b'\n_START_ARTICLE_\nHistorialliset saunatyypit\n_START_PARAGRAPH_\nHistorialliset saunatyypit ovat suomalaisen saunan ominaisuuksiltaan alueellisesti omintakeisia historiallisia rakennustyyppej\xc3\xa4._NEWLINE_Suomalaisen kulttuurin saunarakennus on historialtaan ja ilmenemismuodoiltaan tiiviisti liittynyt asumiskulttuuriin, elinkeinoihin ja paikallisiin rakennustapoihin. Vakiintunut maataloustila vaati saunalle eri toimintoja kuin liikkuva kaskenpolttajaperhekunta tai yksitt\xc3\xa4inen er\xc3\xa4mies. Historiallisia saunarakennusten tyyppej\xc3\xa4 tunnetaan useita.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4is-satakuntalainen sauna\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4is-satakuntalainen saunarakennus on korkea, sis\xc3\xa4korkeus voi olla kolmisen metri\xc3\xa4. Lauteet on nostettu korkealle orsiin tukeutuvien juurakoiden varaan. Lauteitten alle j\xc3\xa4i l\xc3\xa4hes pari metri\xc3\xa4 korkea pesu- ja ty\xc3\xb6skentelytila. Sauna on monik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tila, siell\xc3\xa4 on kylvetty, pesty pyykki\xc3\xa4, kuivattu maltaita, synnytetty ja parannettu sairaita, tehty saippuaa ja viinaa. Sauna on ollut jokap\xc3\xa4iv\xc3\xa4isess\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKeski-Suomen pohjoisosan sauna\n_START_PARAGRAPH_\nKeiteleen vesist\xc3\xb6alueen rannoilla kehittyi erityinen saunatyyppi, jossa lauteet kannatettiin kahdella pituussuuntaisella orrella tai poikkiorrella ja juurakoilla. Orsien varaan rakennettiin erilliset mallasparvi ja laude. Aluella sallittiin aikoinaan viinanpoltto laillisena, ja usein rakennettiin erillinen mallassauna (mallaspirtti), jota ei k\xc3\xa4ytetty kylpemiseen. Kylpysauna oli erillinen, usein kyll\xc3\xa4 mallassaunan vieress\xc3\xa4 katoksella yhdistettyn\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSavolais-karjalainen sauna\n_START_PARAGRAPH_\nSavokarjalainen saunatyyppi on kylpysauna, taloust\xc3\xb6it\xc3\xa4 on tehty saunassa v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin Suomenniemen l\xc3\xa4nsiosissa. Maltaat on kuivattu saunassa erityisiss\xc3\xa4 irrallisissa laatikoissa. Saunarakennukseen saattoi yhdisty\xc3\xa4 maalattiainen kota puhdet\xc3\xb6it\xc3\xa4 varten. Saunan ominaispiirre on kiukaan ja lauteen sijainti samalla sein\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Savossa lauteet olivat usein kaksi vastakkain tai U:n muotoisia.\n_START_SECTION_\nIt\xc3\xa4karjalainen sauna\n_START_PARAGRAPH_\nSuomensukuisten karjalaisten asuttamalla alueella saunat olivat yksinkertaisia kylpysaunoja. It\xc3\xa4-Karjalassa on s\xc3\xa4ilynyt aikojaan koko it\xc3\xa4isell\xc3\xa4 murrealueella vallinnut saunatyyppi, jossa on vaikutteita Bysantin kylpykulttuurista. Saunoissa oli syv\xc3\xa4 neli\xc3\xb6m\xc3\xa4inen laude, hirsill\xc3\xa4 tuettu kylpylavo, jolla maattiin tai istuttiin kylvett\xc3\xa4ess\xc3\xa4. Lavolla saatettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s irrallisia penkkej\xc3\xa4 tai puup\xc3\xb6lkkyj\xc3\xa4 istuimina. Alueella on ollut runsaasti saunoja, joissa on paikallisia muunnoksia perustyypist\xc3\xa4. Rakennustekniikaltaan saunat edustavat it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 rakennuskulttuuria.\n_START_SECTION_\nEtel\xc3\xa4pohjanmaalainen sauna\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Pohjanmaan historiallisissa saunoissa kiuas on poikkeuksellisesti tulipes\xc3\xa4n aukko kohti per\xc3\xa4sein\xc3\xa4\xc3\xa4. Ratkaisu vaikuttaa ep\xc3\xa4k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliselt\xc3\xa4, mutta on arveltu ett\xc3\xa4 saunatyypiss\xc3\xa4 alun perin puut on sy\xc3\xb6tetty per\xc3\xa4sein\xc3\xa4ss\xc3\xa4 aikoinaan olleesta sein\xc3\xa4luukusta pitkin\xc3\xa4 p\xc3\xa4tkim\xc3\xa4tt\xc3\xb6min\xc3\xa4 rankoina. Kun sahat yleistyiv\xc3\xa4t ty\xc3\xb6kaluina olisi luukku j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt tarpeettomaksi. Saunatyyppi on korkea, kolmekin metri\xc3\xa4, ja sille ovat tyypillisi\xc3\xa4 kiinte\xc3\xa4t sein\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi rakennetut lauteet ja harjarakenteinen sis\xc3\xa4katto. Oven vieress\xc3\xa4 oli poikkiorsia. Kattona on olkikatto._NEWLINE_Alueen pappiloissa mallassauna oli usein erillinen. Paikoittain alueella oli yhteisk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isi\xc3\xa4 saunoja esimerkiksi m\xc3\xa4kitupalaisten k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nVarsinaissuomalainen sauna\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinaissuomalainen saunatyyppi on l\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 Suomessa tyypillinen orsisauna. Seiniin tukeutuvat orret kannattelevat mallaslavoa eli parvea, jossa sek\xc3\xa4 kuivattiin maltaat ett\xc3\xa4 kylvettiin. Parven viereen saatettiin rakentaa my\xc3\xb6s erillinen tolppa- tai orsirakenteinen kylpylavo. Alueen saunat ovat kuitenkin hyvin erikokoisia ja sis\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaihtelevia.\n_START_SECTION_\nTurpassaunat\n_START_PARAGRAPH_\nOulun etel\xc3\xa4puolella Limingassa ja Tyrn\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saunoja rakennettiin turppaista , nurmikedon juurikerroksesta leikatuista harkkomaisista paloista. Noin nelikymmensenttiset turppaat ladottiin riviin ja p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4in. Joka nelj\xc3\xa4nteen tai viidenteen kerrokseen asetettiin j\xc3\xa4ykisteeksi rima tai lauta. Puurakenteiset ovi, pienet ikkunat ja katto tukeutuivat turpasladontaan.\n_START_SECTION_\nAhvenanmaa\n_START_PARAGRAPH_\nAhvenanmaalaisista saunoista on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n historiatietoja. Alueella on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 erillisi\xc3\xa4 mallastukseen tai savustukseen tarkoitettuja rakennuksia ett\xc3\xa4 monik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isi\xc3\xa4 kylpy- ja mallassaunoja. Saunarakennukset ovat olleet pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n seinilt\xc3\xa4\xc3\xa4n suoriksi veistettyj\xc3\xa4 ja ruokokattoisia, p\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 usein katos.\n_START_SECTION_\nUusimaa\n_START_PARAGRAPH_\nUudellamaalla yhdistyy eri saunanrakennusperinteit\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 maakunnalle tyypillist\xc3\xa4 saunaa voi m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4. Yhten\xc3\xa4isi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4 ovat per\xc3\xa4sein\xc3\xa4n laude ja ovelle suuntautuva kiuas.\n_START_SECTION_\nPohjois-Suomi\n_START_PARAGRAPH_\nPohjois-Suomen saunat jakauvat kahteen tyyppiin. Jokivarsien vauraampi asutus rakensi l\xc3\xa4nsisuomalaistyyppisi\xc3\xa4 saunoja, korkeita monik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isi\xc3\xa4 saunoja joissa lauteet sijoitettiin pohjalaisittain per\xc3\xa4sein\xc3\xa4lle ja kiukaan suu kohti per\xc3\xa4sein\xc3\xa4\xc3\xa4. Pohjoisemmaksi ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 saunat pieneniv\xc3\xa4t ja mataloituivat. Pohjoisemmassa tunturilapin saamelaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ei alun perin ole ollut saunoja, vaan saunomiskulttuuri on levinnyt alueelle etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 tulleen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n my\xc3\xb6t\xc3\xa4.'