b'\n_START_ARTICLE_\nMillikanin koe\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMillikanin ja Fletcherin kokeen suorittamisen aikoina oli jo varmistumassa tieto siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 atomiakin pienempi\xc3\xa4 hiukkasia oli olemassa. Jo tutkiessaan katodis\xc3\xa4teit\xc3\xa4 vuonna 1897 J.J. Thomson oli l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt negatiivisesti varautuneita hiukkasia, joiden massa oli noin tuhat kertaa pienempi kuin vetyatomilla. Samankaltaisia tuloksia olivat saaneet my\xc3\xb6s George FitzGerald ja Walter Kaufmann. Kuitenkin suurin osa tunnetuista s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n ja magnetismin ominaisuuksista voitiin selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 varaus jatkuvana m\xc3\xa4\xc3\xa4reen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKokeen merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nMillikanin koe oli onnistunut siin\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sen avulla pystyttiin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n alkeisvaraus melko tarkasti ja lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s osoittamaan varauksen kvantittuminen yksinkertaisesti ja havainnollisesti._NEWLINE_Millikanin kokeen avulla saatiin ensimm\xc3\xa4iset kohtalaisen tarkat arvot, paitsi alkeisvaraukselle, my\xc3\xb6s muille atomifysiikan vakioille. Sit\xc3\xa4 ennen atomien absoluuttisille massoille oli tunnettu vain hyvin karkeita, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 termodynamiikkaan perustuvia, likiarvoja. Eri alkuaineiden atomien massojen suhteet sen sijaan oli kemiallisten reaktioiden avulla m\xc3\xa4\xc3\xa4ritetty varsin tarkoin ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty atomimassayksikk\xc3\xb6 alkujaan vetyatomin massaksi. Gramman ja atomimassayksik\xc3\xb6n suhteen ilmoittaa Avogadron vakio, mutta sen arvoa ei siis tunnettu. Elektrolyysin avulla oli lis\xc3\xa4ksi Faradayn vakio saatu varsin tarkoin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritetyksi. Kun alkeisvaraus voitiin Millikanin kokeen avulla varsin tarkoin mitata, voitiin Avogadron vakio laskea yksinkertaisesti jakamalla Faradayn vakio alkeisvarauksella, ja t\xc3\xa4ten saatiin ensimm\xc3\xa4isen kerran kohtalaisen tarkasti m\xc3\xa4\xc3\xa4ritetyiksi my\xc3\xb6s atomien absoluuttiset massat.\n_START_SECTION_\nLaitteisto\n_START_PARAGRAPH_\nMillikanin suunnittelema laitteisto on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 homogeeninen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kentt\xc3\xa4, joka syntyy kahden vaakatasossa olevan levyn v\xc3\xa4lille, joilla on suuri potentiaaliero. \xc3\x96ljypisarat, jotka tiputetaan leijumaan levyjen v\xc3\xa4liin, saadaan nousemaan ja laskemaan vaihtelemalla levyjen v\xc3\xa4list\xc3\xa4 j\xc3\xa4nnitett\xc3\xa4. Levyt on tuettu paikalleen eristerenkaalla, ja niihin on porattu nelj\xc3\xa4 reik\xc3\xa4\xc3\xa4: kolme valoa ja yksi mikroskooppia varten._NEWLINE_\xc3\x96ljy on tavallisesti tyhji\xc3\xb6k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n soveltuvaa laatua, sill\xc3\xa4 t\xc3\xa4llaisilla on eritt\xc3\xa4in alhainen h\xc3\xb6yrynpaine. Tavallinen \xc3\xb6ljy haihtuisi ilmaan valonl\xc3\xa4hteen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6vaikutuksesta, eik\xc3\xa4 pisaroiden massa n\xc3\xa4in ollen s\xc3\xa4ilyisi kokeen aikana vakiona. Osa pisaroista varautuu suihkutuksen aikana hankauksesta suuttimen nokassa, mutta pisaroita voidaan varata my\xc3\xb6s ionisoivalla s\xc3\xa4teilyll\xc3\xa4.'