b'\n_START_ARTICLE_\nAlbert Abraham Michelson\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nMichelson syntyi juutalaisen kauppiaan perheeseen vuonna 1852 preussilaisessa Strelnon kaupungissa (nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Puolassa sijaitseva Strzelno). Michelsonin perhe muutti kaksivuotiaan poikansa kanssa Yhdysvaltoihin vuonna 1855. H\xc3\xa4n varttui Nevadan osavaltiossa sijaitsevassa Virginia Cityss\xc3\xa4, jossa h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skenteli. Lopulta perhe kuitenkin muutti San Franciscoon, Kaliforniaan, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lukio-opintonsa vuonna 1869.\n_START_SECTION_\nAkateeminen ura\n_START_PARAGRAPH_\nMichelson matkasi vuonna 1869 Annapolikseen, jossa presidentti Ulysses S. Grant nimesi h\xc3\xa4net Yhdysvaltain laivastoakatemiaan. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli fysiikan ja kemian opettaja ja h\xc3\xa4n toimi William T. Sampsonin alaisuudessa. Michelson p\xc3\xa4\xc3\xa4tti palata Eurooppaan vuonna 1880 jatkaakseen opintojaan siell\xc3\xa4. H\xc3\xa4n vieraili muun muassa Berliinin ja Heidelbergin yliopistoissa sek\xc3\xa4 Coll\xc3\xa8ge de Francessa ja \xc3\x89cole polytechniquessa, Pariisissa. Michelson erosi Yhdysvaltain laivastosta ja palasi vuonna 1883 takaisin Yhdysvaltoihin ottaakseen vastaan h\xc3\xa4nelle tarjotun professorin paikan Clevelandissa, Ohiossa. Vuonna 1890 h\xc3\xa4n sai hyvin samankaltaisen fysiikan professuurin Clarkin yliopistosta ja lopulta fysiikan professuurin Chicagon yliopistosta kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin.\n_START_SECTION_\nAikuisik\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMichelsonille my\xc3\xb6nnettiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 yhdysvaltalaisena tiedemiehen\xc3\xa4 Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1907. Samana vuonna h\xc3\xa4n sai my\xc3\xb6s Copley-mitalin, vuonna 1916 Henry Draper -mitalin ja vuonna 1923 Royal Astronomical Societyn kultamitalin. My\xc3\xb6s yksi Kuun kraatteri on nimetty h\xc3\xa4nen mukaansa._NEWLINE_Michelson liittyi uudelleen Yhdysvaltain laivastoon ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan sytytty\xc3\xa4, ja vuonna 1918 h\xc3\xa4n palasi takaisin Chicagoon. H\xc3\xa4n kuitenkin erosi virastaan vuonna 1929 ja aloitti tutkimukset Mount Wilsonin observatoriossa Kaliforniassa. Observatoriossa Michelson ty\xc3\xb6skenteli loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kuoli 78 vuoden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuonna 1931._NEWLINE_Michelson meni naimisiin Illinoisista kotoisin olevan Edna Stantonin kanssa vuonna 1899. Perheeseen syntyi yksi poika ja kolme tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVarhaiset mittaukset\n_START_PARAGRAPH_\nOllessaan t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 Yhdysvaltain laivastossa Michelson alkoi suunnitella valonnopeuden mittaamista L\xc3\xa9on Foucault\xe2\x80\x99n mukaan nimetyll\xc3\xa4 Foucault\xe2\x80\x99n menetelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Varakkaan appensa ansiosta h\xc3\xa4n kykeni rakentamaan parempaan optiikkaan ja pitemp\xc3\xa4\xc3\xa4n matkaan perustuvan koej\xc3\xa4rjestelyn kuin Focault itse aikoinaan. Simon Newcomb kiinnostui Michelsonin suunnittelemasta kokeesta. Michelson mittasi vuonna 1879 valonnopeudeksi 299\xc2\xa0910\xc2\xb150\xc2\xa0km/s. Mittaustensa j\xc3\xa4lkeen Michelson muutti Washingtoniin auttamaan Newcombia. Newcombin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vastaavanlaisessa kokeessa valonnopeudeksi mitattiin 299\xc2\xa0860\xc2\xb130\xc2\xa0km/s, joka on hyvin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Michelsonin aiemmin saamaa tulosta. Michelson jatkoi viel\xc3\xa4 tutkimuksia ja julkaisi vuonna 1883 valonnopeudeksi 299\xc2\xa0853\xc2\xb160\xc2\xa0km/s.'