b'\n_START_ARTICLE_\nMuawija I\n_START_PARAGRAPH_\nMuawija I oli  Umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 661\xe2\x80\x93680.\n_START_SECTION_\nIslamilainen historiankirjoitus\n_START_PARAGRAPH_\nIslamilaisen historiankirjoituksen mukaan Muawija toimi Syyrian arabialaisena emiirin\xc3\xa4 vuonna 657, jolloin h\xc3\xa4n nousi kapinaan Ali ibn Abi Talibia vastaan kostaakseen set\xc3\xa4ns\xc3\xa4, kalifi Uthman ibn Affann murhan. Vuonna 658, kun osapuolet olivat tuloksettomasti sotineet, Ali ja Muawija p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t antaa kiistansa v\xc3\xa4litystuomioistuimen ratkaistavaksi. Kansalaissota jatkui, kun osa Alin sotav\xc3\xa4est\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4ytyi alistumasta v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4n ehdotuksiin ja Muawajin puolestaan onnistui johtamaan harhaan hurskaan mutta yksinkertaisen v\xc3\xa4litystuomarin Abu Musan. 695 Muawija teki erillisrauhan Bysantin keisarin kanssa, ja 660 h\xc3\xa4n huudatti itsens\xc3\xa4 Jerusalemissa kalifiksi. Kun Ali murhattiin vuonna 661, t\xc3\xa4m\xc3\xa4n poika Hassan luopui suurehkoa summaa vastaan kalifin arvosta Muawijan hyv\xc3\xa4ksi. Muawijan valinta merkitsi kansan ja my\xc3\xb6s uskonnon jakautumista \xc5\xa1iialaisiin ja sunneihin._NEWLINE_Muawijan hallituskautta leimasivat ankaran uskonnollisuuden lakkaaminen ja valloitussodat. Arabien sotajoukot tunkeutuivat V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4n-Aasiaan, Pohjois-Intiaan (miss\xc3\xa4 Sindhi ja Induslaakson alaosa valloitettiin); Konstantinopoli piiritettiin viideksi vuodeksi sek\xc3\xa4 Buhara ja Kabul vallattiin. Muawijan kuoltua kalifina seurasi h\xc3\xa4nen poikansa Jazid I.\n_START_SECTION_\nHistoriallis-kriittinen tutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nIslamilaisen historiankirjoituksen tarjoama kuva 600-luvun tapahtumista on  kyseeenalaistettu, sill\xc3\xa4 sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t l\xc3\xa4hteet ovat per\xc3\xa4isin 800- ja 900-luvuilta ja perustuvat suullisesti kiert\xc3\xa4neen tiedon muistiin merkitsemiseen. Muawijan historiallisuus on kuitenkin varmaa, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt historiallisia aikalaisl\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 toisin kuin h\xc3\xa4nen oletetuista pojistaan. Muawijasta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n mit\xc3\xa4\xc3\xa4n varmaa.  _NEWLINE_Muawija on L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4n arabivaltion ensimm\xc3\xa4inen hallitsija, josta on s\xc3\xa4ilynyt aikalaistietoa kolikkoina ja piirtokirjoituksina.\xc2\xa0 Muawijan pojasta ja pojanpojasta kalifeina tai esimerkiksi Karbalan taistelusta ei ole s\xc3\xa4ilynyt arkeologisia todisteita. N\xc3\xa4in ollen jopa puhe umaijadien dynastiasta voi olla harhaanjohtavaa.  Muawija nousi vuonna 640 valtaan Syyrian Damaskoksessa arabiheimojen sis\xc3\xa4llissodan voittajana. H\xc3\xa4nen arvellaan olleen Bysanttia palvellut sotilas ja nimens\xc3\xa4 perusteella kotoisin Irakista. _NEWLINE_Muawija oli kristitty hallitsija, joka k\xc3\xa4ytti hallintonsa virkakielen\xc3\xa4 kreikkaa. Muawijan tulkinta arabimonoteismista seurasi ajan tapoja. Bysantin keisarit olivat hakeneet poliittista suosiota ja arvovaltaa esiintym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Jerusalemin Pyh\xc3\xa4n haudan kaitsijoina. Syyriassa ghassanidit olivat suojelleet Sergiuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 Rusafassa. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 esikuvia seuraten Muawija asettui Damaskoksessa sijainneen Johannes Kastajan haudan suojelijaksi. H\xc3\xa4nen ly\xc3\xb6miss\xc3\xa4\xc3\xa4n rahoissa jopa esiintyi Johannes Kastaja kantamassa omaa irti leikattua p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n. Muawijan ajalta on per\xc3\xa4isin Genesaretin j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsevan Hammat Gaderin l\xc3\xa4mminvetisen kylpyl\xc3\xa4n piirtokirjoitus, joka alkaa ristisymbolilla ja puhuu "arabien ajasta" eik\xc3\xa4 islamilaisesta ajanlaskusta (katso kuva).   _NEWLINE_Muawijan hallituskaudelta ei ole l\xc3\xb6ydetty merkkej\xc3\xa4 islaminuskosta,  mink\xc3\xa4 takia muslimit ovat pit\xc3\xa4neet Muawijaa ja h\xc3\xa4nen seuraajiaan v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4mielisin\xc3\xa4 kalifeina, jotka karkeasti ohittivat Muhammedin opetukset.'