b'\n_START_ARTICLE_\nPohjoismaiset kisat\n_START_PARAGRAPH_\nPohjoismaiset kisat olivat vuosien 1901\xe2\x80\x931926 aikana kahdeksan kertaa j\xc3\xa4rjestetyt kansainv\xc3\xa4liset kilpailut, joissa Suomen, Ruotsin ja Norjan parhaimmat hiiht\xc3\xa4j\xc3\xa4t ja luistelijat kilpailivat toisiaan vastaan ennen talviolympialaisten ja MM-kilpailujen nousua kansainv\xc3\xa4lisiksi ykk\xc3\xb6stapahtumiksi. Kilpailut k\xc3\xa4ytiin Ruotsissa, viisi kertaa Tukholmassa sek\xc3\xa4 kahdesti \xc3\x96stersundissa, jonne kisat siirrettiin Tukholmasta s\xc3\xa4\xc3\xa4ongelmien vuoksi. Vuoden 1903 kilpailut k\xc3\xa4ytiin Kristianiassa, Norjassa, Holmenkollenin kisojen yhteydess\xc3\xa4. Kisojen organisoija oli Viktor Balck. Norja, joka julistautui itsen\xc3\xa4iseksi kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1905, ei osallistunut vuosien 1905 ja 1909 kilpailuihin, pois lukien luistelijoita, jotka osallistuivat 1909 kisoihin varmistaakseen omien maailmanmestaruuskisojen onnistumisen samana vuonna._NEWLINE_Ruotsin lis\xc3\xa4ksi Suomi oli edustettuna kaikissa Pohjoismaisissa kisoissa. Vuoden 1903 osanotosta vastasivat pikaluistelijat ja 1917 osanotto rajoittui helsinkil\xc3\xa4iseen luistelijattareen, Anna-Lisa Allardtiin, joka sijoittui naisten taitoluistelussa kolmanneksi._NEWLINE_Hiihdon ja luistelun lis\xc3\xa4ksi ohjelmassa oli j\xc3\xa4\xc3\xa4palloa, j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoa, curlingia ja monia muita talviurheilulajeja, kuten potkukelkkailua. My\xc3\xb6s ratsastus, miekkailu, ammunta ja uinti kuuluivat n\xc3\xa4iden talvikisojen ohjelmistoon._NEWLINE_Vuoden 1913 kisoja ehdotettiin osaksi Tukholman olympialaisia. Talvilajejahan oli ollut my\xc3\xb6s Lontoon olympialaisissa 1908. Ehdotus ei kuitenkaan mennyt l\xc3\xa4pi.\n_START_SECTION_\nHiihto\n_START_PARAGRAPH_\nPohjoismaisten kisojen hiihtomatkoina olivat 30 kilometri\xc3\xa4 ja 60 kilometri\xc3\xa4. Vuonna 1913 ohjelmassa oli kolmantena lajina 90 kilometri\xc3\xa4, ja tuona vuonna kisoihin osallistui my\xc3\xb6s kaksi ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Kisahistorian 13 kilpailusta suomalaiset voittivat 11 (Suomi ei osallistunut vuosien 1903 ja 1917 hiihtoihin). Kaksinkertaisia voittajia ovat Kalle Jussila ja Matti Koskenkorva. Ruotsalaisista voittoon yltiv\xc3\xa4t vuonna 1913 Haldo Hansson 90 kilometrill\xc3\xa4 ja vuonna 1922 Per-Erik Hedlund 60 kilometrill\xc3\xa4, kun suomalaishiiht\xc3\xa4ji\xc3\xa4 kuljettanut S/S Nordstj\xc3\xa4rnan juuttui j\xc3\xa4ihin eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 suomalaiset ehtineet virallisesti kisaan mukaan, joskin muiden j\xc3\xa4lkeen kilpailuun l\xc3\xa4htenein\xc3\xa4 suomalaiset Tapani Niku ja Anton Collin hiihtiv\xc3\xa4t Hedlundia paremman ajan.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4kiekko\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4kiekko oli kisojen ohjelmassa kaksi kertaa. Vuonna 1922 kolme ruotsalaista seurajoukkuetta pelasi turnauksen, jonka voitti IK G\xc3\xb6ta. Vuonna 1926 pelattiin kisojen aikana Ruotsin mestaruudesta, jonka voitti Djurg\xc3\xa5rdens IF. Djurg\xc3\xa5rden pelasi my\xc3\xb6s kaksi ottelua Puolan j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkomaajoukkueen kanssa, ensiksi tasan 3\xe2\x80\x933 ja toisessa kamppailussa voitto 6\xe2\x80\x931. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen otteluista on kirjattu Ruotsi\xe2\x80\x93Puola-maaotteluksi.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallo\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallo oli Pohjoismaisten kisojen virallisessa ohjelmassa kaikissa kisoissa lukuun ottamatta vuoden 1903 Kristianiassa, Norjassa j\xc3\xa4rjestettyj\xc3\xa4 kisoja. Kristianian kisoissa j\xc3\xa4\xc3\xa4pallossa pelasi kuitenkin n\xc3\xa4yt\xc3\xb6sotteluita nelj\xc3\xa4 ruotsalaista joukkuetta. Ruotsalaisten joukkueiden pelaajiin kuuluivat my\xc3\xb6s Ruotsin tuleva kuningas Kustaa V Aadolf ja h\xc3\xa4nen poikansa prinssi Wilhelm. Kristianian kisojen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallo-otteluiden suosio johti kisojen j\xc3\xa4lkeen Christiania Hockeyklubbin perustamiseen ja j\xc3\xa4\xc3\xa4palloilun uudelleen viri\xc3\xa4miseen Norjassa._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4palloturnauksen muoto vaihteli kisojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 suuresti. Alussa turnaukseen osallistuivat seurajoukkueet, sitten piirijoukkueet, maajoukkueet ja viimeiseksi maakuntajoukkueet. Kisojen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallo-ottelut pelattiin aina Tukholmassa, muun muassa Nybrovikenin luistinradalla, Djurg\xc3\xa5rdsbrunnsvikenill\xc3\xa4 ja Idrottsparkenilla. J\xc3\xa4\xc3\xa4pallon Ruotsin mestaruudesta pelattiin ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1907. Siihen asti Pohjoismaisiin kisoihin sis\xc3\xa4ltynyt j\xc3\xa4\xc3\xa4palloturnaus oli maan arvostetuin j\xc3\xa4\xc3\xa4pallokilpailu.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallokisat 1901\n_START_PARAGRAPH_\nPohjoismaisten kisojen j\xc3\xa4\xc3\xa4palloturnaus vuonna 1901 koostui loppuottelusta, joka oli samalla historian toinen oikea j\xc3\xa4\xc3\xa4pallo-ottelu Ruotsissa. Ottelussa Uppsala HK voitti Stockholms HK:n 1\xe2\x80\x930. Aiemmin samana vuonna pelattu ensimm\xc3\xa4inen ottelu samojen joukkueiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt Stockholms HK:n 4\xe2\x80\x931-voittoon.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallokisat 1905\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1905 turnauksessa oli mukana kaikkiaan 16 seurajoukkuetta. Loppuottelussa Uppsala HK voitti Djurg\xc3\xa5rdens IF:n maalein 6\xe2\x80\x931.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallokisat 1909\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4artikkeli: J\xc3\xa4\xc3\xa4pallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1909_NEWLINE_Vuoden 1909 Pohjoismaisten kisojen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallo-ohjelmaan sis\xc3\xa4ltyi kolme kilpailua. Ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 pelattiin j\xc3\xa4\xc3\xa4pallon Ruotsin mestaruudesta, jonka AIK voitti ly\xc3\xb6ty\xc3\xa4\xc3\xa4n finaalissa Djurg\xc3\xa5rdens IF:n 7\xe2\x80\x933. Seuraavana oli vuorossa historian toinen kilpailu eversti Balckin pokaalista, jossa Ruotsin ja Suomen hallitsevat j\xc3\xa4\xc3\xa4pallon mestarijoukkueet, AIK ja Polyteknikkojen Urheiluseura, kohtasivat. AIK:n ja Balckin pokaalia puolustaneen PUS:n Idrottsparkenilla k\xc3\xa4yty ottelu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi tasan 3\xe2\x80\x933. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Djurg\xc3\xa5rdsbrunnsvikenill\xc3\xa4 pelatussa uusintaottelussa AIK oli parempi maalein 4\xe2\x80\x932._NEWLINE_Kisojen varsinaiseen, kansainv\xc3\xa4liseen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallokilpailuun osallistui ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa suomalainen joukkue, jo aiemmin kisoissa Balckin pokaaliottelussa esiintynyt PUS. Kilpailussa oli mukana my\xc3\xb6s tanskalaisjoukkue K\xc3\xb8benhavns Sk\xc3\xb8jtel\xc3\xb8bf\xc3\xb8rening. Kansainv\xc3\xa4lisen j\xc3\xa4\xc3\xa4palloturnauksen voittajaksi selviytyi AIK, joka voitti loppuottelussa Djurg\xc3\xa5rdens IF:n, IFK Geflen, Sj\xc3\xb6kadetternan, IFK Stockholmin ja IFK Uppsalan pelaajista koostuneen Ruotsin jalkapalloliiton B-joukkueen 7\xe2\x80\x934. AIK oli turnauksessa Ruotsin j\xc3\xa4\xc3\xa4palloa silloin hallinnoineen Ruotsin jalkapalloliiton A-joukkue. Pronssiottelussa Polyteknikot voittivat K\xc3\xb8benhavns SF:n 5\xe2\x80\x932.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallokisat 1913\n_START_PARAGRAPH_\n1913 j\xc3\xa4\xc3\xa4palloturnaukseen osallistui seitsem\xc3\xa4n joukkuetta. Ainoa ulkomainen joukkue kisoissa oli Helsingin IFK, kun saksalainen Leipziger HK oli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytynyt pois kisojen menty\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4in Sveitsiss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettyjen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallon Euroopan mestaruuskilpailuiden kanssa, joissa joukkueen pelaajia pelasi Saksan maajoukkueessa. HIFK:n turnaus p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi jo puoliv\xc3\xa4lier\xc3\xa4\xc3\xa4n lukemin 4\xe2\x80\x932 turnauksen voittanutta AIK:ta vastaan, joka kaatoi finaalissa IFK Uppsalan 3\xe2\x80\x931._NEWLINE_My\xc3\xb6s naiset pelasivat j\xc3\xa4\xc3\xa4palloa. Vuoden 1913 kisoissa pelattiin ottelu kahden Kronprinsessans Hockeyklubbin joukkueen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallokisat 1917\n_START_PARAGRAPH_\n1917 Pohjoismaisten kisojen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallossa kilpailivat piirijoukkueet. Kisoihin osallistui kuusi joukkuetta, joista yhten\xc3\xa4 Tanskan j\xc3\xa4\xc3\xa4palloliittoa (Dansk Bandy Union) edustanut Fredriksbergs  Sk\xc3\xb6itel\xc3\xb6beforening, joka sijoittui turnauksessa nelj\xc3\xa4nneksi h\xc3\xa4vitty\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4lier\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tukholmalle 0-13. Upplands IF voitti turnauksen ennen Stockholms IF:\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kolmanneksi sijoittunutta V\xc3\xa4stmanlands IF:\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_My\xc3\xb6s Ruotsin mestaruussemifinaalit ja -finaali olivat osa kisojen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallo-ohjelmaa.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallokisat 1922\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4artikkeli: J\xc3\xa4\xc3\xa4pallo Pohjoismaisissa kisoissa 1922_NEWLINE_Vuoden 1922 turnaus k\xc3\xa4ytiin maajoukkueiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Turnauksen voitti Suomi, toinen oli Ruotsi ja kolmas Norja. Ruotsin voittonumerot Norjasta semifinaalissa olivat 13\xe2\x80\x931. Norjalaiset eiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksyneet semifinaaliottelua viralliseksi maaotteluksi. Finaali p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Suomen hyv\xc3\xa4ksi 6\xe2\x80\x934. Kisoissa pelattiin my\xc3\xb6s 7-miehisten joukkueiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Tukholman joukkue voitti Norjan 7\xe2\x80\x932.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallokisat 1926\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4artikkeli: J\xc3\xa4\xc3\xa4pallo Pohjoismaisissa kisoissa 1926_NEWLINE_Viimeisiin Pohjoismaisiin talvikisoihin osallistuivat j\xc3\xa4\xc3\xa4pallossa maakuntajoukkueet. Ainoa ulkomainen joukkue oli Norja. Loppuottelussa Tukholma voitti V\xc3\xa4stmanlandin 3\xe2\x80\x930.\n_START_SECTION_\nPikaluistelu\n_START_PARAGRAPH_\nPohjoismaisten kisojen ohjelmistoon kuului alusta saakka pikaluistelu. Kolmissa ensimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 kilpailuissa n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 oli lis\xc3\xa4ksi MM- tai EM-arvo.\n_START_SECTION_\nTaitoluistelu\n_START_PARAGRAPH_\nTaitoluistelu kuului my\xc3\xb6s kaikkien Pohjoismaisten kisojen ohjelmistoon. Usein kilpailuilla oli my\xc3\xb6s MM-arvo. Ainakin 1901 kilpailuissa j\xc3\xa4rjestettiin erikseen Miesten maailmanmestaruuskilpailu, joka siirrettiin lyhyell\xc3\xa4 varoitusajalla Lontoosta, sek\xc3\xa4 erillinen Pohjoismaisten kisojen ohjelmaan kuulunut kilpailu. Erikoisuutena voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 1901 j\xc3\xa4rjestetty\xc3\xa4 miesparien luistelukilpailua.\n_START_SECTION_\nKisojen loppu\n_START_PARAGRAPH_\nKisoja oli tarkoitus jatkaa edelleen vuoden 1926 j\xc3\xa4lkeen, mutta monista eri seikoista johtuen jatkosuunnitelmat eiv\xc3\xa4t koskaan toteutuneet. Kolme kuukautta viimeisten kisojen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisest\xc3\xa4 Kansainv\xc3\xa4linen Olympiakomitea julisti vuoden 1924 talvikisat ensimm\xc3\xa4isiksi olympialaisiksi talvikisoiksi. Lis\xc3\xa4ksi Kansainv\xc3\xa4linen hiihtoliitto alkoi 1920-luvun puolesta v\xc3\xa4lin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 ns. kongressikisojaan, jotka my\xc3\xb6hemmin nimettiin hiihdon maailmanmestaruuskilpailuiksi. Oma osansa lienee ollut my\xc3\xb6s kisojen p\xc3\xa4\xc3\xa4organisaattorin, Viktor Balckin kuolemalla vuonna 1928. Lopullisesti vuoden 1930 kilpailut esti kuitenkin lumen puute. _NEWLINE_Vuoden 1934 kisojen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misest\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin luopua jo hyviss\xc3\xa4 ajoin FIS:n annettua hiihdon maailmanmestaruuskilpailut Sollefte\xc3\xa5n j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Muutamat ruotsalaisurheilijat, muun muassa Sixtus Jansson, Bo Ekelund ja Ernst Breberg ehdottivat kisojen uudelleen her\xc3\xa4tt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 talvella 1942. Ruotsin hallitus otti aikeeseen kuitenkin kielteisen kannan, sill\xc3\xa4 esimerkiksi Norja oli miehitettyn\xc3\xa4 ja sielt\xc3\xa4 tuskin olisi saatu parhaita urheilijoita paikalle.'