b'\n_START_ARTICLE_\nKalsiitti\n_START_PARAGRAPH_\nKalsiitti (CaCO\xe2\x82\x83) eli kalkkis\xc3\xa4lp\xc3\xa4 on kalsiumkarbonaattia. Se on karbonaattiryhm\xc3\xa4n mineraaleista yleisin. _NEWLINE_Kalsiitin kidej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on trigoninen. Kiteet ovat hyvin yleisi\xc3\xa4 ja saattavat olla hyvinkin monimuotoisia. Kalsiitin yleisin kidemuoto on suippo, kuusis\xc3\xa4rm\xc3\xa4inen pyramidi, jonka joka toinen kulma on ter\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi. Kalsiitti on v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n useimmiten valkoinen, mutta saattaa joskus olla kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4n, punertavan tai sinert\xc3\xa4v\xc3\xa4n valkoinen. Joskus v\xc3\xa4ri on my\xc3\xb6s harmaata tai jopa mustaa. Kiilto on lasikiilto ja viirun v\xc3\xa4ri on valkoinen. Ep\xc3\xa4puhtaudet saattavat aiheuttaa v\xc3\xa4rillisenkin viirun. Kovuus on 3 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 2,6\xe2\x80\x932,8 g/cm\xc2\xb3._NEWLINE_Kalsiitti muodostaa yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n kivilajin, kalkkikiven. Kalsiitin ollessa ainoana p\xc3\xa4\xc3\xa4mineraalina, kyseess\xc3\xa4 on kalsiittinen kalkkikivi eli kalsiittikivi. Kalsiittia esiintyy yleens\xc3\xa4 kallioiden raoissa ja onkaloissa. Suomessa sit\xc3\xa4 esiintyy ainakin Lohjalla (Tytyrin kaivos), S\xc3\xa4rkisalossa, Kolarissa, Paraisilla, Lappeenrannassa ja Kerim\xc3\xa4ell\xc3\xa4. Suomessa sit\xc3\xa4 saadaan my\xc3\xb6s Siilinj\xc3\xa4rven fosfaattikaivoksen sivutuotteena.\n_START_SECTION_\nRaaka-aine\n_START_PARAGRAPH_\nKalsiittista kalkkikive\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisesti sementin sek\xc3\xa4 raudan, ter\xc3\xa4ksen ja lasin valmistuksessa. Selluloosan keitossa sit\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kemikaalina. Maa- ja mets\xc3\xa4taloudessa kalkkikive\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n happamuuden poistoon sek\xc3\xa4 ravinteena.'