b'\n_START_ARTICLE_\nMikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 (16. syyskuuta 1916 Valkeasaari \xe2\x80\x93 28. huhtikuuta 1994 M\xc3\xa4ntyharju) oli suomalainen sotilas, kaukopartiomies ja Mannerheim-ristin ritari.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 syntyi 16. syyskuuta 1916 Valkeasaaressa, Inkeriss\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat maanviljelij\xc3\xa4 Juho P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ja Maria o.s. Reponen. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi nelivuotisen kansakoulun Valkeasaaressa ja jatkoi opintoja kolmivuotisessa Haapakankaan kirkonkyl\xc3\xa4n kolhoosinuorisokoulussa._NEWLINE_H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 karkotettiin vuonna 1932 kulakkina Siperiaan ja perhe h\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin kotitilaltaan. Mikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 pakeni Josif Stalinin hirmuhallintoa vuoden 1933 hein\xc3\xa4kuussa uimalla yli Rajajoen. H\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli eri puolilla Suomea rakennusmiehen\xc3\xa4, tukkij\xc3\xa4tk\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja muurarina. Suomen p\xc3\xa4\xc3\xa4maja v\xc3\xa4rv\xc3\xa4si kielitaitoisen P\xc3\xb6ll\xc3\xa4n tiedustelijaksi vuoden 1939 syksyll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTalvisota ja v\xc3\xa4lirauha\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan alussa P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 sai parin viikon alokaskoulutuksen, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4paino oli partiotoiminnassa. Tulikasteensa h\xc3\xa4n sai er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 tammikuisena pakkasy\xc3\xb6n\xc3\xa4 Uomaalla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net komennettiin Kollaan taisteluihin. H\xc3\xa4n teki 13 partiomatkaa linjojen taakse ja avoimille sivustoille luutnantti Into Kuismasen joukkueessa._NEWLINE_V\xc3\xa4lirauhan alussa P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin radistikurssille J\xc3\xa4rvenp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. H\xc3\xa4nelle opetettiin Kyynel-partioradion k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6. H\xc3\xa4n suoritti varusmiespalvelunsa rajavartiolaitoksessa Kuhmossa sek\xc3\xa4 sai laskuvarjokoulutuksen Luonetj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4. H\xc3\xa4n teki my\xc3\xb6s muutaman tiedustelumatkan rajan taakse.\n_START_SECTION_\nJatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb6ll\xc3\xa4 palveli jatkosodassa kaukopartiomiehen\xc3\xa4 ja kaukopartion johtajana Erillinen Pataljoona 4:n Osasto Kuismasessa. H\xc3\xa4n teki jatkosodassa yli 30 partiomatkaa. H\xc3\xa4n oli mukana tuhoamassa vihollisen tukikohtia, muun muassa Petrovski Jamin suuren huoltotukikohdan tuhoamisretkell\xc3\xa4, ja r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sotatarvikejunia syv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vihollisen selustassa, jopa Arkangelin radalla asti._NEWLINE_Ylikersantti P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 1. elokuuta 1943 numerolla 120. Nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa suoritukset ja saavutukset, jotka on luettava suomalaisen sotilaan uljaimpien ja kunniakkaimpien tekojen joukkoon._NEWLINE_\xe2\x80\x9dYlikersantti P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on partiomiehen\xc3\xa4 ja partion johtajana osoittanut esimerkillist\xc3\xa4 mieskohtaista rohkeutta ja aloitekyky\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, p\xc3\xa4\xc3\xa4majan tiedusteluosaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, eversti Kaarlo Somerto kirjoitti. \xe2\x80\x9dAnnetut teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t ovat aina tulleet t\xc3\xa4ytetyiksi. Usein hurjissakin kahakoissa P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on esimerkill\xc3\xa4\xc3\xa4n vaikuttanut koko partion tuloksen onnistumiseen.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9dMainittakoon, ett\xc3\xa4 viime kev\xc3\xa4ttalvella ylikersantti P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 viiden toverinsa avustamana vihollisen huoltokeskuksen h\xc3\xa4vityksen yhteydess\xc3\xa4 pys\xc3\xa4ytti viisikymment\xc3\xa4 autoa k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n kolonnan ja siten esti vihollisen apuvoiman tulon h\xc3\xa4vityskohteeseen. Suurin osa kolonnasta tehtiin liikuntakyvytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Nimityshetkell\xc3\xa4 P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli Neuvostoliiton kansalainen._NEWLINE_P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 komennettiin vuoden 1944 tammikuussa Upseerikoulun kurssille numero 58 Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kurssin j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net ylennettiin v\xc3\xa4nrikiksi. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ehti viel\xc3\xa4 toimia kolmen partiomatkan johtajana hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n vihollisen selustassa.\n_START_SECTION_\nPakomatka Venezuelaan\n_START_PARAGRAPH_\nSotien j\xc3\xa4lkeen Mikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 hankki Suomen kansalaisuuden, mutta Neuvostoliiton kansalaisuus s\xc3\xa4ilyi, koska siit\xc3\xa4 luopumista oli erikseen anottava Neuvostoliiton viranomaisilta. Vuonna 1945 h\xc3\xa4n meni naimisiin Leena o.s. Kotilaisen kanssa._NEWLINE_P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 joutui vuoden 1946 tammikuussa punaisen Valpon kuulusteluihin. Luovutuksen pelossa h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti paeta ulkomaille. H\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli Ruotsissa mets\xc3\xa4ty\xc3\xb6miehen\xc3\xa4, kunnes Ruotsin hallitus vuoden 1946 syyskuussa p\xc3\xa4\xc3\xa4tti karkottaa suomalaiset sotilaspakolaiset maasta._NEWLINE_P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 siirtyi vaimonsa kanssa Venezuelaaan, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli tarjoilijana Ruotsin suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6ss\xc3\xa4, pyhimysten kuvien myyj\xc3\xa4n\xc3\xa4, maanviljelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 rakennusurakoitsijana. Leena ja Mikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4n tiet erkanivat vuonna 1947, jonka j\xc3\xa4lkeen vaimo muutti Suomeen. Pariskunnalle my\xc3\xb6nnettiin ero vuonna 1951._NEWLINE_Vuoden 1954 ammunnan MM-kisoissa Caracasissa vuonna 1954 P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 toimi Suomen joukkueen tulkkina ja oppaana. Vuonna 1956 h\xc3\xa4net ylennettiin reservin luutnantiksi.\n_START_SECTION_\nPaluu Suomeen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb6ll\xc3\xa4 palasi Suomeen vuoden 1964 syksyll\xc3\xa4. H\xc3\xa4net palkattiin ty\xc3\xb6njohtajaksi Geologiseen tutkimuslaitokseen toisen entisen kaukopartiomiehen, laitoksen ylijohtajan, professori Vladimir Marmon aloitteesta. H\xc3\xa4n solmi toisen avioliittonsa Ritva Annikki o.s. Auvisen kanssa. Pariskunta asui Munkkivuoressa. Mikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 j\xc3\xa4i el\xc3\xa4kkeelle vuonna 1977._NEWLINE_Mikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4 kuoli vuonna 1994. H\xc3\xa4net on haudattu M\xc3\xa4ntyharjun uudelle hautausmaalle. Vuonna 2005 kaukopartio-osasto Kuismasen perinnetapahtuman yhteydess\xc3\xa4 paljastettiin Mikko P\xc3\xb6ll\xc3\xa4n reliefi Joensuun pursiseuran huvilalla.'