b'\n_START_ARTICLE_\nStefanos Byzantionlainen\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nStefanoksen el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei tiedet\xc3\xa4 muuta kuin se, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n eli Arcadiuksen ja Honoriuksen ajan j\xc3\xa4lkeen ja ennen Justinianus II:sta, ja ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi grammaatikkona Konstantinopolissa. My\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t kirjailijat eiv\xc3\xa4t tarjoa lis\xc3\xa4tietoa Stefanoksesta, mutta he mainitsevat, ett\xc3\xa4 er\xc3\xa4s Hermolaos lyhensi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n teoksen tiivistelm\xc3\xa4ksi. Hermolaos omisti tiivistelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Justinianukselle, mutta ei ole tietoa, viitataanko t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Justinianus I:een vai II:een. On kuitenkin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Stefanos vaikutti Konstantinopolissa Justinianus I:n aikana, 500-luvulla jaa.\n_START_SECTION_\nEthnika\n_START_PARAGRAPH_\nLyhennelm\xc3\xa4n\xc3\xa4kin Ethnika on arvokas maantieteellisen, mytologisen ja uskonnollisen tiedon l\xc3\xa4hde antiikin Kreikkaa koskien. L\xc3\xa4hes jokainen artikkeli teoksessa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 viittauksia johonkin antiikin aikaiseen kirjailijaan auktoriteettina paikan nime\xc3\xa4 koskien. S\xc3\xa4ilyneist\xc3\xa4 katkelmista voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4inen teos sis\xc3\xa4lsi paljon lainauksia eri kirjailijoilta, sek\xc3\xa4 paljon mielenkiintoisia topografisia, historiallisia, mytologisia yms. yksityiskohtia._NEWLINE_Alkuper\xc3\xa4isen teoksen merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t katkelmat ovat per\xc3\xa4isin Konstantinos Porfyrogennitoksen teoksista De administrando imperio, luku 23 (artikkeli "\xce\x8a\xce\xb2\xce\xb7\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1\xce\xb9 \xce\xb4\xcf\x8d\xce\xbf") ja De thematibus, II.10 (Sisilian kuvaus). J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 katkelman komediakirjailija Aleksikselt\xc3\xa4. Kolmas merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 katkelma, joka alkaa artikkelista "\xce\x94\xcf\x8d\xce\xbc\xce\xb7" ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy \xce\x94-kirjaimen loppuun, sis\xc3\xa4ltyy er\xc3\xa4\xc3\xa4seen Pierre S\xc3\xa9guierin kokoaman Fonds Coislin -kirjaston k\xc3\xa4sikirjoitukseen._NEWLINE_Teoksen ensimm\xc3\xa4inen nykyaikainen laitos oli Aldus Manutiuksen vuonna 1502 toimittama. Teoksen standardilaitos on puolestaan Augustus Meineken vuonna 1849 toimittama. Teokseen viitataan yleens\xc3\xa4 Meineken sivunumeroilla. Uusin laitos on Margarethe Billerbeckin saksaksi toimittama (osa I: A-G, 2006).'