b'\n_START_ARTICLE_\nTauromenion\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nTauromenion sijaitsi, samoin kuin nykyinen Taormina, Sisilian it\xc3\xa4rannikon pohjoisosassa koilliseen tulivuori Aitnasta (nyk. Etna). Kaupunki oli rakennettu sille nimen antaneen Tauros-vuoren (\xe2\x80\x9dH\xc3\xa4rk\xc3\xa4\xe2\x80\x9d) rinteeseen noin 200\xe2\x80\x93300 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Kaupunki sijaitsi suunnilleen Messenen eli aiemman Zanklen ja Katanen puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, et\xc3\xa4isyyden kumpaankin oltua alle 50 kilometri\xc3\xa4, ja vain noin kolme kilometri\xc3\xa4 pohjoiseen aikaisemman Naksoksen kaupungin paikasta.\n_START_SECTION_\nKlassinen ja hellenistinen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nTauromenionin paikalla on oletettavasti ollut varhaisempi saaren ei-kreikkalaisten asukkaiden sikulien asutus. Paikalta on tehty joitakin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 jo 600\xe2\x80\x93400-luvuilta eaa. Tauromenionin kaupunki perustettiin vuonna 358 eaa., toisin sanoen se oli varsin my\xc3\xb6h\xc3\xa4inen Sisilian kreikkalaiskaupunkien joukossa. Sen perustivat varhaisemman, Syrakusan tyranni Dionysios I:n vuonna 403 eaa. tuhoaman Naksoksen kaupungin entisten asukkaiden j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset._NEWLINE_Antiikin l\xc3\xa4hteiden mukaan naksoslaiset oli kaupunkinsa tuhon j\xc3\xa4lkeen ajettu maanpakoon, ja Dionysios luovutti kaupungin alueen l\xc3\xa4hiseudun sikuleille. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 asettuivat Naksoksen paikan sijasta ylemm\xc3\xa4ksi vuorenrinteelle kaupungin pohjoispuolelle, paikalle, jota kutsuttiin Tauros-vuoreksi. He pystyttiv\xc3\xa4t paikalle alun perin noin vuonna 396 eaa. tilap\xc3\xa4isen asutuksen, mutta my\xc3\xb6hemmin rakensivat sille muurit ja tekiv\xc3\xa4t siit\xc3\xa4 tavallisen kaupungin, jolle antoivat nimen Tauromenion._NEWLINE_Vuonna 394/393 eaa. Dionysios yritti vallata Tauromenionin, mutta ep\xc3\xa4onnistui. Vuonna 392 eaa. tehdyss\xc3\xa4 rauhassa kaupunki alistui Dionysioksen valtaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 karkotti suuren osan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja asutti sinne omia palkkasotilaitaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupungista kuullaan seuraavan kerran vasta vuonna 358 eaa., jolloin Andromakhos, historioitsija Timaioksen is\xc3\xa4, toi paikalle joukon j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olleita, eri puolilta saarta koottuja naksoslaisten j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4, ja asutti n\xc3\xa4m\xc3\xa4 Tauromenioniin. Diodoros Sisilialainen vaikuttaa pit\xc3\xa4neen t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kokonaan uuden kaupungin perustamisena, mutta historian perusteella t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei t\xc3\xa4ysin pid\xc3\xa4 paikkansa, ja ainakin kaupungin vanha nimi s\xc3\xa4ilyi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupunki oli joka tapauksessa kreikkalainen, ja sit\xc3\xa4 pidettiin Naksoksen seuraajana, vaikka se sijaitsikin eri paikassa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Plinius sanoo, ett\xc3\xa4 kaupunki tunnettiin aiemmin nimell\xc3\xa4 Naksos. Kaupungin kansalaisesta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 Tauromenit\xc4\x93s (\xce\xa4\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xce\xaf\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82), my\xc3\xb6hemmin latinaksi Tauromenitanus. _NEWLINE_Uusi kaupunki vaikuttaa nousseen nopeasti kukoistavaksi, ja se vaikuttaa olleen huomattava jo Timoleonin karthagolaisia vastaan suuntautuneen sotaretken aikaan vuonna 345 eaa. Tuolloin se oli ensimm\xc3\xa4inen paikka saarella, johon sotajoukot rantautuivat tultuaan Rhegionista. Kaupunki oli tuohon aikaan edelleen Andromakhoksen vallassa. H\xc3\xa4nen hallintonsa kuvataan hyv\xc3\xa4ksi, erityisesti suhteessa aikakaudelle tyypillisiin tyrannioihin seudun muissa kaupungeissa. Tauromenion liittoutui Timoleonin kanssa, ja Andromakhos pysyi vallassa Timoleonin karkotettua tyrannit muista kaupungeista._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin valta kaupungissa vaikuttaa siirtyneen Syrakusan tyranni Agathokleelle, joka ajoi muun muassa historioitsija Timaioksen maanpakoon. My\xc3\xb6hemmin Tauromenionilla oli oma tyranni, Tyndarion, joka vaikutti samaan aikaan kuin Hiketas Syrakusassa ja Fintias Akragaassa. Tyndarion oli yksi niist\xc3\xa4, jotka kutsuivat Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen sotimaan Sisiliaan, ja samalla liittoutui t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa Syrakusaa vastaan. My\xc3\xb6hemmin Tauromenion oli Syrakusan tyranni Hieron II:n vallassa ja toimi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tukikohtana Messeness\xc3\xa4 valtaa pit\xc3\xa4neit\xc3\xa4 mamertiineja vastaan. Kaupunki j\xc3\xa4i Hieronin valtaan my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n Rooman kanssa vuonna 263 eaa. tekem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sopimuksessa, ja s\xc3\xa4ilyi t\xc3\xa4llaisena t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuolemaan saakka. Ilmeisesti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi se ei esiinny ensimm\xc3\xa4isen puunilaissodan yhteydess\xc3\xa4 264\xe2\x80\x93241 eaa._NEWLINE_Tauromenion l\xc3\xb6i omaa rahaa ainakin 300- ja 200-luvuilla eaa.\n_START_SECTION_\nRoomalainen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nTauromenion tuli Rooman vallan alle vasta kun koko saaresta tehtiin roomalainen provinssi vuoden 241 eaa. j\xc3\xa4lkeen. Sit\xc3\xa4 ei juurikaan mainita toisen puunilaissodan aikaan 218\xe2\x80\x93202 eaa., mutta se vaikuttaa antautuneen roomalaisille hyvill\xc3\xa4 ehdoilla, mist\xc3\xa4 sen hyv\xc3\xa4 asema my\xc3\xb6hemmin roomalaisella kaudella saattaa johtua. My\xc3\xb6hemmin Tauromenion oli yksi Sisilian kolmesta liittolaiskaupungista (civitas foederata), mik\xc3\xa4 tarkoitti etuoikeutettua asemaa ja nimellist\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4. Kaupungin ei edes tarvinnut Messenen tavoin varustaa laivoja Rooman laivastoon.  _NEWLINE_Tauromenion k\xc3\xa4rsi kuitenkin suuresti ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 orjasodasta 135\xe2\x80\x93132 eaa., sill\xc3\xa4 kapinoivat orjat tekiv\xc3\xa4t siit\xc3\xa4 yhden tukikohdistaan ja kykeniv\xc3\xa4t vastustamaan pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n konsuli Rupiliuksen joukkoja. Kaupunki tuli vallatuksi vasta pitk\xc3\xa4n n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4d\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen, kun Sarapion-niminen kapinallisten johtajiin kuulunut petti kaupungin roomalaisille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen henkiinj\xc3\xa4\xc3\xa4neet surmattiin._NEWLINE_Sextus Pompeiuksen sodassa Sisiliassa kaupunki toimi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tukikohtana Octavianusta eli my\xc3\xb6hemp\xc3\xa4\xc3\xa4 Augustusta ja toista triumviraattia vastaan vuonna 36 eaa. Pompeiuksen kukistuttua Augustus teki Tauromeniumista roomalaisen colonian Colonia Tauromeniorum vuonna 30 eaa. Entiset asukkaat karkotettiin tuolloin._NEWLINE_Tauromenium kukoisti seuranneella keisarikaudella, ja se oli Sisilian harvoja huomattavampia paikkoja. Strabon mainitsee kaupungin huomattavana omana aikanaan, vaikkakin se oli pienempi kuin Messene ja Katane. Sek\xc3\xa4 Plinius vanhempi ett\xc3\xa4 Ptolemaios kutsuvat sit\xc3\xa4 coloniaksi. Kaupunki tunnettiin muun muassa viinist\xc3\xa4\xc3\xa4n ja marmoristaan._NEWLINE_Kaupunki s\xc3\xa4ilyi olemassa keskiajalle siirrytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4, ja se oli It\xc3\xa4-Rooman eli Bysantin valtakunnan viimeisi\xc3\xa4 asemia saarella. Saraseenit valtasivat kaupungin vuonna 906 kaksivuotisen piirityksen j\xc3\xa4lkeen, ja tuhosivat sen.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nTauromenionin kaupunkialue k\xc3\xa4sitti noin 65 hehtaarin kokoisen alueen. Se oli rakennettu vuoren rinteeseen tehdyille pengerryksille. Kaupungin s\xc3\xa4ilyneet j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin per\xc3\xa4isin hellenistiselt\xc3\xa4 ja roomalaiselta kaudelta._NEWLINE_Akropoliit ja kaupunginmuurit_NEWLINE_Tauromenionin korkeimpana akropoliina eli linnavuorena toimi oletettavasti ylempi kukkula Tauros-vuoren rinteess\xc3\xa4. Se kohosi jyrkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 jo muutoinkin korkealla olleen kaupungin yl\xc3\xa4puolelle. Siell\xc3\xa4 on nykyisin saraseeniaikainen linnoitus, nykyinen Castello Saraceno (Castello di Taormina). Toisena akropoliina toimi kukkula, jonka etel\xc3\xa4rinteeseen teatteri oli kaiverrettu. Kaupunginmuurien osia on eri puolilla kaupungin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Muureja on s\xc3\xa4ilynyt erityisesti l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kaupungin agoran paikkaa._NEWLINE_Agora ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 sek\xc3\xa4 temppelit_NEWLINE_Kaupungin kreikkalaisena agorana eli kokoontumis- ja kauppapaikkana toimi tasanne teatterin l\xc3\xa4nsipuolella. Se vastaa suurin piirtein nykyist\xc3\xa4 Piazza Vittorio Emanuelea. Agoran l\xc3\xa4nsipuolella nykyisen Santa Caterinan kirkon paikalla sijaitsi ilmeisesti temppeli, joka edusti doorilaista tyyli\xc3\xa4. My\xc3\xb6s nykyisen San Pancrazion kirkon paikalla on ollut temppeli, joka oli oletettavasti omistettu Zeus Serapikselle. Kolmas temppeli sijaitsi ilmeisesti teatterin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4._NEWLINE_Roomalaisella kaudella agora s\xc3\xa4ilyi forumina. Sen l\xc3\xa4helle rakennettiin roomalainen kylpyl\xc3\xa4, jossa oli kolme huonetta. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kaksi oli l\xc3\xa4mmitetty hypokausteilla. Forumin l\xc3\xa4nsisivulla oli pieni roomalaisaikaisen odeion eli musiikkiteatteri, joka oli katettu puisella katolla. Sen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet on ajoitettu 100-luvulle jaa. Ne sijaitsevat heti nykyisen Santa Caterinan kirkon vieress\xc3\xa4._NEWLINE_Teatteri_NEWLINE_Teatteri sijaitsee noin 100 metri\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n forumin paikasta. Se oli rakennettu kaupungin toisen akropoliin rinteeseen roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Teatterin ylemm\xc3\xa4t rakenteet oli tehty roomalaiseen tapaan tiilest\xc3\xa4. Pohjakaava paljastaa, ett\xc3\xa4 paikalla on kuitenkin ollut varhaisempi kreikkalainen teatteri, joka oli tehty hellenistisell\xc3\xa4 kaudella 200-luvulla eaa. ja on muistuttanut monin tavoin Syrakusan teatteria._NEWLINE_Teatterin n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6rakennus on edustanut korinttilaista tyyli\xc3\xa4 ja se on ollut monin tavoin koristeltu. Rakennuksen taustasein\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt poikkeuksellisen hyvin. Katsomosta avautuu suurenmoinen n\xc3\xa4k\xc3\xb6ala Etnan suuntaan, ja mahdollisesti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n taustasein\xc3\xa4\xc3\xa4n oli j\xc3\xa4tetty kolme suurta kaari-ikkunaa. Puolikaarenmuotoisen katsomon istuinkivet ovat kadonneet ja korvattu kunnostuksen yhteydess\xc3\xa4, mutta katsomon takamuuri on s\xc3\xa4ilynyt. My\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 roomalaisella kaudella teatteri muutettiin roomalaisiin n\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6ihin soveltuvaksi areenaksi._NEWLINE_Nykyisin teatterin rauniot ovat Taorminan ja koko Sisilian tunnetuimpia antiikin aikaisia n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 siksi, ett\xc3\xa4 ne ovat s\xc3\xa4ilyneet suhteellisen hyvin, ett\xc3\xa4 ainutlaatuisen sijaintinsa ja n\xc3\xa4k\xc3\xb6alansa vuoksi._NEWLINE_Muut l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset_NEWLINE_Teatterin l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Via Bagnoli Crocelta on l\xc3\xb6ydetty gymnasioniksi oletetun rakennuksen rauniot. Se koostui keskell\xc3\xa4 olleesta peristyyli-pihasta ja sen kolmella tai nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sivulla olleista huoneista. Yksi huoneista on tunnistettu kirjastoksi._NEWLINE_L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 forumia on Naumakhiana (Naumachia) tunnetun koristeellisen tiilimuurin j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet. Muuri oli uloin osa suuresta kaksiosaisesta vesis\xc3\xa4ili\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja muodosti samalla pengerryksen tukimuurin. Suuria vesis\xc3\xa4ili\xc3\xb6it\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s Vicolo Florestalta ja Contrada Giafarilta. Muihin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin lukeutuu muun muassa katukiveyst\xc3\xa4, hautoja, veistoksia, lattiamosaiikkeja ja piirtokirjoituksia eri puolilla kaupungin aluetta ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4.'