b'\n_START_ARTICLE_\nMacintosh 128K\n_START_SECTION_\nSuunnittelun vuodet: 1979\xe2\x80\x931981\n_START_PARAGRAPH_\nMacintosh-projekti aloitettiin alkuvuodesta 1979 Jef Raskinin hahmotellessa uuden helppok\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen ja edullisen tietokoneen suunnittelemista tavallisille kuluttajille. Lokakuussa 1979 Raskin sai Applen johdolta luvan ty\xc3\xb6voiman palkkaamiseen projektia varten, joskin projekti oli jatkuvan lakkauttamisuhan alla ja Raskin joutui pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tiimille lis\xc3\xa4aikaa Applen toimitusjohtajana toimineelta Mike Scottilta. Bill Atkinson, joka ty\xc3\xb6skenteli Applen Lisa-projektissa, esitteli Raskinille Burrell Smithin, joka toimi laitteistoinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kolmikon lis\xc3\xa4ksi Macintosh-projektin ty\xc3\xb6llisti suuren joukon laitteisto- ja ohjelmistokehitt\xc3\xa4ji\xc3\xa4, projektin parissa vaikuttaneita ihmisi\xc3\xa4 olivat muun muassa Chris Espinosa, Joanna Hoffman, George Crow, Jerry Manock, Susan Kare ja Andy Hertzfeld._NEWLINE_Bruce Horn, joka oli ty\xc3\xb6skennellyt aiemmin Xeroxin Xerox PARC -laboratoriossa dynaamisen Smalltalk-ohjelmointikielen parissa, sai ty\xc3\xb6kseen Finder-k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4ohjelman luomisen. Smalltalkin tarjoama, ohjelman suorittamisen aikainen l\xc3\xa4hdekoodin editoiminen sai Hornin ideoimaan uudenlaisen resurssienhallintaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n, josta tuli osa Macintosh Toolboxia. _NEWLINE_Smithin ensimm\xc3\xa4inen emolevyn prototyyppi mukaili Raskinin linjausta: siin\xc3\xa4 oli 64 kilotavun keskusmuisti, Motorolan 6809E -suoritin ja se pystyi ohjaamaan 256x256 pikselin kokoista, mustavalkoista grafiikkan\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Ohjelmistokehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4 Bud Tribble ehdotti Lisan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n Motorola 68000 -suorittimen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Macintoshissa. Vuoden 1980 joulukuuhun menness\xc3\xa4 Smithin onnistui liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 68000 Macintoshin emolevyyn ja jopa ajamaan sit\xc3\xa4 Lisan 5 MHz sijaan 8 MHz:n nopeudella. Emolevy tuki nyt 384x256 pikselin kokoista n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Smithin emolevy oli kustannuksiltaan huomattavasti Lisan mallia edullisempi, sill\xc3\xa4 se k\xc3\xa4ytti Lisan huiman 1 Mt keskusmuistin sijaan vain 64 kt:n muistia. Lopullinen Macintoshin prototyyppi k\xc3\xa4ytti 128 kt:n keskusmuistia, joka toteutettiin kuudellatoista 64 kilobitin keskusmuistipiirill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPrototyypin kehitt\xc3\xa4minen: 1982\xe2\x80\x931983\n_START_PARAGRAPH_\nMacintoshin kekseli\xc3\xa4s rakenne sai Applen perustajaj\xc3\xa4senen Steve Jobsin huomion. Huomatessaan Macintoshin tulevan olemaan markkinoitavissa Applen senhetkist\xc3\xa4 huippuprojektia Lisaa paremmin, Jobs k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi huomionsa Macintosh-projektin puoleen. Vuonna 1981 Raskin irrottautui projektista h\xc3\xa4nen ja Jobsin v\xc3\xa4listen, henkil\xc3\xb6kohtaisten riitojen vuoksi. Lopullisen Macintoshin sanottiin olevan l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Jobsin kuin Raskinin visiota. Jobs ja Atkinson vierailivat vuonna 1981 Xeroxin laboratoriossa, jossa Raskin oli kertonut n\xc3\xa4hneens\xc3\xa4 tutkimusmieless\xc3\xa4 rakennetun graafisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4n. My\xc3\xb6hemmin Jobs ja joukko Lisan insin\xc3\xb6\xc3\xb6rej\xc3\xa4 tekiv\xc3\xa4t toisen tutustumisk\xc3\xa4ynnin Xeroxille ja idea graafisesta k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkoi saada muotoa sek\xc3\xa4 Lisa- ett\xc3\xa4 Macintosh-projekteissa._NEWLINE_Finder-k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4n kehitt\xc3\xa4minen aloitettiin vuonna 1982. Lisa Filer, Lisan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4ohjelma kirjoitettiin samoihin aikoihin uudelleen ja Lisan julkaisemisen j\xc3\xa4lkeen Macintosh-projektille tarjottiin uuden Lisan Filer-ohjelman koodia. Rajoittuneella muistilla varustettu Macintosh perustui jo kuitenkin dynaamisiin muistiosoituksiin muistin s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4miseksi ja Horn, Finderin p\xc3\xa4\xc3\xa4kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4, p\xc3\xa4\xc3\xa4tti luoda Finderin alusta alkaen Macintoshille sopivaksi. Muistinhallinnan tueksi kehitettiin MFS-tiedostoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuotoilu\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuussa 1982 Manock ja Terry Oyama onnistuivat lopulta rakentamaan kotelon, joka kelpasi Jobsille, ja ensimm\xc3\xa4inen osa Macintoshia oli valmis tuotantoon. Macintoshin kotelo oli yksityiskohtiaan my\xc3\xb6ten tarkasti harkittu. Pystyasennossa oleva laite vei v\xc3\xa4h\xc3\xa4n tilaa ty\xc3\xb6p\xc3\xb6yd\xc3\xa4lt\xc3\xa4, korkealla oleva n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6ruutu loi mielikuvan kasvoista tehden monille vieraasta laitteesta inhimillisemm\xc3\xa4n ja kotelon taaksep\xc3\xa4in kallistetut pinnat kevensiv\xc3\xa4t laitteen olemusta, saaden sen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Lisaa pienemm\xc3\xa4lt\xc3\xa4, vaikka olikin samoissa mitoissa. Kotelon v\xc3\xa4ri valittiin ajattomaksi, kest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n auringonvaloa haalistumatta ja Macintoshin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 tehtiin mahdollisimman turvallista ja helppoa: ilmanottoaukkoihin tehtiin S-kirjaimen muotoiset k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t, jotta lapset eiv\xc3\xa4t voi ty\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 esineit\xc3\xa4 koneen sis\xc3\xa4lle ja kaikki liit\xc3\xa4nn\xc3\xa4t merkittiin symboleilla, joiden avulla johtojen kiinnitt\xc3\xa4minen onnistui kelt\xc3\xa4 tahansa. Virtanappi, ainoa kotelossa oleva painike, ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6itiin kumisella kehyksell\xc3\xa4 korostamaan sen merkityst\xc3\xa4, samoin koneen kantokahvaan lis\xc3\xa4ttiin kumiosia helpottamaan Macintoshin nostamista. Jobs nimesi itsens\xc3\xa4 kotelon muotoilijaksi Manockin ja Oyaman rinnalle, ja my\xc3\xb6hemmin Oyama totesikin Jobsin vaikuttaneen suuresti lopputulokseen, vaikkei osallistunutkaan aktiiviseen suunnitteluty\xc3\xb6h\xc3\xb6n._NEWLINE_Kun Macintosh alkoi valmistua, Jobs k\xc3\xa4ski kaikkien ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6idens\xc3\xa4 kirjoittaa nimikirjoituksensa paperille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n kaiverrutti nimet kaikkien Macintoshien kotelon sis\xc3\xa4puolelle, josta ne pystyi n\xc3\xa4kem\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ainoastaan huoltomies. Nimikirjoitusten syyksi Jobs on sanonut: "Kaikki suuret taiteilijat signeeraavat teoksensa." Vuonna 1982 valmistuneen kotelon sis\xc3\xa4kanteen on kaiverrettu projektissa silloin ty\xc3\xb6skennelleiden avainhenkil\xc3\xb6iden nimet: Peggy Aleixo, Colette Askeland, Bill Atkinson, Steve Balog, Bob Belleville, Mike Boich, Bill Bull, Matt Carter, Berry Cash, Debbie Coleman, George Crow, Donn Denman, Christopher Espinosa, Bill Fernandez, Martin Haeberli, Andy Hertzfeld, Joanna Hoffman, Rod Holt, Bruce Horn, Hap Horn, Brian Howard, Steven Jobs, Larry Kenyon, Patti King, Daniel Kottke, Angeline Lo, Ivan Mach, Gerald Manock, Mary Ellen McCammon, Vicki Milledge, Mike Murray, Ron Nicholson Jr, Terry Oyama, Benjamin Pang, Jef Raskin, Brian Robertson, Dave Roots, Patricia Sharp, Burrell Smith, Bryan Stearns, Lynn Takahashi, Randy Wigginton, Linda Wilkin, Woz, Pamela Wyman ja Laszlo Zidek + kaksi muuta nime\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nViimeistely: 1984\n_START_PARAGRAPH_\nMacPaint ja MacWrite olivat valmiina julkaisua varten jo vuoden 1983 loppupuolella, mutta keskener\xc3\xa4inen Finder uhkasi koko projektin onnistumista. Hornin avuksi saatiin Lisa-projektista siirtynyt Steve Capps. Finder 1.0 valmistui viime hetkell\xc3\xa4 ennen kehitysty\xc3\xb6lle asetettua takarajaa. Osittain konekielell\xc3\xa4 kirjoitettu Finder oli kooltaan 46 kt, huomattavasti Lisan 360 kt:n Fileri\xc3\xa4 pienempi. Macintosh Toolboxin sijaitessa ROM-muistilla kevyt Finder ja System mahtuivat hyvin 400 kT:n levykkeelle, johon j\xc3\xa4i tilaa my\xc3\xb6s muutamalle sovellukselle.\n_START_SECTION_\nMarkkinointi\n_START_PARAGRAPH_\nMacintoshin markkinointikampanja k\xc3\xa4ynnistyi hyviss\xc3\xa4 ajoin vuoden 1983 puolella. Lehdist\xc3\xb6\xc3\xb6n kohdistuvan kampanjan suunnitteli Regis McKenna. Ensimm\xc3\xa4inen haastattelu annettiin Byte-lehdelle, joka julkaisi artikkelin Macintoshista lokakuussa 1983. Joulukuussa 1983 Apple sijoitti 18-sivuisen esittelylehtisen muutamien aikakauslehtien v\xc3\xa4liin (muun muassa Time ja Newsweek). Mainos on tullut my\xc3\xb6hemmin tunnetuksi sivustaan 11, jossa Bill Gates suosittelee Macintoshia.\n_START_SECTION_\n"1984"\n_START_PARAGRAPH_\nMacintoshin esittely suurelle maailmalle tapahtui 22. tammikuuta 1984, jolloin Ridley Scottin ohjaama "1984"-mainos (, , ) esitettiin amerikkalaisen jalkapallon loppuottelun puoliajalla. Mainoksen suunnitteli ja tuotti Applen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Chiat-Day -mainostoimisto, joka oli aiemmin hoitanut Lisan markkinoinnin. Chiat-Day oli tarjonnut "Miksi 1984 ei tule olemaan kuin 1984" -teemaa jo Apple II:n markkinointiin, mutta George Orwellin teokseen Vuonna 1984 viittaava idea oli j\xc3\xa4tetty tuolloin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Nyt Applen markkinointip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Mike Murray ja Jobs innostuivat ajatuksesta ja TV-mainosta alettiin suunnitella 750 000 dollarin budjetilla. Chiat-Day hankki Blade Runnerin ohjanneen Scottin ohjaamaan mainoksen ja kuvaus j\xc3\xa4rjestettiin Lontoossa. _NEWLINE_Valmis mainos esitettiin Applen markkinointikonferenssissa Honolulussa ja saamansa positiivisen palautteen rohkaisemina Murray ja Jobs p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t ostaa kaksi Super Bowlin mainospaikkaa 22. tammikuuta j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n otteluun. Mainospaikat maksoivat yhdess\xc3\xa4 yli miljoona dollaria ja rahoitusta varten oli toimelle saatava Applen hallituksen hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4. Joulukuussa, n\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n mainoksen, hallitus piti sit\xc3\xa4 huonona ja kehotti Applea vaihtamaan mainostoimistoa. Toimitusjohtaja John Sculley pyysi myym\xc3\xa4\xc3\xa4n jo hankitut mainospaikat, mutta Chiat-Dayn johtaja myi vain toisen, ja mainos esitettiin._NEWLINE_Chiat-Day oli esitt\xc3\xa4nyt mainoksen jo joulukuussa 1983 pienell\xc3\xa4 televisiokanavalla kello 1 y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 saadakseen sen mukaan my\xc3\xb6hemmin j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4viin televisiomainoskilpailuihin. Mainos voitti Cannesin mainosalan Grande Prizen ja 30 muuta palkintoa. "1984:\xc3\xa4" esitettiin yh\xc3\xa4 uudelleen uutisl\xc3\xa4hetyksiss\xc3\xa4 Super Bowlin j\xc3\xa4lkeen, ja se sai siten miljoonien dollarien arvosta ilmaista mainosaikaa.\n_START_SECTION_\nJulkaisu\n_START_PARAGRAPH_\nMacintoshin varsinainen julkaisu tapahtui 24. tammikuuta 1984 Applen yhti\xc3\xb6kokouksessa Palo Altossa. Kokous eteni j\xc3\xa4rjestyksen mukaan 2500 hengen auditoriossa, joka oli t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4. Macintoshin, joka sijaitsi kassiin pakattuna puhujakorokkeella, paljastaminen j\xc3\xa4tettiin Jobsin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi ja kokouksen viimeiseksi asiaksi. Toimitusjohtajan k\xc3\xa4yty\xc3\xa4 l\xc3\xa4pi muut asiat h\xc3\xa4n kutsui Jobsin lavalle, jonka lyhyen puheen j\xc3\xa4lkeen "1984" esitettiin uudelleen. Mainoksen j\xc3\xa4lkeen Jobs nosti Macintoshin kassista, kytki siihen johdot ja sy\xc3\xb6tti levykkeen taskustaan Macintoshin levykeasemaan, j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en tietokoneen yksin lavalle. Levykkeelle tallennettu demo k\xc3\xa4ynnistyi, demolla esiteltiin lyhyesti laitteen graafisia ominaisuuksia ja sovelluksia Tulivaunut-elokuvan taustamusiikin soidessa taustalla. Esittelyjakson j\xc3\xa4lkeen musiikki vaimeni ja Macintosh alkoi puhua puhesyntetisaatio-ohjelman avulla:_NEWLINE_Hello, I am Macintosh. It sure is great to get out of that bag!_NEWLINE__NEWLINE_Unaccustomed as I am to public speaking, I\'d like to share with _NEWLINE_you a maxim I thought of the first time I met an IBM mainframe: _NEWLINE_Never trust a computer that you can\'t lift!_NEWLINE__NEWLINE_Obviously, I can talk, but right now I\'d like to sit back and listen. _NEWLINE_So it is with considerable pride that I introduce a man who has _NEWLINE_been like a father to me... Steve Jobs!_NEWLINE_P\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, olen Macintosh. Onpa mukava p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 pois laukusta!_NEWLINE__NEWLINE_En ole tottunut esiintym\xc3\xa4\xc3\xa4n julkisesti, mutta haluaisin jakaa _NEWLINE_kanssanne t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajatuksen, jonka sain tavatessani IBM-suurkoneen: _NEWLINE_\xc3\x84l\xc3\xa4 luota tietokoneeseen, jota et pysty nostamaan!_NEWLINE__NEWLINE_Kuten huomaatte, osaan puhua, mutta nyt haluaisin luovuttaa puheenvuoron _NEWLINE_miehelle, jonka esitteleminen on minulle suuri kunnia: mies, joka _NEWLINE_on minulle kuin is\xc3\xa4... Steve Jobs!_NEWLINE_Jobsin p\xc3\xa4\xc3\xa4tetty\xc3\xa4 kokouksen Macintoshit l\xc3\xa4hetettiin j\xc3\xa4lleenmyyjille. Macintosh-tiimin j\xc3\xa4senet saivat Jobsilta samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 oman kappaleensa laitetta kunniakirjalla varustettuna.\n_START_SECTION_\nJulkaisun j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nApplen markkinointitiimi onnistui saamaan Newsweekin kiinnostuneeksi Macintoshista ja lehti julkaisi 30. tammikuuta jutun Macintoshista, Burrel Smithist\xc3\xa4 ja Andy Hertfeldist\xc3\xa4. Juttu oli kansikuva-artikkelin paikalla lehden alussa, mutta Newsweek perui poliittisista syist\xc3\xa4 Macintosh-aiheisen kansikuvan painamisen. My\xc3\xb6hemmin Apple osti 2,5 miljoonan dollarin hinnalla Newsweekin marraskuussa 1984 ilmestyneen vaaliteemanumeron kaikki 39 mainossivua. Joulukuussa 1984 Michael Jackson, Mick Jagger ja Andy Warhol esitt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t maailmalle Macintoshin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jin\xc3\xa4. Apple k\xc3\xa4ynnisti vuoden 1984 aikana "Test Drive a Macintosh" (Koeaja Macintosh) -kampanjan, jossa kuluttajat saivat ilmaiseksi hakea j\xc3\xa4lleenmyyj\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Macintoshin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 24 tunnin ajaksi. Kampanjaan osallistui 200 000 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta myynti ei saavuttanut Applen odotuksia. Vuoden 1983 aikana markkinointitiimiin liittyneen Guy Kawasakin johdolla Macintoshin markkinointi kehittyi vuosien aikana k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n uudenlaista evankeliointi-menetelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Apple esitti uuden, provosoivan mainoksen vuoden 1985 Super Bowlissa, mutta jyrk\xc3\xa4nteelt\xc3\xa4 sokeana putoilevia toimistoty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 kuvaava mainos ei saavuttanut "1984":n kaltaista, positiivista huomiota. LaserWriterin, PostScriptin ja Pagemakerin sek\xc3\xa4 suuremmalla keskusmuistilla varustetun Macintosh 512K:n julkaisemiset piristiv\xc3\xa4t Macintoshin myynti\xc3\xa4 ja saattoivat ratkaista Applen selvi\xc3\xa4misen tulevina vuosina.\n_START_SECTION_\nKilpailu\n_START_PARAGRAPH_\nApplen suurin ja t\xc3\xa4rkein kilpailija oli IBM ja sen tuote IBM PC klooneineen. 7. lokakuuta 1983 Macintoshin markkinointitiimi otaksui Applen pystyv\xc3\xa4n kilpailemaan nykyisell\xc3\xa4, Lisaan pohjautuvalla tekniikallaan IBM PC:n kanssa vuoden 1986 puoliv\xc3\xa4liin. Vuonna 1984 Applen oma Apple II oli varteenotettava kilpailija Macintoshin kanssa ja Sculley p\xc3\xa4\xc3\xa4tti korottaa Macintoshin hintaa 500 dollarilla saadakseen marginaalia Applen kahden tietokoneen v\xc3\xa4lille. Vuonna 1983 julkaistua Lisaa ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4hty kilpailijana sen korkean hinnan ja huonon menestyksen takia, sen sijaan 1. tammikuuta 1985 Lisa muuttui Macintoshiksi Macintosh XL:n julkaisun ansiosta.\n_START_SECTION_\nVastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nMacintosh sai innostuneen vastaanoton. Huhtikuun loppuun menness\xc3\xa4, 100 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 julkaisunsa j\xc3\xa4lkeen Macintosheja oli myyty noin 72 000 kappaletta. Kes\xc3\xa4kuun 1984 myynti oli 60 000 Macintoshia, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen myyntiluvut alkoivat pienet\xc3\xa4. Miljoonas Macintosh myytiin vasta 17. maaliskuuta 1987.'