b'\n_START_ARTICLE_\nObservatorion valtaus\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin yliopiston observatorion valtaus oli opiskelijaradikalismiin ja Helsingin yliopiston t\xc3\xa4htitieteen laitoksen sis\xc3\xa4isiin erimielisyyksiin liittyv\xc3\xa4 tapahtuma vuonna 1969.\n_START_SECTION_\nTapahtuman taustat\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin yliopiston Observatorio valmistui vuonna 1834 T\xc3\xa4htitorninm\xc3\xa4elle Helsinkiin. Observatorion suunnittelivat Carl Ludvig Engel ja Friedrich Wilhelm August Argelander, joka oli yliopiston t\xc3\xa4htitieteen professori vuodesta 1828. Observatorio oli ollut esimiehen asuntona perustamisestaan l\xc3\xa4htien._NEWLINE_1960-luvun lopussa t\xc3\xa4htitieteen professori Gustaf J\xc3\xa4rnefelt oli siirtym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 el\xc3\xa4kkeelle, joten uuden professorin haku oli k\xc3\xa4ynnistym\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4iselle sijalle tiedekunta asetti t\xc3\xa4htitieteen henkil\xc3\xb6kohtaisen ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin Jaakko Tuomisen, joka oli h\xc3\xa4vinnyt niukasti J\xc3\xa4rnefeltille 1940-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 edellisess\xc3\xa4 professorin haussa. Toiselle sijalle tiedekunta asetti sovelletun matematiikan professorin Paul Kustaanheimon. Professoriksi presidentti Urho Kekkonen nimitti Kustaanheimon, mik\xc3\xa4 oli varsin poikkeuksellinen toimenpide. Asiassa ei auttanut sek\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 presidentti Kekkoselle toimitettiin nuorempien opettajien ja opiskelijoiden kirjelm\xc3\xa4 Tuomisen tueksi.\n_START_SECTION_\nObservatorion valtaus\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1969 professori Gustaf J\xc3\xa4rnefelt oli muuttanut pois observatoriosta. Uudeksi professoriksi nimitetty Paul Kustaanheimo aikoi muuttaa observatorioon asumaan. Est\xc3\xa4\xc3\xa4kseen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n astrofysiikan laboratorion v\xc3\xa4ki professori Tuomista lukuun ottamatta tilasi muuttoauton 3.12.1969 ja muutti observatorioon ilman yliopiston lupaa. Toimenpidett\xc3\xa4 tuki muun muassa joukko valtiotieteiden opiskelijoita. Tapahtumaa on totuttu nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n observatorion valtaukseksi. Valtaajia oli kaikkiaan useita kymmeni\xc3\xa4._NEWLINE_Observatorion valtaajat esittiv\xc3\xa4t tiedekunnalle kolme vaatimusta. Ensinn\xc3\xa4kin observatorion tilat oli saatava tutkimus- ja opetusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Toiseksi t\xc3\xa4htitieteen tutkintovaatimukset oli uudistettava. Kolmanneksi laitosdemokratia oli toteutettava._NEWLINE_Yliopisto suhtautui valtaajiin hyvin ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4isesti. Kahteen ensimm\xc3\xa4iseen vaatimukseen suostuttiin, mutta kolmanteen ei voitu virallisesti suostua. Jo seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 yliopisto alkoi muuttaa entist\xc3\xa4 esimiehen asuntoa ty\xc3\xb6tiloiksi.\n_START_SECTION_\nValtauksen j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nKustaanheimo sai virkavapautta vuonna 1970. Eron t\xc3\xa4htitieteen professorin virasta h\xc3\xa4n sai 1977. Jaakko Tuomisesta tuli t\xc3\xa4htitieteen professorin viransijainen vuoteen 1974 saakka, jolloin h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i el\xc3\xa4kkeelle. Silloin aloitettiin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jossa jokainen, jolla oli t\xc3\xa4htitieteen dosentin arvo, oli vuorollaan vuoden t\xc3\xa4htitieteen professorin viransijaisena. Laitoksen asioista p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin laitoskokouksissa, joihin saivat kaikki kiinnostuneet osallistua.'