b'\n_START_ARTICLE_\nRidasj\xc3\xa4rvi (j\xc3\xa4rvi)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 297 hehtaaria eli 3,0 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se on muodostunut Ridasj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4\xc3\xa4 seuravan harjanteen ja toisen Ahdenkalliolta Nyryyn seuraavan moreenharjanteen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 olevaan painateeseen . J\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on edelleen soistunutta tai suota, vaikka kauempana suot on raivattu peltomaaksi. Suurimpia suoalueita ovat luoteispuolella sijaitseva Ridassaarensuo ja etel\xc3\xa4puolella J\xc3\xa4rvisuo, joissa on molemmissa laajoja avosuon alueita. J\xc3\xa4rvi on 2,3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, 1,7 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja se on muodoltaan l\xc3\xa4hes py\xc3\xb6re\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 ei ole kartan mukaan yht\xc3\xa4\xc3\xa4n saarta._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi on luodattu ja siit\xc3\xa4 on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,3 miljoonaa kuutiometri\xc3\xa4 eli 0,0023 kuutiokilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven keskisyvyys on 0,8 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 2,6 metri\xc3\xa4. Syvin kohta sijaitsee yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti aivan koillisrannassa, miss\xc3\xa4 on ruoppaamalla avattu rantaan avovedenkaistale. Muualla j\xc3\xa4rvi on l\xc3\xa4hes tasapohjainen._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 7,2 kilometri\xc3\xa4. Suurin osa j\xc3\xa4rven rannoista ovat luonnontilasta suomaata. J\xc3\xa4rven it\xc3\xa4rannoilla kasvaa mets\xc3\xa4\xc3\xa4 ja sinne on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinte\xc3\xa4 asunto. Niille johtaa tiet yhdystielt\xc3\xa4 1403. Yhdystiet\xc3\xa4 seuraa Ridasj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4raitti.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vedenlaatu on tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Heikkoon arosanaan vaikuttaa osaltaan soilta tuleva humuskuormitus, joka v\xc3\xa4rj\xc3\xa4\xc3\xa4 veden punertavaksi. T\xc3\xa4llaisia j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 kutsutaan dystrofisiksi eli humusj\xc3\xa4rviksi. Veden v\xc3\xa4riluku on yleens\xc3\xa4 suurempi kuin vertailuarvo 60 milligrammaa platinaa litrassa vett\xc3\xa4 (mg Pt/l). V\xc3\xa4riluku vaihtelee s\xc3\xa4iden mukaan ja esimerkiksi vuonna 2005 se oli 200 mg Pt/l. Ojien mukana tulee my\xc3\xb6s pelloilta ja metsist\xc3\xa4 liukenevat ravinteet ja Aulinjokeen lasketut Ridasj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4n puhdistetut j\xc3\xa4tevedet. Veden fosforipitoisuus on kes\xc3\xa4isin varsin korkea 60\xe2\x80\x93120 mikrogrammaa litrassa vett\xc3\xa4 (\xc2\xb5g/l), mutta onneksi vuosien keskiarvoa laskee talven matalammat arvot. Fosforipitoisuuksien perusteella j\xc3\xa4rvi on ilmoitettava rehev\xc3\xb6ityneiden j\xc3\xa4rvien luokkaan. Rehev\xc3\xb6ityminen n\xc3\xa4kyy planktonin ja vesikasvillisuuden m\xc3\xa4\xc3\xa4riss\xc3\xa4. Planktonin lehtivihre\xc3\xa4\xc3\xa4 esiintyy 10\xe2\x80\x9320 \xc2\xb5g/l ja j\xc3\xa4rven koko vesiala on erityyppisten vesikasvien valtaamaa._NEWLINE_J\xc3\xa4rven tilaa tarkkaillaan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti. J\xc3\xa4rven l\xc3\xa4pivirtausta on lis\xc3\xa4tty vuodesta 1989  l\xc3\xa4htien P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne-tunnelista otetulla lis\xc3\xa4juoksutuksella, jolloin vesi on vaihtunut enemm\xc3\xa4n. Lis\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4rven luusuassa on Keravanjoessa pohjapato, jolla j\xc3\xa4rven vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on parantanut j\xc3\xa4rven vedenlaatua eri tavoin, mik\xc3\xa4 on ollut tarkoituskin. Vesi on kirkastunut, sen happamuustaso on noussut (pH-arvo) ja vedess\xc3\xa4 esiintyv\xc3\xa4t ravinnepitoisuudet ovat l\xc3\xa4hes puolittuneet verrattuna 1980-luvun tilanteeseen. J\xc3\xa4rven vesikasvillisuutta on seurattu 2000-luvun ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosikymmenill\xc3\xa4. Seurannan tuloksien mukaan kuvatut toimenpiteen on vaikuttanut vesikasvillisuuden lajisuhteisiin ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n. J\xc3\xa4rven trendi eli umpeenkasvaminen on kuitenkin edelleen k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNatura-alue\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi kuuluu osana Ridasj\xc3\xa4rven, J\xc3\xa4rvisuon ja Ritassaarensuon muodostamaa kokonaisuutta, joka kuuluu  Natura 2000-ohjelmaan nimell\xc3\xa4 J\xc3\xa4rvisuo\xe2\x80\x93Ridasj\xc3\xa4rvi (FI0100052, 686 hehtaaria). Ridasj\xc3\xa4rvi on mataluutensa, kasvillisuutensa ja rehev\xc3\xb6itumisens\xc3\xa4 vuoksi tunnettu lintuj\xc3\xa4rvi, joka on suojeltu nimenomaa lintuvesist\xc3\xb6n\xc3\xa4. J\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t suoalueet ovat alkuper\xc3\xa4isin\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 kermikeitaita ja ne kuuluvat soidensuojelualueeseen, joka on rauhoitettu vuonna 1981. Yhdess\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 muodostavat Natura-alueen, jolle on vuonna 2002 valmistunut k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6- ja hoitosuunnitelma._NEWLINE_Tavanomaisten lintulajien lis\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 tavataan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti pikkulokkeja, jotka pesiv\xc3\xa4t naurulokkiyhdyskunnan suojissa. Harvalukuisina j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 pesii harmaahaikara, ruskosuohaukka, mustakurkku-uikku ja luhtahuitti. Suoalueen harvinaisuuksia ovat luumittari, muurainhopeat\xc3\xa4pl\xc3\xa4 ja r\xc3\xa4melehtimittari.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Vantaanjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueella (21.09), jonka Ridasj\xc3\xa4rven valuma-alueeseen (21.094) j\xc3\xa4rvi kuuluu. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 81,3 metri\xc3\xa4 mpy._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi kuuluu Vantaanjoen latvavesist\xc3\xb6ihin ja se saa p\xc3\xa4\xc3\xa4osan vedest\xc3\xa4\xc3\xa4n omalta Ridasj\xc3\xa4rven valuma-alueelta. T\xc3\xa4rkein tulojoki on Syk\xc3\xa4rist\xc3\xa4 (196 hehtaaria) it\xc3\xa4rantaan laskeva Aulinjoki. Muita suuria ojia ovat pohjoisrantaan laskeva Panninjoki, johon yhtyy ojat Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupungin it\xc3\xa4reunalla sijaitsevilta soilta, ja j\xc3\xa4rven lounaisrantaan laskeva Parikkaanoja. Muita valuma-alueella sijaitsevia j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat vain Syk\xc3\xa4riin laskeva Tervalampi (3 hehtaaria) ja kaukaisempi Tynnyrilampi (1 hehtaari). J\xc3\xa4rven erikoisuus on sen saama lis\xc3\xa4veden juoksutus P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne-tunnelista._NEWLINE_J\xc3\xa4rven laskujoki on sen etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htev\xc3\xa4 Keravanjoki, joka yhtyy Vantaan Tapaninvainiolla Vantaanjokeen ja laskee sitten It\xc3\xa4mereen Viikinrannassa Suomenlahden Vanhakaupunginselk\xc3\xa4\xc3\xa4n.'