b'\n_START_ARTICLE_\nMerikartta\n_START_PARAGRAPH_\nMerikartta eli merikortti (< ruots. sj\xc3\xb6kort) on kartta, jossa kuvataan meri- ja vesialueiden pohjanmuodot sek\xc3\xa4 rantaviivat. Mittakaavasta riippuen siihen voi olla yksityiskohtaisesti merkittyn\xc3\xa4 syvyystietojen lis\xc3\xa4ksi muun muassa rannikon ja saarten pinnanmuodot, vesiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4t, satamat, merenpohjan luontaiset esteet, kuten karikot ja matalikot, rantaviivan yksityiskohdat, merenkululle vaaralliset kohteet, kuten hylyt, luonnolliset sek\xc3\xa4 ihmisen rakentamat navigoinnin apuna k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4t kohteet, kuten majakat, tunnusmajakat, loistolaitteet, viitat, v\xc3\xa4yl\xc3\xa4ohjauslaitteet ja kummelit. Lis\xc3\xa4ksi karttaan voi olla merkittyn\xc3\xa4 merivirrat ja niiden voimakkuudet sek\xc3\xa4 poikkeamat Maan magneettikent\xc3\xa4st\xc3\xa4. _NEWLINE_Merikartat ovat v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 navigoinnin apuv\xc3\xa4lineit\xc3\xa4, ja useissa valtioissa painettu merikartta on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty alusten pakolliseksi varusteeksi.\n_START_SECTION_\nSijainnit ja suunnat\n_START_PARAGRAPH_\nMaantieteelliset koordinaatit ilmoitetaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n merikartoissa yleens\xc3\xa4 WGS 84 -j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n mukaan. Karttaprojektiona on tyypillisesti Mercatorin projektio, jossa pituuspiirit ovat kartalla pystysuoria ja leveyspiirit vaakasuoria. Tosipohjoinen on t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in kartassa suoraan yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in. Toisinaan k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n gnomonista projektiota._NEWLINE_Magneettisen pohjoissuunnan poikkeama tosipohjoisesta eli eranto vaihtelee eri puolilla maapalloa. Karttalehden esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n alueen eranto ilmoitetaan merikartassa numeerisesti ja usein my\xc3\xb6s kompassiruusulla.\n_START_SECTION_\nYksityiskohtainen tieto merikartalla\n_START_PARAGRAPH_\nMerikartassa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4t symbolit antavat yksityiskohtaista tietoa meren pohjasta, vedenalaisista kareista, merimerkeist\xc3\xa4 tai maamerkeist\xc3\xa4 merenkulkijalle. Toiset symbolit n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tietoa poijujen, valojen, majakoiden, rannikon ja maaston muodon rakenteista, joita voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 apuna sijainnin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4misess\xc3\xa4. _NEWLINE_V\xc3\xa4rej\xc3\xa4 merikartoissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n osoittamaan eroja meren ja kuivan maan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, vuorovedenveden ja merenpohjan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, joka on aina vedenalainen ja osoittamaan veden syvyytt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSyvyys\n_START_PARAGRAPH_\nSyvyydet, jotka on luodattu, n\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kartalla numeroina. Syvyydet on merkitty yleisimmin metrein\xc3\xa4. Joskus vanhemmissa kartoissa, kuten Yhdysvaltain hallituksen julkaisemissa, k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s mittayksikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 jalkaa tai sylimittaa. V\xc3\xa4rilliset alueet merikartassa varoittavat matalista vesist\xc3\xa4 tai vaarallisista vedenalaisista esteist\xc3\xa4, karikoista, hylyist\xc3\xa4 jne.\n_START_SECTION_\nVuorovesi\n_START_PARAGRAPH_\nVuorovedenveden nopeudet ja muut vahvat virtaukset osoitetaan erikoiskarttamerkeill\xc3\xa4. Vuoroveden muutokset saatetaan n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kartoilla vuorovesivesitaulukkoina, jotka n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t vuoroveden nopeuden ja suunnan vuoroveden jokaisena tuntina.\n_START_SECTION_\nMerikarttamerkit\n_START_PARAGRAPH_\nEri maiden karttalaitokset julkaisevat merikarttojen ohella my\xc3\xb6s teosta, jonka nimi on INT 1 (tai Kartta 1, miss\xc3\xa4 sana Kartta on sill\xc3\xa4 kielell\xc3\xa4, jolla teos on julkaistu, esim. engl. Chart 1). Siin\xc3\xa4 on kuvattu kaikki merikartoilla k\xc3\xa4ytetyt symbolit ja k\xc3\xa4sitteet.\n_START_SECTION_\nMerikarttojen valmistus ja julkaisu\n_START_PARAGRAPH_\nMerikartat perustuvat muun muassa hydrograafisiin tutkimuksiin. Syvyyksi\xc3\xa4 on eri aikakausina mitattu eri menetelmin. Nykyisin k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kaikuluotausta.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6inen merikartta\n_START_PARAGRAPH_\nMerikartta voi my\xc3\xb6s olla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isess\xc3\xa4 muodossa, jolla voidaan tietyin edellytyksin korvata laivoilla k\xc3\xa4ytetyt paperiset merikartat. Jotta alus voi purjehtia pelkill\xc3\xa4 elektronisilla merikartoilla, sill\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytyy olla hyv\xc3\xa4ksytty ja varmennettu ECDIS-laite (engl. Electronic Chart Display and Information System), jossa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n virallisia ENC-karttoja (engl. Electronic Navigation Chart). ECDIS-laitteen varmennus tapahtuu k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kahdentamalla koko aluksen ECDIS-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Elektronisen kartta-aineiston t\xc3\xa4ytyy t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in olla virallisen merikarttalaitoksen tuottamaa. Suomessa sellaista aineistoa Suomen alueelta tuottaa Liikennevirasto.'