b'\n_START_ARTICLE_\nVarsiy\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVarsiy\xc3\xb6kk\xc3\xb6sell\xc3\xa4 esiintyy varsin suurta yksil\xc3\xb6kohtaista vaihtelua paitsi v\xc3\xa4ris\xc3\xa4vyss\xc3\xa4 ja siipikuvioiden erottuvuudessa, my\xc3\xb6s perhosten koossa suurimpien yksil\xc3\xb6iden ollessa l\xc3\xa4hes kaksinkertaisia pienimpiin verrattuna. Etusiipien pohjav\xc3\xa4ri on tavallisimmin vaalean harmaanruskea, mutta vaihtelee vaalean punaruskeasta tumman ruskeaan. Siiven tyviosassa on hieman mutkitteleva sisempi poikkiviiru ja ulompana viistosti siiven takareunasta k\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kohti suuntautuva ulompi poikkiviiru. Ulompi poikkiviiru tekee ennen siiven etureunaa jyrk\xc3\xa4n mutkan sis\xc3\xa4\xc3\xa4np\xc3\xa4in ennen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Siiven etureunassa, aaltoviirun p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on tumma t\xc3\xa4pl\xc3\xa4, joka ei sijaitse aivan ulomman poikkiviirun jatkeella vaan hieman siiven k\xc3\xa4rkeen p\xc3\xa4in. Ulomman ja sisemm\xc3\xa4n poikkiviirun v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 siiven keskiosassa on tumma varjostuma. Rengas- ja munuaist\xc3\xa4pl\xc3\xa4t ovat siiven pohjav\xc3\xa4rin v\xc3\xa4riset, mutta erottuvat tumman reunuksensa vuoksi. Takasiivet ovat vaaleat, ulkoreunasta tummemmat. Niiden poikki kulkee tumma kaarijuova ja keskipilkku erottuu yleens\xc3\xa4 hyvin yl\xc3\xa4pinnalla mutta paremmin alapinnalla. Siipiv\xc3\xa4li vaihtelee huomattavan suurella v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 28\xc2\xa0mm:sta 43\xc2\xa0mm:iin._NEWLINE_Sukuun Hydraecia kuuluu Suomessa nelj\xc3\xa4 lajia, joiden erottaminen toisistaan voi olla huomattavan vaikeaa, joskin varsiy\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen on n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ylivoimaisesti yleisin ja laajimmalle levinnyt. Erityisen samann\xc3\xa4k\xc3\xb6isi\xc3\xa4 lajeja ovat laukkay\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen (Hydraecia nordstroemi) sek\xc3\xa4 hierakkay\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen (Hydraecia ultima).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nLajin levinneisyys ulottuu Espanjasta ja Britteinsaarilta Euroopan ja Pohjois-Aasian l\xc3\xa4pi Japaniin. Lis\xc3\xa4ksi se on levinnyt vieraslajina Pohjois-Amerikkaan. Suomessa varsiy\xc3\xb6kk\xc3\xb6nen on hyvin yleinen ja sit\xc3\xa4 tavataan Ahvenanmaalta ja etel\xc3\xa4rannikolta ainakin etel\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4n Lappiin saakka. Perhoset ovat lennossa yhten\xc3\xa4 sukupolvena hein\xc3\xa4kuun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 lokakuulle.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nVarsiy\xc3\xb6kk\xc3\xb6sen ehk\xc3\xa4 tyypillisint\xc3\xa4 elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat kosteat rantojen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6t. Se viihtyy kuitenkin my\xc3\xb6s kosteilla niityill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 erilaisissa kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4, kuten puistoissa, puutarhoissa sek\xc3\xa4 joutomailla. Laji on esiintymispaikoillaan usein runsaslukuinen. Perhosia tulee valolle, harvemmin sy\xc3\xb6tille._NEWLINE_Toukka el\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvien varsien ja juurten sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sy\xc3\xb6den esimerkiksi mukuloita ja juureksia ontoiksi. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 laji on joskus puutarhojen tuholainen.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukka on varsin monia eri kasveja sy\xc3\xb6v\xc3\xa4 polyfagi. Puutarhatuhojen kannalta merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ravintokasvi on etenkin peruna.'