b'\n_START_ARTICLE_\nH. L. A. Hart\n_START_PARAGRAPH_\nHerbert Lionel Adolphus Hart (18. hein\xc3\xa4kuuta 1907 Harrogate, Englanti \xe2\x80\x93 19. joulukuuta 1992 Oxford, Englanti) oli englantilainen oikeustieteilij\xc3\xa4 ja -teoreetikko. H\xc3\xa4n oli oikeuspositivisti, joka edusti varsinkin analyyttis-positiivista oikeus- ja kielifilosofiaa. Hart tutki lain yleist\xc3\xa4 luonnetta ja suhdetta muun muassa moraaliin. Hartin p\xc3\xa4\xc3\xa4teosta The Concept of Law (1961) pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 1900-luvun alan tekstin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonnonoikeuden minimisis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nOikeusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n olemassaolo ei edellyt\xc3\xa4 yhdenmukaisuutta yhteiskunnassa valitsevan konventionaalisen moraalin tai moraalisten esikuvien kanssa. Oikeusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n voimassaolo ei perustu my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteiskunnassa yleisesti hyv\xc3\xa4ksytylle k\xc3\xa4sityksell\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 on olemassa moraalinen velvollisuus noudattaa oikeusj\xc3\xa4rjestykseen kuuluvia s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Positiivista oikeutta ja oikeudellisia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 instituutioita voidaan kuitenkin kritisoida moraaliperiaatteiden ja moraalisten esikuvien avulla, ja niinp\xc3\xa4 edell\xc3\xa4 mainitut moraalin luokat ovat tosiasiallisesti vaikuttaneet oikeuden kehitykseen. Hartin mukaan, sek\xc3\xa4 oikeudessa ett\xc3\xa4 moraalissa on yksinkertainen teleologinen k\xc3\xa4sitys eloon j\xc3\xa4\xc3\xa4misest\xc3\xa4._NEWLINE_Hart pyrki luomaan yleisen, kuvailevan lakiteorian, joka vastaa todellisuutta paremmin kuin perinteinen oikeuspositivismi. Hart muun muassa ottaa luonnonoikeudelliset kysymykset vakavasti, vaikka tunnustaakin lain ja moraalin v\xc3\xa4lisen eron. Monet lain yksityiskohdat ovat sopimuksia, joihin ei sis\xc3\xa4lly syv\xc3\xa4llisi\xc3\xa4 moraalisia ongelmia (esimerkiksi k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xb6 vasemman- vai oikeanpuoleista tieliikennett\xc3\xa4). Toisaalta monet kiihkeimm\xc3\xa4t moraalikysymykset - esimerkiksi seksuaalisuuteen liittyv\xc3\xa4t - kuuluvat paremmin yksityisyyden kuin lain piiriin. Lis\xc3\xa4ksi esimerkiksi tahaton vahingonteko, johon ei liity moraalista h\xc3\xa4pe\xc3\xa4\xc3\xa4, voi johtaa oikeudelliseen korvausvelvollisuuteen._NEWLINE_Moraalin vaikutus oikeuteen tiivistyy Hartilla truismeissa. Truismit eli ihmisluontoon liittyv\xc3\xa4t hyvin yksinkertaiset totuudet tekev\xc3\xa4t tarpeellisiksi kaikissa oikeusj\xc3\xa4rjestyksiss\xc3\xa4 kaikkina aikoina esiintyv\xc3\xa4t henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, omaisuutta ja lupauksia suojaavat s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t yhteiskuntael\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisnormit muodostavat Hartin mukaan luonnonoikeuden minimisis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n. Esimerkkej\xc3\xa4 truismeista ovat ihmisten haavoittuvuus; rajalliset resurssit, ep\xc3\xa4itsekkyys, k\xc3\xa4sityskyky ja tahdonvoima. Suurin osa ihmisist\xc3\xa4 noudattaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisnormeja (sis\xc3\xa4inen aspekti) niiden etujen vuoksi, mutta koska kaikki eiv\xc3\xa4t noudata k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisnormeja (ulkoinen aspekti), niiden yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4miseksi tarvitaan sanktioita. Sanktiot eiv\xc3\xa4t ole k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisnormien noudattamisen motiivi (kuten Hartin oppi-is\xc3\xa4 John Austin v\xc3\xa4itti), vaan tae siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 normeja vapaaehtoisesti noudattavien etuja ei uhrata s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 rikkovien hyv\xc3\xa4ksi. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tiivistyy Hartin oikeusfilosofisen ajattelun yksi ydin.\n_START_SECTION_\nThe Concept of Law\n_START_PARAGRAPH_\nTeoksessaan Hart mm. arvosteli John Austinin teoriaa, jonka mukaan laki on suvereenin antama k\xc3\xa4sky, jota tukee rangaistuksen uhka._NEWLINE_Teoksen vuoden 1994 uuteen versioon liitettiin Hartin postuumi j\xc3\xa4lkipuhe, jossa h\xc3\xa4n vastaa etenkin Ronald Dworkinin esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n arvosteluun. Hartin kannattaman analyyttisen laintutkimuksen ei kuitenkaan tarvitse olla ristiriidassa Dworkinin edustaman historiallisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman kanssa.'