b'\n_START_ARTICLE_\nPierre Schaeffer\n_START_PARAGRAPH_\nPierre Schaeffer (14. elokuuta 1910 Nancy \xe2\x80\x93 19. elokuuta 1995 Aix-en-Provence) oli ranskalainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4, insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri, musiikintutkija ja kirjailija. H\xc3\xa4net tunnetaan parhaiten konkreettisen musiikin koulukunnan perustajana, mutta h\xc3\xa4nen monialainen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s laajan kirjallisen tuotannon fiktiivisist\xc3\xa4 esseist\xc3\xa4 akustiikan tutkielmiin.\n_START_SECTION_\nLapsuus ja opiskelu\n_START_PARAGRAPH_\nPierre Schaeffer syntyi 14.8.1910 Pohjois-Ranskalaiseen Nancyn kaupunkiin. H\xc3\xa4nen vanhempansa opettivat musiikkia Nancyn konservatoriossa, mutta h\xc3\xa4n itse p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi insin\xc3\xb6\xc3\xb6riopintojen pariin ja valmistui pariisilaisesta \xc3\x89cole sup\xc3\xa9rieure d\'\xc3\xa9lectricit\xc3\xa9 -oppilaitoksesta. Insin\xc3\xb6\xc3\xb6riopintojensa lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n opiskeli matematiikkaa, filosofiaa ja musiikkia sek\xc3\xa4 toteutti taiteellisia taipumuksiaan katolisissa partioryhmiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRanskan yleisradio\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1934 Schaeffer aloitti ty\xc3\xb6skentelyn Strasbourgin televiestint\xc3\xa4keskuksessa, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4net siirrettiin Pariisin radioon. Schaeffer ty\xc3\xb6skenteli suurimman osan urastaan Ranskan yleisradioyhti\xc3\xb6 ORTF:n palveluksessa. H\xc3\xa4n toimi alkuvaiheessa radioteatteril\xc3\xa4hetysten \xc3\xa4\xc3\xa4nisuunnittelijana, mutta v\xc3\xa4hitellen h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 nousi yh\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4n rooliin. Vuonna 1943 h\xc3\xa4n julkaisi tutkielman L\xc2\xb4esth\xc3\xa9tique et la technique des arts-relais, joka k\xc3\xa4sittelee toistov\xc3\xa4lineen tekstiin tuottamia uusia merkityksi\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\xa4\xc3\xa4ni ei toiminut en\xc3\xa4\xc3\xa4 pelkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 teatterin kulissina, vaan "puhui my\xc3\xb6s itse". H\xc3\xa4n rinnasti kehityksen elokuvaan, joka oli alussa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 teatteriesityksen taltiointia, mutta itsen\xc3\xa4istyi pian omaksi taidemuodokseen. Vuonna 1943 perustettiin  kokeilustudio Studio d\xc2\xb4essai, jossa h\xc3\xa4n kehitti kokeellista l\xc3\xa4hestymistapaansa edelleen. Ensimm\xc3\xa4inen konkreettisen musiikin esitys radiossa, concert de bruits, l\xc3\xa4hetettiin kuitenkin vasta sodan j\xc3\xa4lkeen 5. lokakuuta 1948.\n_START_SECTION_\nSuhde Vichyn hallitukseen ja Ranskan vastarintaliikkeeseen\n_START_PARAGRAPH_\nSchaeffer ty\xc3\xb6skenteli Radio Jeunesse-ohjelmassaan Vichyn hallituksen rahoittamana. Hallitus ei kuitenkaan alkuvaiheessa osoittanut suurta kiinnostusta Schaefferin toimintaa kohtaan ja h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sai autonomian taiteellisten sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6jen tuottamiseen. Schaefferin l\xc3\xa4hipiiriin kuului vastarintaliikkeen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n itse oli aktiivisesti mukana liikkeen toiminnassa viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1943 \xc3\xa4\xc3\xa4nitetty\xc3\xa4\xc3\xa4n liikkeeseen kuuluvien taiteilijoiden teoksia. H\xc3\xa4n auttoi juutalaisia tuttaviaan palkkaamalla heit\xc3\xa4 orkesteriinsa ja auttamalla heit\xc3\xa4 salaamaan identiteettins\xc3\xa4. Schaefferin toiminnan todellisen luonteen paljastuttua vuonna 1944 h\xc3\xa4n sai potkut itse perustamastaan Studio d\xc2\xb4essaist\xc3\xa4. Saksalaismiehityksen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kuulusteltiin my\xc3\xb6s kenraali Charles de Gaullen tukijoiden toimesta, koska h\xc3\xa4n oli tuottanut Vichyn hallituksen rahoittamia ohjelmia.\n_START_SECTION_\nSodan j\xc3\xa4lkeinen toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Studio d\xc2\xb4essai avattiin uudelleen ja Schaeffer kutsuttiin takaisin perustamaan Club d\xc2\xb4Essai -ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4. Ryhm\xc3\xa4 toimi er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena kollektiivisena luovana laboratoriona, jossa Schaeffer jatkoi uudenlaisten \xc3\xa4\xc3\xa4nellisten ilmaisutapojen etsimist\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin Schaeffer perusti Groupe de Recherche de Musique Concr\xc3\xa8te -ryhm\xc3\xa4n, jossa jatkoi taiteellista toimintaansa yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 mm. s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Pierre Henryn kanssa. Schaeffer kuoli 19.8.1995 Aix-En-Provence:ss\xc3\xa4 Ranskassa.\n_START_SECTION_\nTyyli, tekniikka ja vastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nSchaeffer ei itse ajatellut perustaneensa uutta koulukuntaa, koska ei ollut ainoa saman tyyppisist\xc3\xa4 kokeiluista kiinnostunut s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4. H\xc3\xa4n onnistui kuitenkin kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n systemaattisen metodin ja teoreettisen viitekehyksen ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rille ja k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n konkreettisen musiikin koulukunnan perustajana. Termi on Schaefferin itsens\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottama. Se viittaa h\xc3\xa4nen mukaansa olevaisen kahteen perusaspektiin, konkreettiseen ja abstraktiin. Hieman provosoiva termivalinta oli osin vastareaktiota aikakauden vallitsevalle suuntaukselle, jonka h\xc3\xa4n koki painottavan liikaa musiikin alistamista abstraktien k\xc3\xa4sitteellisten prosessien kontrolliin. H\xc3\xa4nen mukaansa konkreettisen musiikin syntyprosessi kulkee vastakkaiseen suuntaan kuin perinteiseen musiikin s\xc3\xa4velt\xc3\xa4minen. H\xc3\xa4n aloitti luonnossa olevasta konkreettisesta \xc3\xa4\xc3\xa4nimateriaalista ja pyrki abstrahoimaan siit\xc3\xa4 musiikillisia piirteit\xc3\xa4. Perinteinen s\xc3\xa4vellysprosessi taas alkaa idean tasolta, joka manifestoituu partituurin v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 konkreettisesti soivaksi esitykseksi. Schaeffer tiedosti kuitenkin, ett\xc3\xa4 molemmat aspektit ovat aina l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 kaikissa luovissa prosesseissa ja korosti termivalinnallaan muutosta perinteisiin ja vallitseviin n\xc3\xa4kemyksiin.  _NEWLINE_Schaeffer n\xc3\xa4ki ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 jatkeena kehityskululle, jossa timbre nousi v\xc3\xa4hitellen koristeellisesta piirteest\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4n asemaan. H\xc3\xa4n samaistui muun muassa Stravinskyn pyrkimyksiin luoda uusia itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 musiikillisen ilmaisun ulottuvuuksia, jotka perustuvat muihin \xc3\xa4\xc3\xa4nen parametreihin, kuin \xc3\xa4\xc3\xa4nenkorkeuteen. H\xc3\xa4n piti my\xc3\xb6s Messiaenin lintus\xc3\xa4vellyksi\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisina konkreettisina kokeiluina. H\xc3\xa4nen suurin vaikutteensa perinteisen l\xc3\xa4nsimaisen taidemusiikin piirist\xc3\xa4 oli Bach, jota h\xc3\xa4n piti "puhtaan musiikin" ylitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 edustajana. Mozartin musiikkia h\xc3\xa4n puolestaan piti jopa hieman pinnallisena. _NEWLINE_Sarjallisen menetelm\xc3\xa4n soveltaminen perinteisille intrumenteille s\xc3\xa4vellettyyn musiikkiin ei ollut Schaefferin mielest\xc3\xa4 tarkoituksenmukaista. Kompleksiseen \xc3\xa4\xc3\xa4nimateriaaliin sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 sen sijaan oli sopivaa, kunhan siihen ei rajoituta yksipuolisesti. Konkreettinen musiikki voi sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s tonaalisia elementtej\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen mukaansa ainoastaan konkreettisella musiikilla oli mahdollista s\xc3\xa4velt\xc3\xa4\xc3\xa4 aidosti atonaalista, tonaalisista assosiaatioista t\xc3\xa4ysin vapaata musiikkia. My\xc3\xb6s toonika-dominanttisuhteen puuttuminen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 soitinmusiikkia, koska se kuullaan suhteessa vuosisatojen tonaaliseen perinteeseen, vaikka teos ei t\xc3\xa4t\xc3\xa4 suhdetta sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4isik\xc3\xa4\xc3\xa4n. Osin samoista syist\xc3\xa4 h\xc3\xa4n suhtautui varauksella my\xc3\xb6s Stockhausenin ja K\xc3\xb6lnin koulukunnan harjoittamaan elektronische music -suuntaukseen. H\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n suuntaus ei kyennyt uudistamaan musiikillista ajattelua vaan teki vanhoihin konventioihin pohjautuvaa musiikkia uudenlaisilla soittimilla. Stockhausen puolestaan syytti Schaefferia liiallisesta empirismist\xc3\xa4 ja anarkismista. Kaiken kaikkiaan konkreettinen musiikki jakoi mielipiteit\xc3\xa4. Dodekafonikot suhtautuivat siihen aluksi jopa vihamielisesti, mutta Schaefferin teokset saivat kuitenkin innostuneen vastaanoton Darmstadtin kes\xc3\xa4leirill\xc3\xa4.   _NEWLINE_Kysymys siit\xc3\xa4 tulisiko h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n kutsua musiikiksi ajautui Schaefferin mukaan helposti ep\xc3\xa4olennaiseen v\xc3\xa4ittelyyn musiikki-termin m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelyst\xc3\xa4 "itse asian" sijaan. H\xc3\xa4n vastasi kuitenkin kysymykseen analogialla meren aalloista. Istuessaan luolassa meren aaltoja kuunnellen h\xc3\xa4n koki voimakkaan esteettisen el\xc3\xa4myksen ja kuuli jokaisen aallon variaationa samasta muuttumattomasta teemasta. H\xc3\xa4n ymm\xc3\xa4rsi ottavansa ensimm\xc3\xa4isen musiikillisen askeleen tietoisella valinnalla, jossa irrottaa \xc3\xa4\xc3\xa4nen syntytavastaan ja kontekstistaan kuunnellen sit\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4 vuoksi. \xc3\x84\xc3\xa4nen kuuntelemista irrallaan kontekstista ja merkityssis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4 Schaeffer kutsuu pelkistetyksi kuunteluksi, joka on keskeinen k\xc3\xa4site h\xc3\xa4nen teoreettisessa ajattelussaan.'