b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4h\xc3\xa4salo\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nSaari on 2,7 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, 1,8 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on 2,3 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 . Se sijaitsee Tehinsel\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsiosassa Varpusenlinnan sel\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsiosassa. Sen erottaa mantereesta Kellosalmi, joka on 150\xe2\x80\x93450 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Viereisest\xc3\xa4 Virmailan saaresta tulee tie, joka ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 V\xc3\xa4h\xc3\xa4n Kellosalmen pengertiet\xc3\xa4 ja lyhytt\xc3\xa4 siltaa pitkin. V\xc3\xa4h\xc3\xa4salo on kolmion muotoinen saari, mutta sen keskell\xc3\xa4 on vastakkaisilta rannoilla sis\xc3\xa4osiin ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi lyhytt\xc3\xa4 lahtea Iso-Vankonen ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Vankonen. Niit\xc3\xa4 yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 toisiinsa alava laakso, jonka pohjoispuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 Isoniemi. V\xc3\xa4h\xc3\xa4salon rannoilla on pieni\xc3\xa4 saaria. Niit\xc3\xa4 on Iso-Vankosen viereisell\xc3\xa4 lahdella, V\xc3\xa4h\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kellosalmessa ja Kellosalmessa viisi. Luoteessa sijaitsevalla Harmoistenlahdella on viel\xc3\xa4 J\xc3\xa4nsissaaren saariryhm\xc3\xa4, Kokonsaari, Iso Salinsaari, V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Salinsaari ja Lokinluoto. V\xc3\xa4h\xc3\xa4salon korkein kohta sijaitsee keskell\xc3\xa4 saarta, miss\xc3\xa4 on 67 metrin korkeuteen kohoava kallioinen m\xc3\xa4ki. Isoniemess\xc3\xa4 on toinen kalliomaki, joka on 47 metri\xc3\xa4 korkea, ja it\xc3\xa4rannassa on l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 korkea Haukkakallio, jonka jyrk\xc3\xa4nne putoaa V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4n Kellosalmeen rantaan. Saarella ei ole vakituista asutusta, mutta vapaa-ajan asuntoja on l\xc3\xa4hes 100. Saaren tiet haarautuvat sillalta n\xc3\xa4ille asunnoille.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1911 taloudellisessa kartassa saaren nimi kirjoitettiin erikseen \xe2\x80\x9dV\xc3\xa4h\xc3\xa4 Salo\xe2\x80\x9d. Saaren pohjoisosan laaksossa ja kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4n niemess\xc3\xa4 on kartan mukaan pieni\xc3\xa4 peltopalstoja . Toisessa, vuonna 1947 julkaistussa, taloudellisessa kartassa n\xc3\xa4kyy samoissa paikoissa peltoja ja lis\xc3\xa4ksi saaren kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 saaren maatila. Virmailan saaressa tulee maatilan vastaiselle rannalle tie, johon maatila on ollut yhteydess\xc3\xa4 esimerkiksi veneell\xc3\xa4. Maatila on tuolloin saaren ainoa kiinte\xc3\xa4sti asuttu tila._NEWLINE_V\xc3\xa4h\xc3\xa4salon mets\xc3\xa4maita hakattiin sotien aikana ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ty\xc3\xb6n suorittivat sotavangit Vapon toimesta. Puita kuljettamaan piti palkata v\xc3\xa4ke\xc3\xa4 muualtakin ja puut kasattiin saaren rannoille tukinuittoa varten kahteen \xe2\x80\x9dlaaniin\xe2\x80\x9d. Tukinuitto oli yleist\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 koko 1950-luvun. Puita k\xc3\xa4ytettiin erilaisen puutavaran ja polttopuiden valmistukseen._NEWLINE_Vuoden 1965 peruskartassa on pohjoisosan laakson peltomaat metsitetty. Vain saaren kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on kartassa en\xc3\xa4\xc3\xa4 peltopalstoja. Siell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s maatila ja kaksi vapaa-ajan asuntoa. Seuraavassa vuoden 1985 peruskartassa on saareen rakennettu tie, joka ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 V\xc3\xa4h\xc3\xa4n Kellosalmen nykyisest\xc3\xa4 kohdastaan. Saaren rannat on monesta kohdasta eroteltu tonteiksi, jonne on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja.'