b'\n_START_ARTICLE_\nKentoripa\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKentoripa sijaitsi Sisilian sis\xc3\xa4osissa noin 35 kilometri\xc3\xa4 luoteeseen Katanesta ja nykyisest\xc3\xa4 Catanian kaupungista. Kaupunki oli rakennettu jyrk\xc3\xa4lle kukkulalle Aitna-tulivuoren (nyk. Etna) lounaispuolelle, noin 725 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Aitnasta sen erotti Symaithos-joen (nyk. Simeto) laakso._NEWLINE_Kentoripan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 200\xe2\x80\x93500 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Alue oli hedelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 ja hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 maanviljelyyn.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKentoripa oli alun perin Sisilian ei-kreikkalaisen heimon sikulien kaupunki, ja vaikuttaa olleen kyseisen kansan t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 keskuksia. Kaupunki hellenisoitui v\xc3\xa4hitellen klassisella kaudella 400- ja 300-luvuilla eaa., ja sit\xc3\xa4 hallitsivat v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kreikkalaiset tyrannit. Vaikka kaupunki luetaan kreikkalaiseksi polikseksi, sen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 koostui aina p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa sikuleista. Kaupungin kansalaisista k\xc3\xa4ytettiin etnonyymej\xc3\xa4 Kentorips (\xce\x9a\xce\xb5\xce\xbd\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x88) ja Kentoripinos (\xce\x9a\xce\xb5\xce\xbd\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x80\xe1\xbf\x96\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82), my\xc3\xb6hemmin latinaksi Centuripinus._NEWLINE_Osan historiaansa Kentoripa kuului Syrakusan alaisuuteen, ja kapinoi sit\xc3\xa4 vastaan toistuvasti. Ensimm\xc3\xa4inen historiallinen maininta Kentoripasta on Thukydideell\xc3\xa4 koskien Ateenan Sisilian sotaretke\xc3\xa4 vuosina 415\xe2\x80\x93413 eaa. Tuolloin ateenalaiset saivat kaupungin puolelleen, ja kentoripalaisista oli hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4 taistelussa Syrakusaa vastaan. Syrakusan tyranni Dionysios teki liiton Kentoripan tyrannina tuolloin toimineen Damonin kanssa vuonna 396 eaa. Timoleonin Sisilian sotaretken aikaan vuonna 339 eaa. kaupungin tyrannina toimi Nikodemos, ja Timoleon karkotti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja vapautti kaupungin. My\xc3\xb6hemmin noin 312 eaa. ja 304\xe2\x80\x93289 eaa. kaupunki oli Syrakusan tyrannin Agathokleen vallassa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 perusti kaupunkiin varuskunnan. Syrakusan sodissa Karthagoa vastaan kaupunki onnistui kuitenkin vapautumaan Syrakusan vallasta. Kentoripa l\xc3\xb6i omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. l\xc3\xa4htien. _NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen puunilaissodan aikaan noin vuonna 270 eaa. kaupunki liittoutui Syrakusan tyrannin Hieron II:n kanssa. Kentoripalaiset avustivat t\xc3\xa4t\xc3\xa4 mamertiineja vastaan, ja saivat t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Ameselonin alueen, jonka tyranni oli tuhonnut. My\xc3\xb6hemmin sodassa roomalaiset piirittiv\xc3\xa4t kaupunkia konsuleiden Otacilius ja Valerius Messala johdolla. Samaan aikaan monet sisilialaiskaupungit kiirehtiv\xc3\xa4t alistumaan Rooman valtaan, ja Kentoripa itsekin vaikuttaa tehneen n\xc3\xa4in ensimm\xc3\xa4isten joukossa vuonna 263 eaa., koska se sai hyv\xc3\xa4t rauhanehdot. Cicero sanoo kaupungin olleen luotettava liittolainen roomalaisten my\xc3\xb6hemmiss\xc3\xa4 sodissa saarella._NEWLINE_Ciceron aikaan Kentoripa oli yksi Sisilian viidest\xc3\xa4 kaupungista, jolla oli vapaakaupungin asema (civitas libera atque immunis) ja vapaus verotuksesta, ja se kukoisti etuoikeuksiensa ansiosta. Vaikuttaa jopa silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kaupunki oli tuohon aikaan yksi koko Sisilian suurimmista ja vauraimmista. Sen v\xc3\xa4kiluvuksi on arvioitu tuolloin noin 10\xc2\xa0000. Kaupungin asukkaat harjoittivat erityisesti maanviljelyst\xc3\xa4, jopa kaukanakin kaupungista eri puolilla saarta. Kentoripa k\xc3\xa4rsi Verresin toimista ja Sextus Pompeiuksen sodasta. Augustus kunnostutti kaupungin kiitoksena sen panoksesta Pompeiusta vastaan. Samalla kaupunkilaiset saivat Rooman kansalaisoikeudet._NEWLINE_Kentoripa vaikuttaa taantuneen my\xc3\xb6hemmin Rooman keisarikaudella, vaikka sit\xc3\xa4 rakennettiin viel\xc3\xa4 100- ja 200-luvuilla jaa. Se esiintyy viel\xc3\xa4 Ptolemaioksella, ja s\xc3\xa4ilyi olemassa melko merkityksett\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n\xc3\xa4 ilmeisesti aina 1200-luvulle saakka. Fredrik II tuhosi sen osittain vuonna 1232, ja Kaarle Anjoulainen kokonaan hieman my\xc3\xb6hemmin. Paikka asutettiin uudelleen nykyisen\xc3\xa4 Centuripena vuonna 1548.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nKentoripan j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin per\xc3\xa4isin roomalaiselta ajalta. Niit\xc3\xa4 on eri puolilla nykyist\xc3\xa4 kaupunkia, joka on rakennettu suoraan antiikin aikaisen kaupungin paikalle, sek\xc3\xa4 sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4. Kaupunginmuureista on s\xc3\xa4ilynyt osia osana my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 rakennuksia._NEWLINE_Muita muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 ovat muun muassa hellenistisen, ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosisadalla eaa. rakennetun talon j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet lattiamosaiikkeineen kaupungin pohjoispuolella; roomalaisen kylpyl\xc3\xa4n tai oikeastaan nymfaionin rauniot kaupungin luoteispuolella; pienemm\xc3\xa4n keisariaikaisen kylpyl\xc3\xa4n rauniot kaupungin it\xc3\xa4puolella; sek\xc3\xa4 Mulino Barbagallosta l\xc3\xb6ydetty rakennus marmorilattioineen ja veistoksineen. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin lukeutuu my\xc3\xb6s muun muassa roomalainen mausoleumi, niin kutsuttu Castello di Corradino 100-luvulta jaa., sek\xc3\xa4 suurikokoisia sisternej\xc3\xa4, kuten Doganaksi kutsuttu vesis\xc3\xa4ili\xc3\xb6 ja l\xc3\xa4hdekaivorakennus samalta vuosisadalta._NEWLINE_Kaupungin ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty lukuisia hautausmaita, joista on l\xc3\xb6ydetty suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kreikkalaistyylist\xc3\xa4 maalattua keramiikkaa ja terrakotasta tehtyj\xc3\xa4 pienoispatsaita. Kaupungista tehtyj\xc3\xa4 esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on Syrakusan arkeologisessa museossa.'