b'\n_START_ARTICLE_\nKemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nKemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4 kasvaa noin metrin korkuiseksi. Juurakko on lyhyt. Varsi on usein hieman nystykarvainen ja yl\xc3\xa4osasta haarova. Lehdet ovat korvakkeellisia. Lehtilapa on 10\xe2\x80\x9325 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, leve\xc3\xa4n kolmiomainen, pituudensa levyinen ja kolme kertaa parilehdykk\xc3\xa4inen. Lehdyk\xc3\xa4t ovat tavallisesti 15\xe2\x80\x9325 millimetri\xc3\xa4 leveit\xc3\xa4, 3\xe2\x80\x935-liuskaisia, muodoltaan usein melko py\xc3\xb6reit\xc3\xa4 tai puolitoista kertaa leveytens\xc3\xa4 pituisia. Liuskat ovat lyhytsuippuisia, isoissa lehdiss\xc3\xa4 hieman ulosp\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Lehdyk\xc3\xb6itten ruodit ovat korvakkeettomia. Varren ja haarojen p\xc3\xa4iss\xc3\xa4 oleva kukinto on kerrannaishuiskilo, joka on lyhyt, lehdek\xc3\xa4s ja niukkakukkainen. Pystyhk\xc3\xb6t kukat ovat hyvin pitk\xc3\xa4per\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Varhain varisevia keh\xc3\xa4lehti\xc3\xa4 on nelj\xc3\xa4 tai viisi kappaletta. V\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n ne vaihtelevat vihert\xc3\xa4vist\xc3\xa4 sinipunertaviin. Runsaslukuiset heteet ovat pystyj\xc3\xa4 ja keltaisia. Heteen palhot ovat 3\xe2\x80\x935,5 mm pitki\xc3\xa4, suipot ponnet 2\xe2\x80\x933,5 mm pitki\xc3\xa4. Suomessa kemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4 kukkii hein\xc3\xa4-elokuussa. Kukinnan j\xc3\xa4lkeen kehittyv\xc3\xa4t 2,5\xe2\x80\x935 mm pitk\xc3\xa4t p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4t. Ne ovat per\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4, 8-harjuisia, ja niiden ota ja luottipinta ovat 1\xe2\x80\x931,5 mm pitk\xc3\xa4t. Kemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4 on myrkyllinen kasvilaji._NEWLINE_Kemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4 muistuttaa suuresti toista alalajia, nimirotu pikku\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4\xc3\xa4 (T. minus ssp. minus). Toisinaan kemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4\xc3\xa4 on pidetty my\xc3\xb6s omana lajinaan (T. kemense).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4esiintymisalue alkaa Vienanmeren ja \xc3\x84\xc3\xa4nisen rannoilta jatkuen Kamt\xc5\xa1atkan niemimaalle, Kurileille ja Pohjois-Kiinaan saakka. Esiintym\xc3\xa4alue on kuitenkin hyvin aukkoinen. L\xc3\xa4ntisimm\xc3\xa4t esiintym\xc3\xa4t ovat Ruijassa, Inarin Lapissa ja Keski-Lapissa. Vastoin nime\xc3\xa4\xc3\xa4n kemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4\xc3\xa4 ei tavata Kemijoen varressa, vaan esiintym\xc3\xa4t Pohjoismaissa ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Tenojoen vesist\xc3\xb6alueella. Suomesta esiintymispaikkoja tunnetaan puolensataa. Kasvustojen koko vaihtelee 10\xe2\x80\x9350 yksil\xc3\xb6\xc3\xb6n. Keski-Suomessa kemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvaa muutamassa paikassa puutarhakarkulaisena.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKemin\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4 on tyypillinen jokien tulvarantojen kasvi, jota kasvaa rantalehdoissa ja -pusikoissa. Se on my\xc3\xb6s harvinainen puutarhakasvi, jota toisinaan tavataan viljelykarkulaisena.'