b'\n_START_ARTICLE_\nClaes Lang (vanhempi)\n_START_PARAGRAPH_\nClaes Lang (1690 Tukholma \xe2\x80\x93 13. hein\xc3\xa4kuuta 1761 Turku) oli suomalainen taidemaalari._NEWLINE_Maalari-Langien suku on alun perin Lyypekist\xc3\xa4 Saksasta. Langeja muutti Ruotsiin, josta yksi sukuhaara siirtyi Suomeen. Suomen haaran kantais\xc3\xa4 on tukholmalainen maalari Jochim Lang, joka maalasi 1690-luvulla Ahvenanmaalla. Jochimin Petter-pojan poika Claes muutti nuorena Suomeen. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli suvun suomalainen kantais\xc3\xa4. H\xc3\xa4n joutui Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle vankeuteen, josta palasi Helsinkiin 1723. H\xc3\xa4n avioitui Catharina Elisabet R\xc3\xb6lingin kanssa, jonka suku my\xc3\xb6s on alkujaan Lyypekist\xc3\xa4. Maalarin ty\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4ysin ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4neet Langia, koska silloin ei viel\xc3\xa4 aina maalattu taloja ja huonekaluja, ja h\xc3\xa4net mainitaankin per\xc3\xa4mieheksi. H\xc3\xa4n teki kuitenkin uudessa Ulrika Eleonoran kirkossa maalausty\xc3\xb6t, joista h\xc3\xa4n laskutti kirkon valmistuttua 1727 maistraatilta 16 hopeataalaria ja 4 \xc3\xa4yri\xc3\xa4 kirkon ikkunarautojen, saranoiden ja salpojen ja kirkon portaankaiteiden maalaamisesta. My\xc3\xb6hemmin samana vuonna h\xc3\xa4n laskutti viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen arvellaan tehneen my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4maalaukset. H\xc3\xa4n muutti Turkuun 1735 ja maalasi uuden raatihuoneen. H\xc3\xa4nen kis\xc3\xa4llein\xc3\xa4\xc3\xa4n olivat my\xc3\xb6hemmin kirkkomaalarina tunnettu Jonas Bergman sek\xc3\xa4 Anders Dahlsten, josta tuli akatemian piirustusmestari. My\xc3\xb6s Matts Bj\xc3\xb6rkegren mainitaan kis\xc3\xa4lliksi._NEWLINE_Langin historiaan j\xc3\xa4\xc3\xa4neit\xc3\xa4 kirkkomaalaust\xc3\xb6it\xc3\xa4 ovat Paimion kirkon kuorin aidan koristelu vuodelta 1738 ja Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n kirkon vanhan lehterin, kuorin aidan ja papinpenkin sek\xc3\xa4 alttarilevyyn kultakehyksin varustetun kuvan. Lang maalasi alttaritaulun Saltvikin kirkkoon 1759 sek\xc3\xa4 koristi maalauksilla Lumparlandin kirkon 1760. Sen sijaan Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n kirkkoon maalattu alttaritaulu vuodelta 1757 ei ole h\xc3\xa4nen, vaikka niin on mainittu, eik\xc3\xa4 my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n Viipurin ja K\xc3\xa4kisalmen kirkkojen maalausty\xc3\xb6t tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ole h\xc3\xa4nen, vaikka esimerkiksi Taiteilijamatrikkelissa niin mainitaan. H\xc3\xa4nen my\xc3\xb6hemmist\xc3\xa4 t\xc3\xb6ist\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ole tietoa, mutta tulevien kirkkomaalarien kasvattajana ja oppi-is\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on ollut eritt\xc3\xa4in merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4.'