b'\n_START_ARTICLE_\nAurinkokunnan syntyteorioiden historia\n_START_SECTION_\nSumuteoria\n_START_PARAGRAPH_\nUuden ajan murros loi esille vallankumouksen tieteess\xc3\xa4, jonka my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6iden synnylle alettiin etsi\xc3\xa4 syyt\xc3\xa4. 1700-luvulla esitettiin ensi kertaa ajatus, ett\xc3\xa4 Aurinko ja planeetat ovat syntyneet t\xc3\xa4htienv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 kaasusta tiivistym\xc3\xa4ll\xc3\xa4. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 oletusta kutsutaan nebulaarihypoteesiksi eli sumuteoriaksi. Sen esitti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ruotsalainen tutkija ja mystikko Emanuel Swedenborg. Saksalainen filosofi Immanuel Kant kehitti teoriaa edelleen, mutta tieteellisempi siit\xc3\xa4 tuli vasta ranskalaisen matemaatikon Pierre Laplacen muokattua sit\xc3\xa4. Laplacen teoriassa nopeasti py\xc3\xb6riv\xc3\xa4st\xc3\xa4 auringosta olisi irtautunut sumunriekaleita, jotka olisivat tiivistyneet planeetoiksi oman painovoimansa ansiosta kutistumalla. Laplacen muotoilema teoria oli ristiriitainen eik\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4nyt tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Aurinkokunnan synty\xc3\xa4. Teoria oli ristiriidassa muun muassa Auringon ja planeettojen havaitun impulssimomentin kanssa.\n_START_SECTION_\nProtoplaneetat\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvun alussa T. C. Chamberlin ja F. R. Moulton v\xc3\xa4ittiv\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 planeetat olisivat syntyneet ohi kulkeneen t\xc3\xa4hden kiskaisemasta kaasukielekkeest\xc3\xa4, joka pian tiivistyi kiinteiksi planetesimaaleiksi ja my\xc3\xb6hemmin planeetoiksi. Teoriaa muuntelivat hieman muun muassa James Jeans ja Harold Jeffreys 1918. T\xc3\xa4m\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n teoria ei selitt\xc3\xa4nyt tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti muun muassa Auringon pienen ja planeettojen suuren kulmamomentin synty\xc3\xa4. Niinp\xc3\xa4 monet tutkijat palasivat nebulaarihypoteesin pariin. Gerard Kuiper esitti ajatuksen protoplaneetoista. Harold Urey v\xc3\xa4itti planeettojen syntyneen alle 2200 C:ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tellen kemiallisesta koostumuksesta.\n_START_SECTION_\nPy\xc3\xb6rre- ja kasautumisteoria\n_START_PARAGRAPH_\nSaksalainen Weizs\xc3\xa4cker loi py\xc3\xb6rreteoriansa, jonka mukaan Aurinkoa olisi alussa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6inyt kaasu- ja p\xc3\xb6lykiekko, jossa tapahtui py\xc3\xb6rteily\xc3\xa4. Py\xc3\xb6rteiden solmukohtaan olisi syntynyt planeettoja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 teoria olisi selitt\xc3\xa4nyt muun muassa sen, miksi planeettojen et\xc3\xa4isyydet noudattavat niin sanottua Titiuksen-Boden lakia. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tutkija Otto Schmidt muotoili omia syntyteorioitaan Maan ja Aurinkokunnan synnyst\xc3\xa4 luoden kasautumisteorian, jossa planeetat syntyiv\xc3\xa4t kaasusta ja p\xc3\xb6lyst\xc3\xa4 niin, ett\xc3\xa4 p\xc3\xb6ly tiivistyi planeetoiksi. Teoriaa kehitti edelleen Viktor Safronov. Vuonna 1960 Fred Hoyle v\xc3\xa4itti magneettisten voimien ty\xc3\xb6nt\xc3\xa4neen kaasurenkaan Auringosta, ja t\xc3\xa4st\xc3\xa4 renkaasta tiivistyneen planeettoja. Jo saman vuonna muut tutkijat esittiv\xc3\xa4t vastav\xc3\xa4itteit\xc3\xa4 teoriaa vastaan. Muissa maissa Schmidtin teoriaa tutkivat muun muassa Chushiro Hayashi, G. W. Wetherill ja muut.\n_START_SECTION_\nKiekkoinstabiilisuusteoria\n_START_PARAGRAPH_\nKasautumisteorialle kilpailevan kiekkoinstabiilisuusteorian esittiv\xc3\xa4t amerikkalaiset Alan P. Cameron ja A. G. W. Boss. Sen mukaan Aurinkoa alussa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ineeseen kaasukiekkoon syntyi h\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka kutistuivat kaasuplaneetoiksi oman painovoimansa ansioista. Sis\xc3\xa4planeettojen kaasuvaippa olisi haihtunut pois. 1980-luvulta alkaen kasautumisteoriaa ovat puoltaneet muun muassa amerikkalainen Jack Lissauer. Teoria on kehittynyt voimakkaasti eksoplaneettal\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen takia. On melko j\xc3\xa4rkev\xc3\xa4\xc3\xa4 ajatella, ett\xc3\xa4 Aurinkokunta ja muut planeettakunnat ovat syntyneet samalla tavoin ainakin suureksi osaksi. Monet l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t, muun muassa eksoplaneettal\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ja Kuiperin vy\xc3\xb6hykkeen paljastuminen, tukevat kasautumisteoriaa, johon on lis\xc3\xa4tty ajatus planeettojen vaeltelusta niiden syntymisen j\xc3\xa4lkeen eli migraatioteoria._NEWLINE_Kiistely kiekkoep\xc3\xa4vakaisuusteorian ja kasautumisteorian v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 jatkuu, ja edelleen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kiekkoep\xc3\xa4vakaisuusteoria saattaisi selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 paremmin ainakin hyvin massiivisten eksoplaneettojen synnyn.'