi rukoushuone vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 16.9.1888. Vihkimistilaisuudessa Adolf Edvard Bj\xc3\xb6rkenheim piti ruotsinkielisen puheen ja Antti M\xc3\xa4kinen suomenkielisen.\n_START_SECTION_\nVapaan l\xc3\xa4hetyksen matka-asiamiehen\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1899 suomenkielist\xc3\xa4 vapaakirkon seurakuntaa Helsingiss\xc3\xa4 johtaneesta M\xc3\xa4kisest\xc3\xa4 tuli Vapaan L\xc3\xa4hetyksen matka-asiamies. Antti M\xc3\xa4kinen oli vapaakirkollisen L\xc3\xa4hetyskomitean j\xc3\xa4sen sen perustamisesta v. 1889 alkaen._NEWLINE_Antti M\xc3\xa4kinen oli Vapaakirkollisen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 valmistelevan komitean j\xc3\xa4sen 1889\xe2\x80\x931900. Komitean puheenjohtajana aloitti J. A. Kallberg, mutta melko pian h\xc3\xa4n luopui teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n siirtyen ruotsinkielisen sihteerin ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n ja Antti M\xc3\xa4kinen tuli h\xc3\xa4nen tilalleen puheenjohtajaksi 1893\xe2\x80\x931900.  My\xc3\xb6hemmin Antti M\xc3\xa4kinen sai teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hetyksen sihteerin ty\xc3\xb6n Oulun vuosikokouksessa 1899 ja aluejohtajan toimet._NEWLINE_Vapaakirkollisen ulkol\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6n nopeata kasvua pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n ensi sijassa Fredrik Fransonin ja Antti M\xc3\xa4kisen el\xc3\xa4v\xc3\xa4n ja voimakkaan julistuksen ja toiminnan tuloksena.\n_START_SECTION_\nVastuuteht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 luopuminen\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1900 M\xc3\xa4kinen luopui vastuuteht\xc3\xa4vist\xc3\xa4\xc3\xa4n sairautensa vuoksi. M\xc3\xa4kinen matkusti Englantiin 1900 ja oli siell\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4seen 1901 asti. H\xc3\xa4n palasi 1906 takaisin saarnaajan teht\xc3\xa4viin, mutta joutui j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n 1910 sairastelun ja raamattukurssien pidon takia. M\xc3\xa4kinen joutui vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n lopullisesti syrj\xc3\xa4\xc3\xa4n 1912 mielenterveyden ongelmien takia. M\xc3\xa4kinen vietti el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 viimeiset vuodet Sipoonjoen it\xc3\xa4rannalla sijaitsevassa Nikkil\xc3\xa4n sairaalassa.\n_START_SECTION_\nUskonnollisena kirjailijana\n_START_PARAGRAPH_\nAntti M\xc3\xa4kinen oli vapaakirkollisen liikkeen kirjailijoista tuotteliaimpien joukossa ja h\xc3\xa4nen kirjojaan arvostettiin. H\xc3\xa4n oli '\xe2\x80\x99Aamunairut\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99-nimisen kristillisen raittiuslehden toimittajana 1884\xe2\x80\x931887. M\xc3\xa4kisen toimiessa Suomen Viikkolehden toimittajana 1888\xe2\x80\x931900 lehti oli parhaimmillaan. M\xc3\xa4kinen oli my\xc3\xb6s ahkera kirjojen suomentaja, h\xc3\xa4nen tunnetuin k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 oli John Bunyanin Kristityn vaellus t\xc3\xa4st\xc3\xa4 maailmasta tulevaan vuonna 1887."