b'\n_START_ARTICLE_\nNarodnikit\n_START_PARAGRAPH_\nNarodnikit olivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan 1860\xe2\x80\x931880-luvun vallankumouksellisia. Liike tunnettiin nimell\xc3\xa4 narodnikkilaisuus (Narodnit\xc5\xa1estvo). Nimi tulee \xe2\x80\x9dl\xc3\xa4htemisest\xc3\xa4 kansan pariin\xe2\x80\x9d, ho\xc5\xbedenije v narod._NEWLINE_Liikkeen j\xc3\xa4senet olivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 yliopisto-opiskelijoita, jotka l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t maaseudulle valistamaan talonpoikia. Joukko oli ideologialtaan varsin hajanainen, mutta yhteisen\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4n\xc3\xa4 sille oli yksinvaltiuden vastustus ja maan jakaminen talonpojille. Narodnikkien l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdat olivat kansalliset ja nostalgiset. Tavoitteena oli my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 sivistyneist\xc3\xb6\xc3\xa4 ja kansaa._NEWLINE_Narodnikkilaisuus syntyi maaorjien vapautuksen j\xc3\xa4lkeen 1861. Maaseudun k\xc3\xb6yhien olot eiv\xc3\xa4t vapautuksesta paljon parantuneet, vaan maaomistus j\xc3\xa4i rikkaille is\xc3\xa4nnille, kulakeille. Narodnikit saivat vaikutteita Karl Marxin teoksista, ja he omaksuivat etenkin h\xc3\xa4nen vaatimuksensa, ett\xc3\xa4 maa on jaettava takaisin talonpojille. He sivuuttivat kuitenkin teollisuusv\xc3\xa4est\xc3\xb6n, jota Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli vain pieni osa kansasta, ja Marxin esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n kehityksen maataloudesta teollisuuteen. Narodnikit pitiv\xc3\xa4t perinteist\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4 tulevaisuuden mallina. Ajatus oli alun perin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin Aleksandr Herzenilt\xc3\xa4, joka piti l\xc3\xa4nsimaista j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 rappeutuneena ja halusi perustaa sosialismin talonpoikien itsehallinnon avulla. Ajattelussa oli slavofiileille tyypillisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4. Narodnikit saivat vaikutteita my\xc3\xb6s Pierre-Joseph Proudhonin ja Mihail Bakuninin anarkismista esimerkiksi Herzenin ja ukrainalaisen sosialistin Myhailo Drahomanovin kautta._NEWLINE_Narodnikkien aktiivisuus keskittyi 1860-luvun loppuun ja 1870-luvun alkuun. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in sadat nuoret kulkivat maaseudulla yllytt\xc3\xa4en talonpoikia nousemaan j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan. Talonpojat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan aina vastanneet propagandaan odotetusti, vaan jopa luovuttivat idealistit ohranalle. Kuuluisin oikeudenk\xc3\xa4ynti j\xc3\xa4rjestettiin vuonna 1878 193 idealistia vastaan._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin liike muutti muotoaan. Vuonna 1876 liike organisoitiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ksi Zemlja i volja (Maa ja vapaus), joka aluksi luotti maaseudulla teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n valistusty\xc3\xb6h\xc3\xb6n mutta siirtyi sittemmin terrorismiin. Terrorismin p\xc3\xa4\xc3\xa4kohde oli keisari, tavoitteena murtaa tsaarin perinteinen jumaluusasema. Tosin maaseudulla monet olivat \xe2\x80\x9dvapauttajatsaarin\xe2\x80\x9d kuolemasta kauhuissaan._NEWLINE_Vuonna 1879 Zemlja i voljasta irrottautui terroristiryhm\xc3\xa4 Narodnaja volja (Kansan tahto). Ryhm\xc3\xa4n johto pid\xc3\xa4tettiin tai se pakeni vuonna 1881 Aleksanteri II:n murhan j\xc3\xa4lkeen. Liikkeen johdossa toimi loppuvaiheissa Vera Figner. Vuonna 1887 pienempi ryhm\xc3\xa4, johtajanaan Aleksandr Uljanov (Vladimir Leninin veli), yritti keisari Aleksanteri III:n salamurhaa. Uljanov teloitettiin._NEWLINE_Georgi Plehanov taas muodosti 1879 maltillisemman propagandaryhm\xc3\xa4n T\xc5\xa1ornyi peredel (Musta jako), jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli jakaa kaikki maa uudelleen talonpojille, kunnes se 1880-luvulla siirtyi kaupunkien proletariaatin pariin._NEWLINE_Narodnikkien ideologia jatkui 1900-luvulla erilaisissa sosiaalivallankumouksellisissa ryhmiss\xc3\xa4.'