b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen valtiontalous\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen valtiontalous tarkoittaa Suomen valtion tulojen ja menojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 ja rakennetta. Tuloja valtio saa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 ker\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xc3\xa4n veroista ja jonkin verran my\xc3\xb6s esimerkiksi ker\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xc3\xa4n maksuista ja omistamiensa osakkeiden tuotoista. Jos tuloja on enemm\xc3\xa4n kuin menoja, valtiontalous on ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4inen, ja jos tuloja on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin menoja, talous on alij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4inen. Valtiontalouden alij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 voidaan pienent\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi karsimalla menoja tai ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti veroja tai muita tuloja. Jos n\xc3\xa4in ei tehd\xc3\xa4, valtion on otettava alij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4n verran lainaa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVerotulojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 suhteessa kansantuotteeseen on pienentynyt Suomessa vuodesta 1995 alkaen l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sen vuoksi, ett\xc3\xa4 palkkojen verotusta on pienennetty. Suomen valtionvelka vastasi Tilastokeskuksen vuoden 2013 ennakkotiedon mukaan 46,4 prosenttia Suomen bruttokansantuotteesta. Vuonna 2014 Suomen valtiontalouden alij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli 6,7 miljardia euroa. Suomen valtio paikkasi valtiontalouden alij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 vuonna 2015 myym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 omistamansa Solidiumin omaisuutta l\xc3\xa4hes miljardin euron arvosta._NEWLINE_Valtio on leikannut kuntien valtionosuuksia, mik\xc3\xa4 on siirt\xc3\xa4nyt s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t kuntien teht\xc3\xa4viksi ja on syntynyt painetta korottaa kuntien veroja tai velkaantua. Valtio on luvannut korvata valtionosuusmenetyksi\xc3\xa4 korotetulla yhteis\xc3\xb6vero-osuudella sek\xc3\xa4 suuntaamalla j\xc3\xa4teveron tuoton kunnille. Valtionosuuksien leikkaukset kurittavat erityisesti maaseudun kuntia, jotka eiv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6dy korotetusta yhteis\xc3\xb6vero-osuudesta._NEWLINE_Joulukuussa 2018 Suomi lyhensi valtionvelkaa 0,9 miljardilla eurolla.\n_START_SECTION_\nValtionvelka\n_START_PARAGRAPH_\nVelkarahan avulla tapahtuva elvytys on usein tietoinen valinta, jonka tavoitteena on pirist\xc3\xa4\xc3\xa4 kansantaloutta laskusuhdanteen aikana. Suomi otti paljon lainaa toisen maailmansodan aikana sek\xc3\xa4 1990-luvun laman aikana. Molempina ajanjaksoina valtionvelka ylsi jopa 70 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Valtion velkaantumisaste pieneni 1990- ja 2010-luvuilla tasaisen jyrk\xc3\xa4sti aina 30 prosenttiin asti, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se alkoi j\xc3\xa4lleen kasvaa vuonna 2008._NEWLINE_Euroopan unionin j\xc3\xa4senyys asettaa nykyisin rajoja valtioiden velanottoon, sill\xc3\xa4 vuonna 1997 solmitun vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan Euroopan unionin j\xc3\xa4senvaltion julkinen velkaantuminen ei saisi ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 60 prosenttia bruttokansantuotteesta eik\xc3\xa4 alij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4 saisi ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kolmen prosentin viitearvoa. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vakaus- ja kasvusopimuksen asettamat rajat eiv\xc3\xa4t toteudu, ja EU:n j\xc3\xa4senvaltioista vain osa t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kriteerit. Esimerkiksi Saksan velka-aste oli 2017 noin 64\xc2\xa0% ja Ranskan noin 97\xc2\xa0% BKT:sta.\n_START_SECTION_\nValtion omaisuus ja nettovelkaantuneisuus\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen valtionvelka oli eurom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isesti noin 105 miljardia euroa ja osuutena bruttokansantuotteesta noin 61,4 prosenttia joulukuussa 2017._NEWLINE_Suomen valtio kuitenkin omistaa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti omaisuutta: Senaatti-kiinteist\xc3\xb6jen kautta kiinteist\xc3\xb6j\xc3\xa4, \xc3\xb6ljynjalostaja Nesteen osakkeita, energiayhti\xc3\xb6 Fortumin osakkeita, Mets\xc3\xa4hallituksen kautta valtion mets\xc3\xa4t ja Solidium-yhti\xc3\xb6n ja Valtion kehitysyhti\xc3\xb6 Vaken kautta yritysten osakkeita. Kun valtionvelasta v\xc3\xa4hennet\xc3\xa4\xc3\xa4n valtion omaisuuseri\xc3\xa4, saadaan nettovelkaantuneisuus. Vuonna 2014 Helsingin Sanomat arvioi, ett\xc3\xa4 Suomen valtiolla oli noin 83 miljardia euroa omaisuutta.\n_START_SECTION_\nMatalat korot\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen valtio sai tammikuussa 2019 lainaa kansainv\xc3\xa4lisilt\xc3\xa4 rahoitusmarkkinoilta negatiivisella korolla (miinuskorko) 6 vuoden juoksuajalla, puolen prosentin korolla 15 vuoden juoksuajalla ja aavistuksen alle prosentin korolla 30 vuoden juoksuajalla. Suomelle lainataan rahaa yht\xc3\xa4 luottavaisesti kuin Saksalle. Negatiivinen korko tarkoittaa, ett\xc3\xa4 Suomelle lainataan rahaa siten, ett\xc3\xa4 lainanantaja tekee pienen tappion ja nollakorolla lainanantaja ei saa mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista korvausta.\n_START_SECTION_\nSuomen Pankin omistama osuus velasta\n_START_PARAGRAPH_\nVuodesta 2015 alkaen tai sen j\xc3\xa4lkeen Suomen Pankki on hankkinut omistukseensa noin 28 miljardin euron arvosta Suomen velkaa. Taloustoimittaja Jan Hurrin mukaan Suomen valtio maksaa Suomen Pankille valtionvelan korkoja ja p\xc3\xa4\xc3\xa4oman palautuksia, mutta Suomen Pankki maksaa saamansa korkotulot voitonjakona takaisin valtiolle. Suomen Pankki voi my\xc3\xb6s sijoittaa velkakirjojen er\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisist\xc3\xa4 koituvat p\xc3\xa4\xc3\xa4oman palautukset samanlaisiin Suomen valtion velkakirjoihin. Hurrin mukaan jos velkakirjat j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t Suomen Pankin haltuun pysyv\xc3\xa4sti, muuttuu t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ep\xc3\xa4suora velkahuojennus my\xc3\xb6s pysyv\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nJulkisuudessa esitettyj\xc3\xa4 talouspoliittisia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nValtiovarainministeri\xc3\xb6n alivaltiosihteeri Timo Viherkentt\xc3\xa4 kannattaa rakenteellisia uudistuksia verojen korottamisen ja menojen leikkaamisen sijaan. Virherkentt\xc3\xa4 j\xc3\xa4tt\xc3\xa4isi menojen karsintaehdotukset poliitikkojen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Talouspolitiikan arviointineuvosto on suositellut, ett\xc3\xa4 hallitus ei tekisi uusia talouspolitiikkaa kirist\xc3\xa4vi\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 vuosina 2015 ja 2016. Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Risto E. J. Penttil\xc3\xa4n mukaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2015 valittava uusi Suomen hallitus joutuu tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n viiden miljardin euron leikkaukset. Ben Zyskowiczin esittelem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 leikkauslistassa olisi leikkauksia 2,6 miljardia euroa. Kokoomuksen puheenjohtaja Alexander Stubb on pit\xc3\xa4nyt keskustan kahden miljardin euron s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6summaa liian pienen\xc3\xa4. Juha Sipil\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4 pelkkien leikkauslistojen tekeminen ei ole j\xc3\xa4rkev\xc3\xa4\xc3\xa4. Keskusta on kehitellyt ajatusta yritysten kasvurahastosta. Sipil\xc3\xa4 on esitt\xc3\xa4nyt idean kasvurahastosta jo vuonna 2012. 2017 el\xc3\xa4kkeelle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 Verohallinnon p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Ruuhonen sanoi ett\xc3\xa4 monia tutkijoiden esitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 uudistuksia ei toteuteta, vaan asioista p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t etuk\xc3\xa4teen pienet piirit.'