b'\n_START_ARTICLE_\nWienin taistelu\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nOsmanien valtakunnan ja Habsburgien It\xc3\xa4vallan v\xc3\xa4lit ennen suurta Turkin sotaa olivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n olleet melko rauhalliset molempien valtakuntien ollessa sitoutuneina muille rintamille. Habsburgit ottivat osaa kolmikymmenvuotiseen sotaan 1618\xe2\x80\x931648 ja Osmanit sotivat Venetsiaa vastaan Kreetan omistuksesta vuosina 1645\xe2\x80\x931669. K\xc3\xb6pr\xc3\xbcl\xc3\xbc-suurvisiirien K\xc3\xb6pr\xc3\xbcl\xc3\xbc Mehmed pa\xc5\xa1\xc5\xa1an ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pojan K\xc3\xb6prul\xc3\xbczade Fazil Ahmed pa\xc5\xa1\xc5\xa1an kausilla Osmanit tekiv\xc3\xa4t kuitenkin useita maiden v\xc3\xa4lit tulehduttaneita sotaretki\xc3\xa4, Unkariin vuosina 1660 ja 1663, Kreetalle 1669, sek\xc3\xa4 Puola-Liettuaan vuonna 1672. Habsburgit vastasivat osmanien vahvistumiseen sovittelevalla politiikalla ja esimerkiksi Vasv\xc3\xa1rin sopimuksella vuonna 1664 he tunnustivat osmanien uusimmat valloitukset Unkarissa. Osmanit tulkitsivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n osoitukseksi Habsburgien heikkoudesta ja n\xc3\xa4kemys vahvistui, kun keisarin ei onnistunut kukistaa Imre Th\xc3\xb6k\xc3\xb6lyn johtamaa unkarilaisten kapinaa vuosina 1681\xe2\x80\x931683. Th\xc3\xb6k\xc3\xb6ly perusti osmaneille yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llismielisen Keski-Unkarin ruhtinaskunnan, jonka naapurimaita olivat osmanien vasallivaltio Transilvanian ruhtinaskunta ja Habsburgien liittolaisvaltio Unkarin kuningaskunta._NEWLINE_Habsburgien osoittama sotilaallinen heikkous sai suurvisiiri Merzifonlu Kara Mustafa pa\xc5\xa1\xc5\xa1an kannattamaan sotaa Habsburgeja vastaan ja vuonna 1682 h\xc3\xa4nen onnistui vakuuttaa my\xc3\xb6s sulttaani Mehmed IV sotareken toteuttamisesta. Mehmed l\xc3\xa4hti armeijoineen Edirnest\xc3\xa4 huhtikuussa 1683 ja saapui toukokuussa Belgradiin, jossa armeijaan liittyiv\xc3\xa4t janitsaarit, tykkimiehet ja valtaosa V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Aasian ja arabiprovinssin ratsuv\xc3\xa4est\xc3\xa4. Sulttaani p\xc3\xa4\xc3\xa4tti j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 Belgradiin ja suurvisiiri nimitettiin armeijan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. Tulevan sotaretken alkuper\xc3\xa4iset kohteet olivat Korom ja Gy\xc3\xb6r, mutta joko Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1rissa 25. kes\xc3\xa4kuuta tai l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Gy\xc3\xb6ri\xc3\xa4 hein\xc3\xa4kuun 1. ja 7. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tehtiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s sotaretken kohteen vaihtamisesta Wieniin. Suurvisiiri l\xc3\xa4hti sotilasleirilt\xc3\xa4\xc3\xa4n Gy\xc3\xb6rist\xc3\xa4 kohti Wieni\xc3\xa4 7. hein\xc3\xa4kuuta. Gy\xc3\xb6ri\xc3\xa4 piiritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4i Budan kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri, 25\xc2\xa0000 turkkilaista ja 10\xc2\xa0000 tataarisotilasta. Wieniin 14. hein\xc3\xa4kuuta saapunut armeija oli n\xc3\xa4in kooltaan 90\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nWienin piiritys\n_START_PARAGRAPH_\nWienin puolustajien johdossa oli kreivi Ernst R\xc3\xbcdiger von Starhemberg, jonka joukkoihin kuului 16\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4. Wienin linnoituksia oli modernisoitu 1670-luvulla. Keisari Leopold oli hoveineen l\xc3\xa4htenyt Wienist\xc3\xa4 Linziin ja Spandauhun ennen piirityksen alkua 7. hein\xc3\xa4kuuta. Diplomatian ansiosta Wienin puolustajat saattoivat odottaa apujoukkoja. Diplomatian apuna oli paavi Innocentius XI. Baijeri ja Saksi olivat luvanneet osallistua 10\xc2\xa0000 sotilaan voimin johtajinaan Baijerin vaaliruhtinas Maksimilian II Emanuel ja Saksin Juhana Yrj\xc3\xb6 III. Lis\xc3\xa4ksi 31. maaliskuuta, eli ennen sulttaanin armeijan l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4 Edirnest\xc3\xa4 Krakovassa solmittiin Puolan kanssa "ikuinen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys- ja puolustusliitto", jonka mukaisesti taisteluun liittyisiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s puolalaiset._NEWLINE_Wien oli piiritetty 15. hein\xc3\xa4kuuta menness\xc3\xa4 ja se alkoi tykkitulella, jota kesti seuraavat kaksi kuukautta. Toisin kuin Wienin piirityksess\xc3\xa4 vuonna 1529, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa osmaneilla ei ollut mukanaan raskasta piiritystykist\xc3\xb6\xc3\xa4. Heill\xc3\xa4 oli yhteens\xc3\xa4 130 kentt\xc3\xa4tykki\xc3\xa4 ja 19 keskikaliiperista kanuunaa. Puolustajilla oli puolestaan 260 kanuunaa ja m\xc3\xb6rss\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Puolustajien ammusvarastot olivat kuitenkin pienet ja he saattoivat ampua takaisin vain harvakseltaan. Osmanit keskittiv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 Burg- ja L\xc3\xb6bl-bastionien v\xc3\xa4liseen muurinosaan. Juoksuhautojen kautta tehdyt miinahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset osoittautuivat tykist\xc3\xb6\xc3\xa4 tehokkaammaksi, mutta puolustajien onnistui tehd\xc3\xa4 vastarynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja korjata muurin vahingot pystytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 varustuksia syntyneiden aukkojen taakse. 2. syyskuuta osmanit valtasivat kuitenkin Burg-raveliinin ja 6. syyskuuta r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytettiin miina Burg-bastionin alapuolella. Puolustajat olivat t\xc3\xa4h\xc3\xa4n menness\xc3\xa4 menett\xc3\xa4neet noin puolet voimistaan ja he k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t punataudista ja hupenevista ruokavarannoista. Puolustajat odottivat viimeist\xc3\xa4 ratkaisevaa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4, jota ei kuitenkaan lopulta tullut. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen sijaan suurvisiiri marssitti joukkonsa voimann\xc3\xa4ytteen\xc3\xa4 muurien eteen kuvitellen puolustajien antautuvan.\n_START_SECTION_\nAvustusarmeijan saapuminen\n_START_PARAGRAPH_\nWienin avuksi l\xc3\xa4hetetyt joukot saapuivat 12. syyskuuta Kahlenbergiin luoteesta. Avustusarmeijaan kuului 75\xc2\xa0000\xe2\x80\x9380\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4 ja 160 kanuunaa. Mukana oli 30\xc2\xa0000\xe2\x80\x9340\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4 Baijerista, Saksista, Frankenista ja Schwabenista, Lothringenin herttuan johtamat 20\xc2\xa0000 keisarillisten joukkojen sotilasta ja viimeisen\xc3\xa4 saapuivat Juhana III Sobieskin johtamat 20\xc2\xa0000 puolalaista. Kehnon tiedustelunsa takia suurvisiiri Kara Mustafa aliarvioi armeijan vahvuuden ja uskoi n\xc3\xa4iden hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n 11. syyskuuta. J\xc3\xa4tt\xc3\xa4en suurimman osan janitsaareistaan juoksuhautoihin h\xc3\xa4n uskoi voivansa murskata vihollisensa ratsuv\xc3\xa4en rynn\xc3\xa4k\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Kahlenbergin taisteluun osallistui lopulta tataari- ja muut apujoukot mukaan laskettuna 50\xc2\xa0000 sotilasta osmanien puolella. Taistelu alkoi aamunkoitossa 12. syyskuuta l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Nussbergia hieman Kahlenbergista etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen ajankohdan v\xc3\xa4\xc3\xa4rin arvioineet osmanit olivat valvottaneet joukkojaan koko edellisen y\xc3\xb6n. Lothringenin herttua ja saksilaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Nussbergissa osmanien etujoukkoja vastaan edeten nopeasti suurvisiirin komentamaa oikeaa siipe\xc3\xa4 vastaan. Baijerilaiset ja frankenilaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t alas rinteit\xc3\xa4 kauempana l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 liittyen taisteluun oikeaa siipe\xc3\xa4 ja keskustaa vastaan. Puolalaiset olivat avustusarmeijan oikealla siivell\xc3\xa4 ja eteniv\xc3\xa4t muita hitaammin vaikeakulkuisen maaston takia. Noin kello yhden aikaan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 he olivat kuitenkin saavuttaneet Dornbachin. Osmanien puolustus luhistui kristittyjen kello kolmen j\xc3\xa4lkeen aloittamassa yleishy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4. Puolan ratsuv\xc3\xa4ki saavutti osmanien leirin l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 ja osmanien vasen siipi ei kest\xc3\xa4nyt sen rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6\xc3\xa4. Taistelu oli ohi kello kuuteen menness\xc3\xa4 henkiin j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden osmanien paetessa ja j\xc3\xa4tt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 leirins\xc3\xa4 runsaine sotasaaliineen kristityille.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nWienin taistelun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 eurooppalaiset osoittautuivat ensi kertaa t\xc3\xa4ysin osmanien armeijoiden veroisiksi joukkojen ja aseiden sijoittelussa ja huoltoyhteyksien toimivuudessa. Osmanit olivat menett\xc3\xa4neet noin 10\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4 kaatuneina ja kristityt 2\xc2\xa0000. Historioitsijat ovat olleet erimielisi\xc3\xa4 taistelun lopulta voittoon johtaneesta tekij\xc3\xa4st\xc3\xa4. Saksalaiset historioitsijat ovat painottaneet Lothringenin herttuan ja avustusarmeijan vasemman siiven merkityst\xc3\xa4 ja puolalaiset ovat luonnollisesti painottaneet omaa, "siivekk\xc3\xa4iden husaarien" suorittaman maailmanhistorian suurimman ratsuv\xc3\xa4kirynn\xc3\xa4k\xc3\xb6n merkityst\xc3\xa4._NEWLINE_Taistelun h\xc3\xa4vinneit\xc3\xa4 osmaneja johtanut suurvisiiri teloitettiin ja pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s sulttaani Mehmed IV syrj\xc3\xa4ytettiin. Osmanien sotaretki johti heid\xc3\xa4n vastaisensa Pyh\xc3\xa4n liigan muodostamiseen ja Unkarin menetykseen, joka oli ollut Suleiman Suuren t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 valloituksia. Osmanit eiv\xc3\xa4t kuitenkaan romahtaneet t\xc3\xa4ysin. He elpyiv\xc3\xa4t 1700-luvun alussa ja Habsburgit saavuttivat sotilaallisten mahdollisuuksien rajansa. Joka tapauksessa suuren Turkin sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt Karlowitzin sopimus merkitsi uutta vaihetta osmanien ja Euroopan v\xc3\xa4lisiss\xc3\xa4 suhteissa.'