b'\n_START_ARTICLE_\nBoris ja Gleb\n_START_PARAGRAPH_\nMarttyyrit Boris ja Gleb (muinaiskirkkoslaaviksi \xd0\x91\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x8a, \xd0\x93\xd0\xbb\xd1\xa3\xd0\xb1\xd1\x8a; ven.  \xd0\x91\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x81 \xd0\xb8 \xd0\x93\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb1; ukr.  \xd0\x91\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x81 \xd1\x96 \xd0\x93\xd0\xbb\xd1\x96\xd0\xb1,  Borys i Hlib; valkoven. \xd0\x91\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x8b\xd1\x81, \xd0\x93\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb1, Barys, Hleb; ristim\xc3\xa4nimet Roman ja David;  k. 24. hein\xc3\xa4kuuta 1015 ja  5. syyskuuta 1015) olivat ensimm\xc3\xa4iset kanonisoidut ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ortodoksisen kirkon pyhimykset._NEWLINE_Tiedot Boriksesta ja Glebist\xc3\xa4 perustuvat Nestorin kronikkaan ja kahteen 1000-luvun  pyhimyskertomukseen. Niiden mukaan heid\xc3\xa4n is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli Kiovan suuriruhtinas Vladimir I (\xe2\x80\x9dpyh\xc3\xa4 apostolien vertainen Vladimir Kiovalainen\xe2\x80\x9d) ja \xc3\xa4itins\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4 tuntematon Volgan bolgaari. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n oletetaan kuitenkin, ett\xc3\xa4 veljeksill\xc3\xa4 oli eri \xc3\xa4idit. Boris hallitsi Rostovia ja oli oletettavasti is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 suuriruhtinaan kruununperij\xc3\xa4. Alaik\xc3\xa4inen Gleb puolestaan hallitsi kauempana id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsevaa Muromia._NEWLINE_Nestorin kronikan mukaan Vladimir I:n vallanperimyskamppailuissa Borisin ja Glebin surmautti heid\xc3\xa4n velipuolensa Svjatopolk I. Boris l\xc3\xb6ydettiin puukotettuna teltastaan ja vietiin viel\xc3\xa4 elossa Kiovaan, mutta varjagit p\xc3\xa4\xc3\xa4stiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4net peitseniskulla k\xc3\xa4rsimyksist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kun Gleb oli matkalla Kiovaan kuolevan is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 luo, h\xc3\xa4nen kurkkunsa puolestaan katkaisi keitt\xc3\xb6veitsell\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen oma kokkinsa._NEWLINE_N\xc3\xa4iden murhien j\xc3\xa4lkeen Svjatopolkista tuli suuriruhtinas, kunnes h\xc3\xa4n puolestaan joutui velipuolensa Jaroslavin karkottamaksi; t\xc3\xa4st\xc3\xa4 teosta Jaroslav sai lis\xc3\xa4nimen Viisas._NEWLINE_Boriksen ja Glebin kanonisointi pantiin alulle luultavasti jo Jaroslavin aikana. Lopullisesti heid\xc3\xa4t julistettiin ensimm\xc3\xa4isiksi it\xc3\xa4slaavilaisiksi pyhimyksiksi ilmeisesti vuonna 1071, ja heid\xc3\xa4n luunsa siirrettiin pyh\xc3\xa4n Basileoksen kirkkoon Kiovan Vy\xc5\xa1horodissa. Ortodoksisessa pyhmiyskalenterissa marttyyriveljesten muistop\xc3\xa4iv\xc3\xa4 on 24. hein\xc3\xa4kuuta. Vuonna 1724 paavi Benedictus XIII tunnusti heid\xc3\xa4t my\xc3\xb6s roomalais-katolisen kirkon pyhimyksiksi; muistop\xc3\xa4iv\xc3\xa4 on  2. toukokuuta._NEWLINE_Molemmat pyhimyskertomukset sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s on lukuisia yksityiskohtia, joita kuitenkaan ei tule k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjaimellisesti. My\xc3\xb6s skandinaavinen Eymundin saaga kertoo Boriksen murhasta, mutta sanoo syylliseksi Svjatopolkin sijaan Jaroslavin.'