b'\n_START_ARTICLE_\nViron vapaussotureiden liitto\n_START_PARAGRAPH_\nViron vapaussotureiden liitto (vir. Eesti Vabaduss\xc3\xb5jalaste Liit) oli kenraalimajuri Andres Larkan ja asianajaja Artur Sirkin 1929 perustama oikeistoradikaalinen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, joka pyrki haastamaan ja muuttamaan parlamentaristisen poliittisen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n. Kannattajista ja liikkeest\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin nimityst\xc3\xa4  vapsit  (vir. vapsid). Liike lakkautettiin vuonna 1934._NEWLINE_J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n tarkoituksena oli ajaa sotaveteraanien asiaa, mutta liike politisoitui nopeasti. Vuoden 1932 liittokokouksessaan vapsit arvostelivat Viron hallitusta sek\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 parlamentarismin heikkouksia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVapsien aattellinen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli Johan Pitkan perustama Valve Liit (Suojelusliitto), joka kiellettiin sen herjaavien lausuntojen vuoksi. Sen seuraajaksi Pitka perusti 1923 Kansallisvapaamielisen puolueen, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4si nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 edustajalla riigikoguun. Tosin Pitka itse j\xc3\xa4i valitsematta. _NEWLINE_1921 perustettiin Viron demobilisoitujen sotilaiden liitto EDSL, joka oli alkuun puhtaasti veteraanij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6. Se kuitenkin osallistui 1923 riigikogun vaaleihin, mutta sai vain yhden paikan. EDSL:n toiminta hiipui, ja sen sijalle nousi sen paikallisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ist\xc3\xa4 Tallinnan vapaussotilaiden liitto ja pari muuta paikallisosastoa, jotka yhdess\xc3\xa4 perustivat 1929 Eesti Vabadus\xc3\xb5jalaste Keskliitin. Johtoon nousivat kenraali Andres Larka ja Pitka, mutta vaikutusvaltaisimmaksi tuli kuitenkin karismaattinen Artur Sirk. Vapsien ensimm\xc3\xa4inen ja ainoa esiintyminen puolueena yleisiss\xc3\xa4 vaaleissa tapahtui kunnallisvaaleissa tammikuussa 1933.\n_START_SECTION_\nPerustuslakimuutosesitykset 1930-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nVirossa pyrittiin muuttamaan perustuslakia 1932 parlamentarismista toimeenpanovaltaa korostavaan suuntaan. Muutoksista j\xc3\xa4rjestettiin useita kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksi\xc3\xa4. Riigikogun eli parlamentin esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 perustuslain muutosesitys torjuttiin kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4 kes\xc3\xa4kuussa 1932 \xc3\xa4\xc3\xa4nin 333\xc2\xa0107 vastaan\xe2\x80\x93161\xc2\xa0595 puolesta. Agraaripuolueen ja kansanpuolueen jo 1929 tekem\xc3\xa4st\xc3\xa4 perustuslakiesityksest\xc3\xa4 suoritettiin kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestys elokuussa 1932, mutta ehdotus hyl\xc3\xa4ttiin niukasti 330\xc2\xa0632\xe2\x80\x93316\xc2\xa0338.\n_START_SECTION_\nVapsien perustuslakiesitys ja suosion nousu\n_START_PARAGRAPH_\nVeteraanitoiminnasta jo avoimesti politiikan tielle 1931 siirtyneet vapsit harjoittivat painostusta riigikogun ulkopuolelta ja esittiv\xc3\xa4t useaan otteeseen perustuslakiin muutoksia. Marraskuussa 1932 esitellyn ehdotuksen mukaan riigivanem, parlamentin puhemies, saisi laajat valtaoikeudet. Riigivanemilla olisi oikeus j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 uudet parlamenttivaalit ja antaa omilla asetuksillaan uusia lakeja sek\xc3\xa4 nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin johtama hallitus. Vapsit ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t riit\xc3\xa4v\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n nimi\xc3\xa4 ja saivat oman esityksen kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestykseen. Perustuslakiehdotuksesta \xc3\xa4\xc3\xa4nestettiin lokakuussa 1933, jolloin selv\xc3\xa4 enemmist\xc3\xb6, 72,7 prosenttia \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4jist\xc3\xa4 kannatti muutosta. Poikkeustilan perusteella kielletty vapsien j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 j\xc3\xa4rjesti voittonsa kunniaksi katumielenosoituksia joihin viranomaiset eiv\xc3\xa4t puuttuneet._NEWLINE_Vapsien suosio kasvoi. Tammikuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 pidetyiss\xc3\xa4 kunnallisvaaleissa vapsit menestyiv\xc3\xa4t kaupungeissa. Tallinnan kaupunginvaltuuston 87 paikasta 47 meni vapseille, Tarton 65 paikasta vapsit saivat 33. Vapsien ehdottama perustuslaki astui voimaan 24. tammikuuta 1934 ja huhtikuussa 1934 oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 riigikogun vaalit._NEWLINE_5. maaliskuuta alettiin ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 nimi\xc3\xa4 viideksi vuodeksi valittavan riigivanemin vaaleja varten. Vapsien Andres Larka sai 11. maaliskuuta menness\xc3\xa4 52\xc2\xa0436 nime\xc3\xa4, Johan Laidoner 18\xc2\xa0220 nime\xc3\xa4, p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri P\xc3\xa4ts 8\xc2\xa0969 nime\xc3\xa4 ja sosiaalidemokraattien August Rei 2\xc2\xa0786 nime\xc3\xa4. N\xc3\xa4ytti silt\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 vapsit voittaisivat vaalit, Andres Larkasta tulisi riigivanem ja vapsit voisivat saada jopa yksinkertaisen enemmist\xc3\xb6n parlamentissa.\n_START_SECTION_\nPoikkeustila ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lakkauttaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantin P\xc3\xa4ts ryhtyi toimitusministerist\xc3\xb6ksi tarkoitetun hallituksensa johdossa toimiin vapsien uhkaavia vaalivoittoja vastaan ja julisti 12. maaliskuuta 1934 Viroon puoleksi vuodeksi poikkeustilan. _NEWLINE_P\xc3\xa4ts m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si nimien keruun riigivanemin vaaleja varten keskeytett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi siin\xc3\xa4 onnistumatta. Keskeytt\xc3\xa4miseen saakka vapsien Larka oli saanut 64\xc2\xa0658 nime\xc3\xa4 (51\xc2\xa0%), Laidoner 38\xc2\xa0493 nime\xc3\xa4 (30\xc2\xa0%), P\xc3\xa4ts 18\xc2\xa0577 nime\xc3\xa4 (15\xc2\xa0%) ja Rei 5\xc2\xa0071 nime\xc3\xa4 (4\xc2\xa0%). _NEWLINE_P\xc3\xa4ts nimitti Johan Laidonerin ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi, vangitutti vapsien johdon ja lakkautti heid\xc3\xa4n toimintansa. Vapsien johtohenkil\xc3\xb6t saivat lievi\xc3\xa4 vankeustuomioita, sill\xc3\xa4 vakavat syytteet raukesivat todisteiden puutteeseen.\n_START_SECTION_\nParlamentarismin alasajo\n_START_PARAGRAPH_\nRiigikogu hyv\xc3\xa4ksyi P\xc3\xa4tsin toimenpiteet 16. maaliskuuta, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen P\xc3\xa4ts siirsi sek\xc3\xa4 riigivanemin ett\xc3\xa4 riigikogun vaalit vuoden 1933 perustuslain vastaisesti pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6hemmin. Kumpiakaan vaaleja ei pidetty._NEWLINE_P\xc3\xa4ts toimi virkaa tekev\xc3\xa4n\xc3\xa4 riigivanemina ja kutsui elokuussa 1934 virkaa tekev\xc3\xa4ksi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi riigikogun puhemiehen Karl Einbundin. Riigikogua ei hajotettu, mutta sit\xc3\xa4 ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n kutsuttu en\xc3\xa4\xc3\xa4 puhemiehens\xc3\xa4 johdolla koolle.\n_START_SECTION_\nYksipuoluej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ja vapsien vallankaappaushanke\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1935 P\xc3\xa4ts lakkaututti kaikki puolueet, ja puolueita korvaamaan perustettiin hallituksen ohjaama Isamaaliit, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4-\xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja oli sanomalehti Uus Eesti. _NEWLINE_Joulukuussa 1935 paljastui vapsien suunnittelema vallankaappaushanke, ja sen suunnittelijat saivat ankaria tuomioita. Andres Larka tuomittiin 15 vuodeksi pakkoty\xc3\xb6h\xc3\xb6n, mutta h\xc3\xa4net armahdettiin joulukuussa 1937. Artur Sirk oli johtanut kaappaushankkeen suunnittelua Suomesta k\xc3\xa4sin ja saanut apua suomalaisilta heimoaktiiveilta. Hankkeen paljastuminen johti my\xc3\xb6s Suomessa tutkintaan, jonka seurauksena Suomen viranomaiset lakkauttivat Sinimustat-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n, koska sen er\xc3\xa4\xc3\xa4t johtohenkil\xc3\xb6t olivat sotkeentuneet tapaukseen._NEWLINE_Vuonna 1936 P\xc3\xa4ts oli valmis normalisoimaan Viron poliittista tilannetta. Helmikuussa j\xc3\xa4rjestettiin kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestys, jossa kysyttiin, pit\xc3\xa4isik\xc3\xb6 kutsua koolle perustuslakia s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4 kansalliskokous. Ehdotus sai 2/3 kannatuksen. Kansalliskokous valittiin, mutta ilman lakkautettuja puolueita. Se kokoontui helmikuussa 1937 ja hyv\xc3\xa4ksyi hein\xc3\xa4kuussa 1938 voimaan astuvaksi uuden perustuslain, jota nimitettiin P\xc3\xa4tsin perustuslaiksi.'