b'\n_START_ARTICLE_\nCurium\n_START_SECTION_\nFysikaaliset ominaisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nCurium on kovaa, tihe\xc3\xa4\xc3\xa4, taottavaa, kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 metallia ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n hopeanvalkoista. Se muistuttaa sek\xc3\xa4 fysikaalisilta ett\xc3\xa4 kemiallisilta ominaisuuksiltaan gadoliniumia. Curiumin sulamispiste 1\xc2\xa0340\xc2\xa0\xc2\xb0C on huomattavasti korkeampi kuin sit\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4vien transuraanien (neptunium 637\xc2\xa0\xc2\xb0C, plutonium 639\xc2\xa0\xc2\xb0C ja amerikium 1\xc2\xa0173\xc2\xa0\xc2\xb0C), mutta l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 gadoliniumin sulamispistett\xc3\xa4 1\xc2\xa0312\xc2\xa0\xc2\xb0C. Curiumin kiehumispiste on 3\xc2\xa0110\xc2\xa0\xc2\xb0C. Curiumin tiheys on 13,5\xc2\xa0g/cm\xc2\xb3, mik\xc3\xa4 on huomattavasti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin neptuniumilla (20,45\xc2\xa0g/cm\xc2\xb3) ja plutoniumilla (19,8 g/cm\xc2\xb3), mutta suurempi kuin useimmilla muilla metalleilla._NEWLINE_Curiumilla on kolme kiderakennetta, joista \xce\xb1-Cm on vakain huoneenl\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa. Sen alkeiskoppi on heksagonaalinen tiivispakkaus (dhcp, avaruusryhm\xc3\xa4 P6\xe2\x82\x83/mmc, hilavakiot a = 349\xc2\xa0pm ja c = 1133\xc2\xa0pm), joka on samanlainen kuin \xce\xb1-lantaanilla. Paineen kasvaessa 23\xc2\xa0gigapascalin yli, edelleen huoneenl\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa, \xce\xb1-Cm muuttuu \xce\xb2-Cm-muodoksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on pintakeskinen kuutiollinen symmetria (fcc, avaruusryhm\xc3\xa4 Fm3m) ja hilavakio a = 493\xc2\xa0pm. Jos paine kasvaa yli 43\xc2\xa0GPa, curium muuttuu ortorombiseksi \xce\xb3-Cm (Im3m) -rakenteeksi, joka on samanlainen kuin \xce\xb1-uraanilla. Muita rakenteenmuutoksia ei ole havaittu 52\xc2\xa0GPa paineeseen saakka._NEWLINE_Metallinen curium on paramagneettista ja noudattaa Curien\xe2\x80\x93Weissin lakia 100\xe2\x80\x93550\xc2\xa0Kelviniss\xc3\xa4, kun magneettinen momentti on 8,07\xc2\xa0mB. \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4Cm-metallille N\xc3\xa9elin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on 52\xe2\x80\x9365\xc2\xa0K. Neutronidiffraktiolla on saatu selville, ett\xc3\xa4 \xce\xb1-Cm j\xc3\xa4rjestyy antiferromagneettisesti alle 52\xc2\xa0K l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tiloissa. Toisilla menetelmill\xc3\xa4 on havaittu \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb8Cm:n muuttuvan antiferromagneettiseksi 65\xc2\xa0K l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa, mutta kuitenkin niin ett\xc3\xa4 \xce\xb2-Cm muuttuu ferrimagneettiseksi l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 200\xc2\xa0K._NEWLINE_Metallinen curium saa ilmassa nopeasti pinnalleen oksidikerroksen, joka voi olla aluksi CmO-oksidia muuttuen curium(III)oksidiksi Cm\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 huoneenl\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa ja edelleen CmO\xe2\x82\x82-oksidiksi l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan kasvaessa. Curium-metalli on alttiimpaa korroosiolle kuin sit\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4t aktinoidit. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu ainakin osittain sen radioaktiivisuuden aiheuttamasta itsel\xc3\xa4mpe\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Se liukenee useimpiin happoihin. Hienojakoinen curium on pyroforista._NEWLINE_Curiumin resistiivisyys huoneenl\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa on 1,25\xc2\xa0\xc2\xb5\xce\xa9\xc2\xb7m, ja se kasvaa nopeasti l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan noustessa.\n_START_SECTION_\nKemialliset ominaisuudet ja yhdisteet\n_START_PARAGRAPH_\nCuriumionit esiintyv\xc3\xa4t liuoksissa l\xc3\xa4hes yksinomaan hapetusluvulla +III. Hapetusluvun +IV yhdisteit\xc3\xa4 ovat vain muutamat kiinte\xc3\xa4t aineet, kuten oksidi CmO\xe2\x82\x82 ja fluoridi CmF\xe2\x82\x84. Liuoksissa curium(IV) voi esiinty\xc3\xa4 vain eritt\xc3\xa4in hapettavissa olosuhteissa, ja se pelkistyy helposti curium(III):ksi radiolyysill\xc3\xa4 tai jo pelk\xc3\xa4n veden vaikutuksesta. Liuoksissa curium(III)-ionit ovat v\xc3\xa4ritt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 tai heikosti vihert\xc3\xa4vi\xc3\xa4, kun taas +IV-ionit ovat kellert\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Kokeelliset havainnot suuremmista hapetusluvuista kuin +IV ovat hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Curiumin kemiallinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen poikkeaa toriumista ja uraanista, mutta muistuttaa amerikiumia ja useita lantanoideja. Sen l\xc3\xa4heisin lantanoidianalogi on gadolinium. Curiumionit ovat Lewisin happoja ja muodostavat ioniluonteisia sidoksia._NEWLINE_Curium esiintyy usein oksideinaan. Mustaa curium(IV)oksidia CmO\xe2\x82\x82 syntyy curiumin hapettuessa ilman vaikutuksesta. Valkoista curium(III)oksidia Cm\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 (sulamispiste 2270\xc2\xb125\xc2\xa0\xc2\xb0C) on valmistettu hajottamalla \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4CmO\xe2\x82\x82:ta 600\xc2\xa0\xc2\xb0C l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa ja alhaisessa paineessa. My\xc3\xb6s harvinaisempi CmO on olemassa._NEWLINE_Curiumin halideista tunnetaan hapetusluvun +III yhdisteet CmF\xe2\x82\x83, CmCl\xe2\x82\x83, CmBr\xe2\x82\x83 ja CmI\xe2\x82\x83 sek\xc3\xa4 +IV hapetusluvun CmF\xe2\x82\x84 ja useita muita monimutkaisempia fluorideja. Halideista CmF\xe2\x82\x84 on v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n ruskeaa, muut valkoisia. Curiumfluoridin CmF\xe2\x82\x83 sulamispiste on 1\xc2\xa0406\xc2\xa0\xc2\xb0C, curiumkloridin CmCl\xe2\x82\x83 695\xc2\xa0\xc2\xb0C ja curiumbromidin CmBr\xe2\x82\x83 625\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Curiumoksykloridia CmOCl saadaan, kun curiumkloridi CmCl\xe2\x82\x83 tai oksidi Cm\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 reagoi vesih\xc3\xb6yryn kanssa 500\xe2\x80\x93600\xc2\xa0\xc2\xb0C l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa. My\xc3\xb6s ruskea oksysulfaatti Cm\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84 on olemassa, samoin kuin oksysulfidi Cm\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x82S, jota saadaan kun oksysulfaattia kuumennetaan 800\xc2\xa0\xc2\xb0C l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaan vedyn ja argonin seoksessa._NEWLINE_Curiumin hydridit tunnetaan huonosti. Curiumdihydridi\xc3\xa4 CmH\xe2\x82\x82 valmistettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1970 \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4Cm-metallin reagoidessa vedyn kanssa 200\xe2\x80\x93250\xc2\xa0\xc2\xb0C l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa. My\xc3\xb6s kiderakenteeltaan trigonaalinen curiumtrihydridi CmH\xe2\x82\x83 tunnetaan. _NEWLINE_Curium muodostaa bin\xc3\xa4\xc3\xa4risi\xc3\xa4 yhdisteit\xc3\xa4 typen, fosforin, arseenin ja antimonin kanssa, kun n\xc3\xa4m\xc3\xa4 reagoivat curiumhydridin kanssa. My\xc3\xb6s curiumhydroksidi Cm(OH)\xe2\x82\x83, curiumnitraatti Cm(NO\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x83 ja kidevedellinen curiumoksalaatti Cm\xe2\x82\x82(C\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x83\xc2\xb710H\xe2\x82\x82O tunnetaan. Curiumin karbidista ei ole havaintoa mutta piin kanssa curium muodostaa yhdisteet CmSi, CmSi\xe2\x82\x82, Cm\xe2\x82\x82Si\xe2\x82\x83 ja Cm\xe2\x82\x85Si\xe2\x82\x83._NEWLINE_Metallista curiumia voidaan valmistaa pelkist\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 curiumfluoridia CmF\xe2\x82\x83 bariumilla tai litiumilla yli 1\xc2\xa0300\xc2\xa0\xc2\xb0C l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa. Toinen tapa on pelkist\xc3\xa4\xc3\xa4 curiumoksidia magnesiumilla magnesium-sinkki seoksen sulatteessa.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka curiumia voitaisiin teoriassa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ydinpolttoaineena, niin ei kuitenkaan tehd\xc3\xa4 sen huonon saatavuuden ja korkean hinnan takia. Curiumin isotooppeja \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xc2\xb2Cm ja \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4Cm on tutkittu k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viksi kannettavana energianl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 avaruustekniikassa ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteess\xc3\xa4, koska ne voivat synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6energiaa per\xc3\xa4ti 122 wattia (\xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xc2\xb2Cm) ja 2,8 wattia (\xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4Cm) grammaa kohti. Isotooppi \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xc2\xb3Cm, jonka puoliintumisaika on noin 30 vuotta, voisi my\xc3\xb6s soveltua t\xc3\xa4h\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 se tuottaa l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 ~1,6\xc2\xa0W/g, mutta sen hajoamistuotteet s\xc3\xa4teilev\xc3\xa4t voimakasta beeta- ja gammas\xc3\xa4teily\xc3\xa4. Eniten l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 tuottavan \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xc2\xb2Cm-isotoopin haitta taas on korkea hinta, noin 2\xc2\xa0000 Yhdysvaltain dollaria grammaa kohden, mink\xc3\xa4 takia sit\xc3\xa4 ei ole t\xc3\xa4h\xc3\xa4n tarkoitukseen juurikaan k\xc3\xa4ytetty. Vaikka \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4Cm on \xce\xb1-s\xc3\xa4teilij\xc3\xa4, se hajoaa my\xc3\xb6s spontaanilla fissiolla tuottaen suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n neutroneita ja gammas\xc3\xa4teily\xc3\xa4. Verrattuna \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8Pu-isotooppia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n radioisotooppiseen termos\xc3\xa4hk\xc3\xb6generaattoriin, \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4Cm emittoi 500 kertaisesti neutroneja ja sen gammas\xc3\xa4teily vaatii 20 kertaa paksumman s\xc3\xa4teilysuojauksen (noin 2 tuumaa lyijy\xc3\xa4 1 kW voimanl\xc3\xa4hteelle, verrattuna 0,1 tuumaa vastaavalle \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8Pu-paristolle). S\xc3\xa4teilylt\xc3\xa4 suojaaminen sek\xc3\xa4 curiumin kalleus ja valmistamisen hankaluus rajoittavat sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 voimanl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4._NEWLINE_Lupaavin sovellus \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xc2\xb2Cm-isotoopille on tuottaa siit\xc3\xa4 plutoniumin isotooppia \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8Pu, joka soveltuu paremmin ydinparistoihin. \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8Pu:ta on k\xc3\xa4ytetty jopa syd\xc3\xa4mentahdistimien voimanl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4. Curiumia pommittamalla voidaan tuottaa my\xc3\xb6s sit\xc3\xa4 raskaampia alkuaineita. Esimerkiksi t\xc3\xb6rm\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb8Cm kohtiota hapella tai magnesiumilla voidaan tuottaa transaktinoidi seaborgiumin isotooppia (\xc2\xb2\xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb5Sg) tai hassiumia (\xc2\xb2\xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb9Hs ja \xc2\xb2\xe2\x81\xb7\xe2\x81\xb0Hs)._NEWLINE_Curiumia on k\xc3\xa4ytetty alfahiukkasten l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 avaruusluotainten r\xc3\xb6ntgenspektrometreiss\xc3\xa4 ainakin Sojourner-, Spirit-, Opportunity- ja Curiosity-Mars-m\xc3\xb6nkij\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ja komeetta 67P/T\xc5\xa1urjumov\xe2\x80\x93Gerasimenkolle laskeutuneessa Philae-sondissa.\n_START_SECTION_\nCurium ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nCuriumia ei esiinny luonnossa maapallolla, muuta kuin ihmisen toiminnan seurauksena. Maailmankaikkeudessa curiumia syntyy supernovien r-prosessissa ja pienemmiss\xc3\xa4 "kilonovissa" neutronit\xc3\xa4htien sulautuessa yhteen. On todisteita ett\xc3\xa4 curiumia oli maapallolla aurinkokunnan syntyess\xc3\xa4, mutta koska aikaa on kulunut jo noin 290 curiumin pitk\xc3\xa4ik\xc3\xa4isimm\xc3\xa4n isotoopin \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb7Cm puoliintumisaikaa, kaikki olemassa ollut curium on jo hajonnut._NEWLINE_Isotooppi \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xc2\xb2Cm on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 transuraani ydinaseen tai ydinonnettomuuden aiheuttamassa radioaktiivisessa laskeumassa. Koska sen puoliintumisaika on vain 163 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, se kuitenkin h\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4 jo muutamassa vuodessa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 johtuen maapallolla ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4t\xc3\xa4 nuklidia ydinkokeiden tai T\xc5\xa1ernobylin ydinvoimalaonnettomuuden j\xc3\xa4ljilt\xc3\xa4. Ydinlaskeumassa on my\xc3\xb6s pysyv\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 isotooppia \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4Cm, mutta sen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4._NEWLINE_Curiumia on k\xc3\xa4ytetyss\xc3\xa4 ydinpolttoaineessa, jossa sen pitk\xc3\xa4ik\xc3\xa4isemm\xc3\xa4t isotoopit \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb5Cm ja \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb6Cm (puoliintumisajat tuhansia vuosia) osaltaan vaikeuttavat ydinj\xc3\xa4tteen loppusijoitusta._NEWLINE_Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 curium ei liukene juurikaan veteen, mutta kiinnittyy tiukasti maaper\xc3\xa4n hiukkasiin.\n_START_SECTION_\nHaitallisuus\n_START_PARAGRAPH_\nKaikki curiumin isotoopit, etenkin alfahajoavat isotoopit, joiden puoliintumisaika on lyhyt, ovat vaarallisia organismeille elimist\xc3\xb6\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4stess\xc3\xa4\xc3\xa4n. \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xc2\xb3Cm, \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb5Cm, \xc2\xb2\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb7Cm ja \xc2\xb2\xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb0Cm on luokiteltu my\xc3\xb6s ulkoisesti vaarallisiksi ihmisille. Lis\xc3\xa4ksi jotkut curiumin hajoamistuotteet ovat vaarallisia korkean beeta- tai gammas\xc3\xa4teilyns\xc3\xa4 vuoksi. Laboratoriossa kaikki makroskooppisten m\xc3\xa4\xc3\xa4rien k\xc3\xa4sittely tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n aina eristetyss\xc3\xa4 kaapissa._NEWLINE_Curiumia on helpompi saada elimist\xc3\xb6\xc3\xb6n hengitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kuin suun kautta nautittuna, koska vain 0,05\xc2\xa0% ruuan mukana tulleesta curiumista j\xc3\xa4\xc3\xa4 elimist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Noin 45\xc2\xa0% curiumista, joka on p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt verenkiertoon, ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy maksaan, 45\xc2\xa0% j\xc3\xa4\xc3\xa4 luihin ja lopuista 10\xc2\xa0%:sta suurin osa poistuu ulosteen mukana. Biologinen puoliintumisaika luustossa on 50 vuotta, maksassa 20 vuotta. Elimist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 curium aiheuttaa sy\xc3\xb6p\xc3\xa4\xc3\xa4.'