b'\n_START_ARTICLE_\nRagnhild K\xc3\xa5ta\n_START_PARAGRAPH_\nRagnhild Tollefsen K\xc3\xa5ta (23. toukokuuta 1873 \xe2\x80\x93 12. helmikuuta 1947) oli tunnettu norjalainen kuurosokea tytt\xc3\xb6. H\xc3\xa4n oli Norjassa ensimm\xc3\xa4inen, joka kyseisest\xc3\xa4 kaksoisaistivammasta huolimatta sai kunnollisen koulutuksen. Kuurosokeudestaan huolimatta h\xc3\xa4n oppi puhumaan ja inspiroi Helen Kelleri\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n saman.\n_START_SECTION_\nLapsuus\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa5ta syntyi K\xc3\xa5taeietiss\xc3\xa4, Vestre Slidress\xc3\xa4, Opplandin l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n oli syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ysin terve lapsi. K\xc3\xa5ta menetti n\xc3\xa4k\xc3\xb6-, kuulo-, haju- ja makuaistinsa kolmen ja puolen vuoden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mahdollisesti tulirokon seurauksena.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nHalvard Bergh tapasi K\xc3\xa5tan vuonna 1887 ja kirjoitti h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 sanomalehteen. Kuuro Lars A. Havstad luki jutun, ja K\xc3\xa5ta p\xc3\xa4\xc3\xa4si opiskelemaan Havstadin langon Elias Hofgaardin johtamaan kuurojen-instituuttiin. Kun Hofgaard suostui ottamaan K\xc3\xa5tan koulunsa oppilaaksi, valtio maksoi kulut. Koulussa K\xc3\xa5ta oppi puhumaan, kirjoittamaan ja lukemaan Braillea eli pistekirjoitusta._NEWLINE_Kun Hofgaard alkoi opettaa K\xc3\xa5taa puhumaan, h\xc3\xa4n j\xc3\xa4rkeili, ett\xc3\xa4 kuurosokea lapsi hy\xc3\xb6tyisi eniten puhekyvyst\xc3\xa4, kuin pelkist\xc3\xa4 viittomakielen sormiaakkosten opettelusta. Hofgaard opetti K\xc3\xa5tan ensin \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjaimia, seuraavaksi yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tavuja ja lopulta monitavuisia sanoja, ennen kuin opetti t\xc3\xa4lle niiden todellisen merkityksen. Siksi harjoitusten kohdalla toimittiin aluksi kuin kyseess\xc3\xa4 olisi ollut uusi, monimutkainen peli. Ensimm\xc3\xa4iset opetetut ja k\xc3\xa4ytetyt sanat olivat ur (kello TAI katsoa), fot (jalka) ja bord (p\xc3\xb6yt\xc3\xa4). Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1889 K\xc3\xa5ta kykeni sanomaan jo yksinkertaisia lauseita._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin tunnettu kuurosokea Helen Keller sai tiet\xc3\xa4\xc3\xa4, kuinka K\xc3\xa5ta oli oppinut puhumaan, ja yritti opetella itse puhumaan samalla tavalla. Helen ei tosin ollut ihan yht\xc3\xa4 menestyksek\xc3\xa4s, vaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n "suullinen kieli" j\xc3\xa4i melko ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4ksi ja vain l\xc3\xa4heiset yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t ymm\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAikuisuus\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa5ta sai konfirmaation kes\xc3\xa4kuussa vuonna 1897. H\xc3\xa4net kuvattiin huumorintajuiseksi, iloluontoiseksi, puheliaaksi ja vahvasti uskovaiseksi ihmiseksi. K\xc3\xa5ta kuoli vuonna 1947 saatuaan keuhkoputkentulehduksen.'