b'\n_START_ARTICLE_\nRiikinkukkokehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuurimmassa osassa elinaluettaan riikinkukkokehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 on varsin helposti tunnistettava laji, jota muistuttavia perhosia tavataan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa. Naaraan siipien pohjav\xc3\xa4ri on vaaleanharmaa. Koiraan siipien v\xc3\xa4ri vaihtelee enemm\xc3\xa4n ja etusiivet ovat s\xc3\xa4vylt\xc3\xa4\xc3\xa4n harmaanruskeat kun takasiivet ovat voimakkaan ruosteenkeltaiset. Kummallakin sukupuolella on kaikkien siipien keskell\xc3\xa4 iso silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pl\xc3\xa4. Yleens\xc3\xa4 silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i suorakaiteen muotoinen vaalea alue, mutta muodolla f. deflexa silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pl\xc3\xa4 koskettaa ulompaa poikkiviirua. Muodolta f. obsoleta silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pl\xc3\xa4t puuttuvat. Siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4li on koirailla noin 45\xe2\x80\x9365 mm, naarailla 48\xe2\x80\x9390 mm._NEWLINE_\xe2\x80\x83_NEWLINE_Riikinkukkokehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n toukka on vaaleanvihre\xc3\xa4, ja siin\xc3\xa4 on keltamustia sukasellisia kyhmyj\xc3\xa4. Toukka koteloituu kehr\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 lujatekoisen, p\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4nmuotoisen kotelokopan sis\xc3\xa4lle. Kotelokopan se kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi ravintokasvinsa mustikan varpuun tai maanpinnalle. Varvikosta voikin l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 marjamatkoilla riikinkukkokehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n ruskeita, harvakarvaisia kotelokoppia.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nRiikinkukkokehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 tavataan L\xc3\xa4nsi-Euroopasta Kiinaan ulottuvalla vy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4. Lentoaika on kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maaliskuusta kes\xc3\xa4kuuhun, mutta riippuu leveysasteesta. Suomessa aikuisia perhosia voi tavata toukokuun alusta toukokuun loppuun, mutta Lapissa lentoaika voi olla jopa kuukautta my\xc3\xb6h\xc3\xa4isempi.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nRiikinkukkokehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t loppukev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja alkukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 soilla, kangasmailla ja kosteilla niityill\xc3\xa4. Koiraat ovat liikkeell\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivisin, noin kello 13 ja 18 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana, kun taas naaraat ovat aktiivisimmillaan illalla aurngonlaskusta keskiy\xc3\xb6h\xc3\xb6n._NEWLINE_Riikinkukkokehr\xc3\xa4\xc3\xa4jill\xc3\xa4 on erikoinen kosiok\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen. Naaras eritt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmaan feromoneja, joista muodostuu hajuj\xc3\xa4lki. Koiraalla on \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen tarkat hajuaistimet tuuheissa, sulkamaisissa tuntosarvissaan, ja se pystyy niiden avulla seuraamaan t\xc3\xa4t\xc3\xa4 hajuj\xc3\xa4lke\xc3\xa4 ja lent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n naaraan luo. Vaikka perhonen on yleens\xc3\xa4 harvalukuinen, yht\xc3\xa4 naarasta voi lyhyen ajan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ilmesty\xc3\xa4 kosiskelemaan jopa satoja kookkaita koirasperhosia. Naaras lent\xc3\xa4\xc3\xa4 usein valolle, koiras vain harvoin._NEWLINE_Naaras munii noin 200 munaa ravintokasville hieman maanpinnan yl\xc3\xa4puolelle. Munat kuoriutuvat 10\xe2\x80\x9314 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluessa ja kookkaita, helposti tunnistettavia toukkia voi tavata kes\xc3\xa4kuusta elokuuhun. Riikinkukkokehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 talvehtii kotelona, usein kaksi, mutta joskus jopa kolme kertaa._NEWLINE_Perhosen toukilla loisii useita eri loisk\xc3\xa4rp\xc3\xa4s- ja loispisti\xc3\xa4islajia.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukka on eritt\xc3\xa4in polyfagi, ja sen ravintokasvi vaihtelee alueittain. Suomessa ravintokasvina toimii erityisesti mustikka (Vaccinium myrtillus).'