b'\n_START_ARTICLE_\nSamuli Rantanen\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6historia\n_START_PARAGRAPH_\nRantasen vanhemmat olivat torppari Matti Juhonpoika ja Hedvig Israelintyt\xc3\xa4r. H\xc3\xa4n oli huutolaisena kuuden vuoden ajan ja sen j\xc3\xa4lkeen renkin\xc3\xa4 kahdeksan vuotta. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n oli torpparina Keuruulla ja ty\xc3\xb6skenteli my\xc3\xb6s suutarina. Rantasen puoliso oli vuodesta 1891 l\xc3\xa4htien Lydia Vilhelmiina Haitto._NEWLINE_Sosialidemokraatteja edustanut Rantanen valittiin eduskuntaan Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vaalipiirist\xc3\xa4 vuoden 1907 vaaleissa. Toisen kerran h\xc3\xa4n oli kansanedustajana vuonna 1917.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nSis\xc3\xa4llissodan alettua valkoiset pid\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t Keuruulla helmikuun ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 viisi henkil\xc3\xb6\xc3\xa4, joiden joukossa oli Rantasen lis\xc3\xa4ksi nelj\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaartin j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Pid\xc3\xa4tetyt miehet olivat koko ajan pysytelleet kodeissaan, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 olleet ottaneet mill\xc3\xa4\xc3\xa4n tavoin osaa punakaartien sotilaalliseen toimintaan. Rantasen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa vastustaneen aseelliseen kapinaan ryhtymist\xc3\xa4 viimeiseen asti. Pid\xc3\xa4tykset oli ilmeisesti j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikapteeni Paul Wallenius, joka m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si \xc3\x84ht\xc3\xa4rist\xc3\xa4 kotoisin olleen suojeluskuntalaisen Kalle A. Ritokankaan kuljettamaan vangit junalla Sein\xc3\xa4joelle. Samassa junassa matkusti Rantasen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s toinen kansanedustaja, nuorsuomalaisia edustanut lakimies Jonas Castr\xc3\xa9n. _NEWLINE_Ritokangas alaisineen teloitti vangitut Sein\xc3\xa4joella 2.\xe2\x80\x933. helmikuuta kapinaan yllytyksest\xc3\xa4 syytettyn\xc3\xa4. Rantasen lis\xc3\xa4ksi ammuttiin Keuruulta kotoisin olleet nahkuri Eevert Lampinen (s. 1874) ja sekaty\xc3\xb6mies Heikki Saxberg (s. 1882) sek\xc3\xa4 vilppulalaiset ty\xc3\xb6mies Nikolai Lahtinen (s. 1887) ja tynnyrintekij\xc3\xa4 Juho Salonen (s. 1879). Teloitukset rikkoivat Mannerheimin ja senaatin antamaa julistusta suojeluskuntien aseellisesta vastustamisesta maanpetoksena, koska yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n heist\xc3\xa4 ei ollut liittynyt aseelliseen vastarintaan. Ritokangas kuvaili itse teloituksia vuosi sodan j\xc3\xa4lkeen ilmestyneess\xc3\xa4 Arvid Borgin teoksessa \xc3\x84ht\xc3\xa4rin suojeluskunta Suomen vapaussodassa 1918.'