b'\n_START_ARTICLE_\nDieselmoottori\n_START_PARAGRAPH_\nDieselmoottori on puristussytytteinen polttomoottori, jonka keksi saksalainen Rudolf Diesel. Diesel valmisti ensimm\xc3\xa4isen toimivan dieselmoottorin vuonna 1897, ja sai sille patentin vuonna 1898. Dieselmoottorissa sylinteriin tuotu ilma puristetaan noin 1/16:aan alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 tilavuudestaan. Puristuksen aikana ilman l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila nousee 700\xe2\x80\x93900 celsiusasteeseen. Polttoaine syttyy t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun se ruiskutetaan kuuman ilman sekaan._NEWLINE_Dieselmoottoria voidaan kutsua my\xc3\xb6s puristussytytysmoottoriksi erotuksena otto- eli kipin\xc3\xa4sytytysmoottorista. Dieselmoottorista k\xc3\xa4ytettiin Suomessa aikaisemmin melko yleisesti my\xc3\xb6s virheellist\xc3\xa4 nimityst\xc3\xa4 "tasapainemoottori".\n_START_SECTION_\nDieselmoottorin kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6yrykoneen huono terminen hy\xc3\xb6tysuhde 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0% oli tiedossa 1800-luvulla sen j\xc3\xa4lkeen, kun Sadi Carnot oli julkaisut omat teoriansa. Carnot\'n ideaalikoneen hy\xc3\xb6tysuhde vaikutti siihen, ett\xc3\xa4 alettiin kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 polttomoottoreita, joissa palaminen tapahtui r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksen\xc3\xa4 sylinteriss\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen t\xc3\xa4llainen kone oli Barsanti-Matteuccin nelitahtinen moottori, joka sai patentin Englannissa 1857. Kuitenkin vasta Nicolaus Otton kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ottomoottori teki polttomoottorista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisen 1877._NEWLINE_Rudolf Diesel tunsi polttomoottorin teorian ja h\xc3\xa4n uneksi rakentavansa Carnot\'n  ideaalikonetta paremman koneen. Dieselmoottorin teoreettinen hy\xc3\xb6tysuhde on 75\xc2\xa0%, mutta normaalisti hy\xc3\xb6tysuhde j\xc3\xa4\xc3\xa4 45\xc2\xa0%:iin ja on parhammillaan 50\xe2\x80\x9360\xc2\xa0%. Koska siin\xc3\xa4 palamisesta syntyy vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n hiilimonoksidia (CO) eli h\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4, niin moottori sopii hyvin sukellusveneisiin ja kaivoksiin. Rakenteellisesti dieselmoottoria voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yksinkertaisena, koska siin\xc3\xa4 ei ole korkeaj\xc3\xa4nnitteell\xc3\xa4 toimivaa sytytysj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tekee siit\xc3\xa4 my\xc3\xb6s luotettavan. Haasteena Dieselill\xc3\xa4 oli moottoria kehitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n tehd\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n vahva rakenne, joka kesti ottomoottoria korkeammat paineet. Ratkaiseva tekninen ominaisuus oli polttoaineen ruiskutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, joka sumuttaa \xc3\xb6ljyn pienin\xc3\xa4 pisaroina sis\xc3\xa4\xc3\xa4n sylinteriin hieman ennen m\xc3\xa4nn\xc3\xa4n yl\xc3\xa4kuolokohtaa._NEWLINE_Merikuljetuksissa hiili oli vienyt ison osan rahtitilasta, joten pienempi dieselmoottori ja v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n tilaa viev\xc3\xa4 poltto\xc3\xb6ljy otettiin varsin nopeasti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n varsinkin niiss\xc3\xa4 maissa, joilla oli omia \xc3\xb6ljyvaroja. Esimerkiksi Etel\xc3\xa4-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Bakun \xc3\xb6ljykenttien ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 alettiin varhain k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 polttomoottoreita tehtaissa ja jokilaivoissa. Ensimm\xc3\xa4inen dieselmoottorilla varustettu valtamerilaiva, M/S Selandia, tehtiin Tanskassa Burmeister & Wain-telakalla 1912. Maailman suurin merimahti Iso-Britannia ei kiirehtinyt siirtymisess\xc3\xa4 dieselmoottoreihin, koska maalla oli suuret hiilivarat, mutta ei \xc3\xb6ljy\xc3\xa4. Britannian laivasto oli luonut maailmanlaajuisen hiilihuollon laivastolleen, mik\xc3\xa4 my\xc3\xb6s hidasti muutosta. Viel\xc3\xa4 toisen maailmansodan aikana valmistettiin suuria sarjoja Liberty- ja osin my\xc3\xb6s Victory-luokan laivoja h\xc3\xb6yrykoneilla, mutta sen j\xc3\xa4lkeen valtamerilaivat on suurimmalta osin tehty dieselmoottoreilla. Maaliikenteess\xc3\xa4 varhaisten raskasrakenteisten dieselmoottoreiden tehopainosuhde oli liian heikko. Rautateill\xc3\xa4 dieselvetureita oli testattu jo ennen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 maailmansotaa, mutta laajemmin ne tulivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vasta 1930-luvulla. Maissa, joissa rautateiden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istys oli saatu k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n varhemmin, tarve dieselvetureille ei ollut suuri.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6kierto\n_START_PARAGRAPH_\nDieselmoottori on neli- tai kaksitahtinen. Vapaasti hengitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 nelitahtisessa moottorissa imutahdin aikana sylinteriin imet\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmanpaineista ilmaa. Puristustahdin aikana molemmat venttiilit ovat kiinni ja ilma puristetaan noin 40 barin paineeseen ja se kuumenee yli 500 \xc2\xb0C l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaan. Puristustahdin lopussa polttoaine suihkutetaan sylinteriin hienojakoisena sumuna. Polttoaine syttyy itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n ilman korkeasta l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilasta ja paineesta johtuen. Ty\xc3\xb6tahdissa palokaasujen r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysm\xc3\xa4inen laajeneminen painaa m\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 alasp\xc3\xa4in. Kampiakseli muuttaa m\xc3\xa4nn\xc3\xa4n pystysuuntaisen liikkeen py\xc3\xb6riv\xc3\xa4ksi. Pakotahdin aikana palokaasut ty\xc3\xb6nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n m\xc3\xa4nn\xc3\xa4n palautusliikkeell\xc3\xa4 ulos aukiolevasta pakoventtiilist\xc3\xa4. Kaksitahtisessa dieselmoottorissa huuhtelu tapahtuu m\xc3\xa4nn\xc3\xa4n ohjaamana, ja sylinteriin imet\xc3\xa4\xc3\xa4n pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmaa, polttoaine suihkutetaan hieman ennen yl\xc3\xa4kuolokohtaa, kuten nelitahtisessakin dieselmoottorissa.\n_START_SECTION_\nPolttoaineet\n_START_PARAGRAPH_\nDieselmoottori voi toimia monilla polttoaineilla, diesel\xc3\xb6ljyn tai poltto\xc3\xb6ljyn lis\xc3\xa4ksi erilaisilla teollisuusliuottimilla (yksi Suomessa tunnettu t\xc3\xa4llainen on LIAV), biodieselill\xc3\xa4, jota valmistetaan \xc3\xb6ljykasveista ja raskaalla poltto\xc3\xb6ljyll\xc3\xa4. Dimetyylieetteri sopii hyvin dieselmoottorin polttoaineeksi korkean setaaniluvun ja puhtaan palamisen ansiosta. Diesel\xc3\xb6ljyn l\xc3\xa4mp\xc3\xb6sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 on hieman korkeampi kuin bensiinill\xc3\xa4 ja toisaalta \xc3\xb6ljy on hitaammin h\xc3\xb6yrystyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 paloturvallisempi. Dieselmoottorin taloudellisuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4 se, ett\xc3\xa4 diesel\xc3\xb6ljy\xc3\xa4 saadaan \xc3\xb6ljynjalostuksesta helpommalla kuin bensiini\xc3\xa4. Kevyt poltto\xc3\xb6ljy erottuu raaka\xc3\xb6ljyntislauksessa, mutta bensiini joudutaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 vakiointikolonnissa nestekaasun erottamiseksi. Lis\xc3\xa4ksi bensiinin oktaanilukua voidaan joutua parantamaan._NEWLINE_Rudolf Diesel yritti ensin tehd\xc3\xa4 kivihiilip\xc3\xb6lyll\xc3\xa4 toimivaa moottoria mutta ep\xc3\xa4onnistumisten j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n keskittyi hyvin toimineeseen \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 polttoaineena k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n moottoriin. Dieselmoottori suunniteltiin toimimaan rypsi\xc3\xb6ljyn tapaisilla \xc3\xb6ljyill\xc3\xa4, muun muassa maap\xc3\xa4hkin\xc3\xa4\xc3\xb6ljyll\xc3\xa4, ja se tunnettiin aluksi "\xc3\xb6ljymoottorina". Aluksi dieselmoottoreita k\xc3\xa4ytettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kasvirasvoilla. Huonolaatuinen polttoaine voi aiheuttaa ongelmia polttoainelaitteiden voitelussa ja sy\xc3\xb6vytt\xc3\xa4\xc3\xa4 moottorin metalli- ja kumiosia.\n_START_SECTION_\nSeoksenmuodostus\n_START_PARAGRAPH_\nPolttoaine ruiskutetaan sylinteriin ruiskutussuuttimen pienten reikien l\xc3\xa4pi korkealla paineella. Reikien halkaisija riippuu moottorin rakenteesta, i\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja koosta. Yleens\xc3\xa4 rei\xc3\xa4t ovat halkaisijaltaan enint\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 0,5 mm. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s rei\xc3\xa4n halkaisijan ja pituuden suhde, joka on yleens\xc3\xa4 noin 0,25. Ruiskutuspaine on yleens\xc3\xa4 20...200 MPa (200...2000 baaria)._NEWLINE_Polttoaine tunkeutuu palotilaan suurella nopeudella, joka on yleens\xc3\xa4 satoja metrej\xc3\xa4 sekunnissa. Polttoaineeseen kohdistuu suuria aerodynaamisia voimia, jotka saavat polttoainesuihkun hajoamaan pieniksi pisaroiksi. Pisaroiden kokoa voidaan kuvata esimerkiksi Sauterin keskihalkaisijalla, joka on periaatteessa pisaroiden tilavuuden pinta-alalla painotettu keskiarvo. Tavallisesti Sauterin keskihalkaisija on luokkaa 30 \xc2\xb5m._NEWLINE_Pisaroiden sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4n polttoaineen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila kasvaa nopeasti, koska palotilassa olevan ilman l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on korkea. Pisaroiden pinnalta haihtuva polttoaineh\xc3\xb6yry sekoittuu ilmaan. Polttoainesuihkun uloimmassa osassa sekoittuminen on nopeinta, koska polttoaine on kosketuksissa kuumaan ilmaan.\n_START_SECTION_\nSyttyminen\n_START_PARAGRAPH_\nPolttoainesuihkun reuna-alueiden polttoaine h\xc3\xb6yrystyy ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Polttoaineh\xc3\xb6yry ei kuitenkaan syty heti. Syttymisviive johtuu muun muassa kemiallisten reaktioiden \xc3\xa4\xc3\xa4rellisest\xc3\xa4 nopeudesta. Syttyminen tapahtuu lopulta \xc3\xa4killisesti, mist\xc3\xa4 syntyy nopea paineennousu, joka on osasyy dieselmoottorin ter\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ynti\xc3\xa4\xc3\xa4neen (nakutukseen). Palamisen nopeaa alkuvaihetta kutsutaan esisekoituspalamiseksi.\n_START_SECTION_\nSekoittumisen ohjaama palamisvaihe\n_START_PARAGRAPH_\nEsisekoituspalamisen j\xc3\xa4lkeen palamisnopeutta rajoittaa polttoaineh\xc3\xb6yryn ja ilman sekoittumisnopeus. Polttoaineh\xc3\xb6yry ei luonnollisesti voi sytty\xc3\xa4 ellei se sekoitu ilmaan ja muodosta syttymiskelpoista seosta. Sekoittumisnopeutta kasvattavat muun muassa ilman py\xc3\xb6rteilyn, suuttimien reikien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n, moottorin k\xc3\xa4yntinopeuden ja ruiskutuspaineen ja suihkun nopeuden kasvattaminen._NEWLINE_Perinteisesti pieniss\xc3\xa4 nopeak\xc3\xa4yntisiss\xc3\xa4 dieselmoottoreissa valmistusteknisist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty niin kutsuttuja tappisuuttimia, joissa on vain yksi reik\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi nopeak\xc3\xa4yntisiss\xc3\xa4 moottoreissa palamiselle on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in on ollut pakko k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n sekoitusnopeuden saavuttamiseksi esi- tai py\xc3\xb6rrekammiota, johon polttoaine ruiskutetaan ja joka on pienen kanavan kautta yhteydess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4palotilaan. Haittapuolena olivat massiiviset l\xc3\xa4mp\xc3\xb6h\xc3\xa4vi\xc3\xb6t ja -kuormat. Nykyisin on mahdollista valmistaa pienemmin kustannuksin suoraruiskutustekniikan mahdollistavia reik\xc3\xa4suuttimia, joten py\xc3\xb6rre- ja esikammiomoottorit ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 historiaan.\n_START_SECTION_\nPaikallinen ilmakerroin ja noen muodostus\n_START_PARAGRAPH_\nPolttoainesuihkun uloin osa syttyy ensin ja palaa suhteellisen puhtaasti valkoisella liekill\xc3\xa4. Sisin osa ei kuitenkaan saa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ilmaa, ja paikallinen ilmakerroin on pieni. Suihkun sisin osa palaa ruskealla liekill\xc3\xa4 ja muodostaa suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n nokea. Kuitenkin koska kokonaisilmakerroin on suuri, muodostunut noki palaa enimm\xc3\xa4kseen sit\xc3\xa4 mukaa kun se ilman py\xc3\xb6rteilyn seurauksena sekoittuu palamattomaan ilmaan. Osa noesta kuitenkin j\xc3\xa4\xc3\xa4 palamatta, mist\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 dieselmoottori tuottaa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti hiukkasp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6j\xc3\xa4. Nykyisin yhteispainesy\xc3\xb6t\xc3\xb6ss\xc3\xa4 polttoainetta annostellaan hyvin tarkasti magneettiventtiileill\xc3\xa4. N\xc3\xa4in palaminen on tasaista ja k\xc3\xa4ynti pehme\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nDieselmoottorin pakokaasu sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 tavallisesti typpe\xc3\xa4, happea, hiilidioksidia, vesih\xc3\xb6yry\xc3\xa4, typen oksideja, rikkidioksidia, nokea ja hiilivetyj\xc3\xa4. Pakokaasun koostumus riippuu muun muassa polttoaineesta, kuormituksesta, moottorin kunnosta ja i\xc3\xa4st\xc3\xa4. Haitallisimpina p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6in\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 typen oksideja, jotka aiheuttavat esimerkiksi happamoitumista ja hengityselinoireita, ja nokea, joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 sy\xc3\xb6p\xc3\xa4\xc3\xa4 aiheuttavia aineita eli karsinogeeneja. Yleist\xc3\xa4en maa\xc3\xb6ljypolttoaineet tuottavat enemm\xc3\xa4n haitallisia p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6j\xc3\xa4 kuin biopolttoaineet. P\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6j\xc3\xa4 voidaan v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi huolellisella palotapahtuman hallinnalla ja pakokaasujen j\xc3\xa4lkik\xc3\xa4sittelylaitteilla kuten hiukkasloukulla, hapetuskatalysaattorilla ja urearuiskutuksella. Suosittu menetelm\xc3\xa4 typen oksidien v\xc3\xa4hent\xc3\xa4miseksi on pakokaasun takaisinkierr\xc3\xa4tys, jossa osa pakokaasuista johdetaan imukanavaan._NEWLINE_Euroopan parlamenttin raportin mukaan vuonna 2012 noin 72 000 ihmist\xc3\xa4 kuoli ennenaikaisesti sellaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6jen vuoksi, jotka tulevat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa dieselautoista.\n_START_SECTION_\nAhtaminen\n_START_PARAGRAPH_\nDieselmoottori soveltuu hyvin turboahdettavaksi. Nykyisin suuri osa dieselmoottoreista on turboahdettu, koska t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavoin on helppo kasvattaa hy\xc3\xb6tysuhdetta ja moottorin tehoa. Ahtamattomat moottorit ovat yleens\xc3\xa4 pieni\xc3\xa4 nopeak\xc3\xa4yntisi\xc3\xa4 moottoreita, joiden sovelluskohteessa tehoa ja hy\xc3\xb6tysuhdetta t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 on moottorin hinta.\n_START_SECTION_\nSovelluksia\n_START_PARAGRAPH_\nNopeak\xc3\xa4yntisi\xc3\xa4 dieselmoottoreita (yli 1\xc2\xa0000 kierrosta minuutissa) k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti ty\xc3\xb6koneiden, vetureiden, ajoneuvojen ja veneiden voimanl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4. My\xc3\xb6s ilmailumoottoreita on nopeak\xc3\xa4yntisi\xc3\xa4. Keskinopeita moottoreita (200\xe2\x80\x931\xc2\xa0000 kierrosta minuutissa) k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi laivoissa ja vetureissa. Hidask\xc3\xa4yntisi\xc3\xa4 moottoreita (alle 200 kierrosta minuutissa) k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n laivoissa ja voimalaitoksissa.\n_START_SECTION_\nDieselvoimalaitos\n_START_PARAGRAPH_\nErityinen dieselmoottorin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kohde on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotannossa, mik\xc3\xa4 johtuu suurien ja hitaasti k\xc3\xa4yvien kaksitahtikoneiden pitk\xc3\xa4st\xc3\xa4 i\xc3\xa4st\xc3\xa4, edullisesta hankintahinnasta ja monipuolisesta valikoimasta polttoaineita. Tavallisin polttoaine on maakaasu, harvinaisempi hiilip\xc3\xb6ly, joka saadaan jauhamalla hiili p\xc3\xb6lyksi, ja se sy\xc3\xb6tet\xc3\xa4\xc3\xa4n moottoriin seoksena esil\xc3\xa4mmitetyn ilman kanssa. Dieselvoimalaitokset tuottavat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n lis\xc3\xa4ksi ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4, jota hy\xc3\xb6dynnet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti kaukol\xc3\xa4mm\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 polttoaineen ja imuilman esil\xc3\xa4mmitykseen. Dieselkoneen pakokaasuilla voidaan l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xb6yrykattilaa, jolla edelleen k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xb6yrykonetta tai h\xc3\xb6yryturbiinia. Parhaimmillaan dieselvoimaloiden hy\xc3\xb6tysuhde on jopa 60 prosenttia, ja ne kilpailevat tavanomaisten hiilivoimalaitosten kanssa.\n_START_SECTION_\nLaivak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nLaivojen voimanl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hes poikkeuksetta dieselmoottoreita, koska ne muuntavat polttoaineen ty\xc3\xb6ksi tehokkaimmin ja taloudellisimmin. Kaasu- ja h\xc3\xb6yryturbiineja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain erikoistapauksissa, kuten sota-aluksissa ja nopeakulkuisissa matkustaja-aluksissa. Erityisaluksissa, kuten j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtajissa, on jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytetty diesels\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4 voimansiirtoa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tapa on yleistynyt my\xc3\xb6s risteilyaluksissa sek\xc3\xa4 aluksissa, joille nopea ja monipuolinen tehons\xc3\xa4\xc3\xa4tely on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 (lyhyit\xc3\xa4 matkoja ajavat lautat, tutkimus- ja ruoppausalukset yms.) Diesels\xc3\xa4hk\xc3\xb6isen voimansiirron etuna on, ett\xc3\xa4 moottori voi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 koko ajan optimaalisella kierrosluvulla, ja samalla voidaan luopua erillisist\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 tuottavista apukoneista (mahdollista h\xc3\xa4t\xc3\xa4generaattoria lukuun ottamatta). Lis\xc3\xa4ksi erityisesti risteilyalusk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 melun ja v\xc3\xa4rin\xc3\xb6iden v\xc3\xa4heneminen on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 valintaperuste.\n_START_SECTION_\nRaideliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on pitk\xc3\xa4lti syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt dieselmoottorin raideliikenteess\xc3\xa4, mutta s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mill\xc3\xa4 radoilla dieselvetureita k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleen. Pitkien et\xc3\xa4isyyksien maissa, kuten Yhdysvalloissa, dieselvetureiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on edullisempaa kuin ratojen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4minen._NEWLINE_Dieselveturien etuja ovat yksinkertainen polttoainehuolto, soveltuvuus kaikenlaiseen ty\xc3\xb6skentelyyn, hyv\xc3\xa4 hy\xc3\xb6tysuhde ja kaluston pitk\xc3\xa4 elinkaari. Suomessa ajetaan yh\xc3\xa4 (2016) linja-ajoa Dv 12-kalustolla, joka otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1963. Useimmat linja-ajoon tarkoitetut dieselveturit ovat diesels\xc3\xa4hk\xc3\xb6vetoisia: niiss\xc3\xa4 dieselmoottori py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 generaattoria, joka sy\xc3\xb6tt\xc3\xa4\xc3\xa4 virtaa ajokoneiston s\xc3\xa4hk\xc3\xb6moottoreille. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in dieselmoottori toimii aina optimikierrosluvulla, eik\xc3\xa4 erillist\xc3\xa4 mekaanista vaihteistoa tarvita._NEWLINE_Dieselvetureiden haittoja ovat monimutkainen rakenne ja suhteellinen kalleus. Verrattuna vastaavankokoiseen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6veturiin dieselveturin teho on yleens\xc3\xa4 huomattavasti alhaisempi._NEWLINE_Veturidieselmoottorit ovat yleens\xc3\xa4 kokoisekseen sek\xc3\xa4 tehokkaita ett\xc3\xa4 toisaalta mahdollisimman kest\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Moottorit ovat tyypillisesti korkeasti turboahdettuja ja ahtoilmanj\xc3\xa4\xc3\xa4hdyttimin varustettuja nelitahtikoneita. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 poikkeus t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on GM, joka on valmistanut vuodesta 1939 alkaen menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti kaksitahtisia veturidieselmoottoreita, joita on k\xc3\xa4ytetty eri puolilla maailmaa._NEWLINE_Suomessa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 dieselkalustoa on ollut vuodesta 1952, jolloin liikenteeseen tulivat ensimm\xc3\xa4iset raskaat ja linjaliikenteeseen soveltuvat moottorivaunut ja moottoriveturit. Samoihin aikoihin alkoi tunnettujen paikallisliikenteen moottorivaunujen eli l\xc3\xa4tt\xc3\xa4hattujen valmistus ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6. H\xc3\xb6yryvetureiden hallitsema linjaliikenne siirtyi dieselvetureille noin 1960\xe2\x80\x931973. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen on Suomen t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 ratoja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istetty, ja linjaliikenteess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4radoilla valta-asemaan ovat tulleet s\xc3\xa4hk\xc3\xb6veturit.\n_START_SECTION_\nAjoneuvok\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMAN-yhti\xc3\xb6 toi ensimm\xc3\xa4isen dieselmoottorilla varustetun kuorma-auton myyntiin Saksassa vuonna 1924. Henkil\xc3\xb6autoissa dieselmoottori p\xc3\xa4\xc3\xa4si sarjatuotantoon vuonna 1936, kun markkinoille tuli Mercedes-Benz 260 D. Pienemm\xc3\xa4n kokoluokan autoissa dieselin l\xc3\xa4pimurto alkoi vuonna 1975, kun markkinoille tuli VW Golf Diesel._NEWLINE_Dieselautot ovat kasvattaneet suosiotaan Euroopassa pienen kulutuksen ja parempien v\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6ominaisuuksien vuoksi. Suomessa ja Ruotsissa dieselk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isten osuus on pysynyt pienen\xc3\xa4, koska n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 maissa verotus suosii bensiinik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isi\xc3\xa4 autoja._NEWLINE_Dieselautoissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n polttoaineena p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti diesel\xc3\xb6ljy\xc3\xa4. Suomessa autoissa ei saa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 diesel\xc3\xb6ljy\xc3\xa4 tai bensiini\xc3\xa4 lievemmin verotettuja polttoaineita, kuten kevytt\xc3\xa4 poltto\xc3\xb6ljy\xc3\xa4. Lievemmin verotettujen polttoaineiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 on maksettava sanktiona polttoainemaksu, joka on autoilla 330\xe2\x80\x931\xc2\xa0500 euroa/p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 ja muilla ajoneuvoilla 100\xe2\x80\x93670 euroa/p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 . Traktorilla voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sanktioitua polttoainetta maksamalla 5 euroa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Poltto\xc3\xb6ljy\xc3\xa4 saa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi ty\xc3\xb6koneissa, paikallismoottoreissa, generaattoreissa ja l\xc3\xa4mm\xc3\xb6ntuotannossa. Veneiss\xc3\xa4 poltto\xc3\xb6ljy\xc3\xa4 ei saa en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Dieselmoottorilla varustettuja moottoripy\xc3\xb6ri\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n mm. Intiassa, jossa v\xc3\xa4limatkat ovat pitki\xc3\xa4 ja polttoaineen myyntipaikat harvassa. Dieselk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6inen moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4 on hyvin taloudellinen: polttoaineen kulutus on luokkaa 1 l/100 km, jolloin jo 10 litran tankillisella pystyy ajamaan 1\xc2\xa0000 km. Dieselk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4n suorituskyky on yleens\xc3\xa4 vaatimaton bensiinik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6iseen verrattuna, mist\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 dieselk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6iset moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4t ovat harvinaisia Euroopassa.\n_START_SECTION_\nIlmailuk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nDieselmoottorin j\xc3\xa4ykkyysvaatimukset ovat yleens\xc3\xa4 johtaneet ottomoottoria huomattavasti raskaampaan rakenteeseen, jolloin teho-painosuhde on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt ilmailuk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n liian alhaiseksi. Viime vuosina dieselmoottoreita on kuitenkin alettu valmistaa kevytmetalliseoksista, ja painoa on voitu v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Tunnetuin ilmailudieselmoottorien valmistaja on Thielert-konserni.'