b'\n_START_ARTICLE_\nK. N. Rantakari\n_START_SECTION_\nUra\n_START_PARAGRAPH_\nRantakarin vanhemmat olivat ratamestari Kaarle Kustaa Gr\xc3\xb6nqvist ja Eeva-Liisa Koivisto. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1897 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1910. Rantakari toimi p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana useissa eri maakuntalehdiss\xc3\xa4 vuosina 1901\xe2\x80\x931905 ja oli Suomalaisen puolueen puoluesihteerin\xc3\xa4 vuosina 1905\xe2\x80\x931911. Rantakari oli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6nl\xc3\xa4heinen organisaattori ja pyrki luomaan Suomalaisesta puolueesta kansallismielisen massapuolueen._NEWLINE_Vuosina 1911\xe2\x80\x931916 Rantakari oli Turussa ilmestyv\xc3\xa4n Uusi Aura -sanomalehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana ja onnistui nostamaan lehden levikki\xc3\xa4 huomattavasti. Rantakari ajoi my\xc3\xb6s suomenkielisen yliopiston perustamista Turkuun, mik\xc3\xa4 toteutuikin Suomen itsen\xc3\xa4istymisen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Vuonna 1916 Rantakari valittiin eduskuntaan Suomalaisen puolueen edustajana ja samana vuonna h\xc3\xa4n siirtyi Turusta Viipuriin Savo-Karjalan Osakepankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi. Suomen sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen Rantakari toimi Viipurin poliisimestarina ja Suomen ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajamaan komendanttina 1918\xe2\x80\x931919. Vuonna 1924 Rantakari erotettiin Savo-Karjalan Osakepankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajan virasta sen j\xc3\xa4lkeen kun pankki oli k\xc3\xa4rsinyt miljoonien markkojen luottotappiot ja h\xc3\xa4n eli syrj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 julkisesta el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 koko 1920-luvun lopun terveydellisten ongelmien takia._NEWLINE_Rantakari teki paluun politiikkaan presidentti P. E. Svinhufvudin kaudella erityisesti T. M. Kivim\xc3\xa4en hallituksen taustavoimana. H\xc3\xa4n oli ulkoministeri\xc3\xb6n sanomalehtiosaston palveluksessa vuosina 1932\xe2\x80\x931939. Skandinaavista suuntausta kannattanut Rantakari vastusti 1930-luvun alussa oikeistoradikalismia ja Lapuan liikett\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4net karkotettiin Kokoomuksesta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi 1932. Vuonna 1936 Rantakari valittiin Kokoomuksen puoluevaltuuskunnan j\xc3\xa4seneksi J. K. Paasikiven painostuksen ansiosta, mutta jatkossa h\xc3\xa4nelle ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut politiikassa sellaista vaikuttajan roolia kuin viel\xc3\xa4 1930-luvun alkupuolella. Rantakari toimi kuitenkin taustavaikuttajana laajojen suhteidensa ja hyvien tietol\xc3\xa4hteittens\xc3\xa4 ansiosta. Esimerkiksi Etsiv\xc3\xa4n keskuspoliisin  p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Esko Riekki informoi Rantakaria s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti._NEWLINE_1930-luvun loppupuolella Rantakari kannatti saksalaismielist\xc3\xa4 politiikkaa ja pyrki lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Saksan vaikutusvaltaa Suomessa. Rantakari avusti muun muassa Saksan pyrkimyst\xc3\xa4 saada laivastotukikohta Petsamosta. H\xc3\xa4net kutsuttiin Hitlerin 50-vuotissyntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iville Berliiniin vuonna 1939. Vuoden 1939 j\xc3\xa4lkeen Rantakari toimi vapaana toimittajana ja Saksan l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n tiedottajana._NEWLINE_H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s 1937 perustetun Suomen Saunaseuran johtokunnassa._NEWLINE_Rantakari oli kahdesti naimisissa: 1910\xe2\x80\x931931 Liisa Maria Danielson-Kalmarin (1883\xe2\x80\x931931) kanssa ja 1940\xe2\x80\x931948 Liisa Kyllikki Karjalaisen (1912\xe2\x80\x931995) kanssa.'