b'\n_START_ARTICLE_\nJevonsin paradoksi\n_START_PARAGRAPH_\nTaloustieteess\xc3\xa4 kutsutaan Jevonsin paradoksiksi (joskus Jevonsin vaikutus) tilannetta, jossa teknologinen kehitys tai hallituksen politiikka tehostaa resurssien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 (eli v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 tiettyyn ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n kuluvien resurssien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4), mutta siit\xc3\xa4 seuraava kysynn\xc3\xa4n lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen johtaa kulutusasteen kasvuun.   Jevonsin paradoksi on ehk\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6taloustieteen tunnetuin paradoksi.  Useimmat hallitukset ja my\xc3\xb6s monet ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojelijat tapaavat olettaa, ett\xc3\xa4 tehokkuuden kasvu v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 resurssien kulutusta.  _NEWLINE_Englantilainen taloustieteilij\xc3\xa4 William Stanley Jevons havaitsi vuonna 1865, ett\xc3\xa4 hiilen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n tehokkuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t teknologiset parannukset johtivat monilla aloilla hiilen kulutuksen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen. Yleisest\xc3\xa4 intuitiosta poiketen h\xc3\xa4n esitti, ettei teknisen kehityksen voida luottaa johtavan polttoaineen kulutuksen v\xc3\xa4hent\xc3\xa4miseen.   _NEWLINE_Asiaa on tutkittu my\xc3\xb6s energiatehokkuuden parantamisesta seuraavan rebound-ilmi\xc3\xb6n n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta. Sen lis\xc3\xa4ksi, ett\xc3\xa4 energiatehokkuus v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 tiettyyn k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitukseen tarvittavaa resurssim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4, se laskee resurssin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n suhteellisia kustannuksia, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 toimii yhten\xc3\xa4 vastavoimana k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n v\xc3\xa4henemiselle. Lis\xc3\xa4ksi parantunut tehokkuus lis\xc3\xa4\xc3\xa4 reaalituloja ja nopeuttaa talouskasvua, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 resurssien kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4 entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jevonsin paradoksista puhutaan tilanteessa, jossa tehostuminen nopeuttaa resurssien kulutusta lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen kysynn\xc3\xa4n vuoksi. _NEWLINE_Energiatehokkuuteen liittyv\xc3\xa4n rebound-ilmi\xc3\xb6n suuruudesta ja Jevonsin paradoksin merkityksest\xc3\xa4 energians\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6lle on k\xc3\xa4yty paljon keskustelua. Jotkut sivuuttavat paradoksin, kun taas toiset pelk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 kest\xc3\xa4vyyden tavoittelu energiatehokkuuden keinoin k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy tarkoitustaan vastaan.  Jotkut ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6taloustieteilij\xc3\xa4t ovat ehdottaneet tehokkuusetujen yhdist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 sellaiseen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojelupolitiikkaan, jossa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n hintaa pidett\xc3\xa4isiin Jevonsin paradoksin v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4miseksi ennallaan (tai jopa s\xc3\xa4\xc3\xa4dett\xc3\xa4isiin korkeammaksi).   K\xc3\xa4yt\xc3\xb6n hintaa korottavia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 (esim. p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6kauppa ja vihre\xc3\xa4t verot) voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 rebound-ilmi\xc3\xb6n hallintaan.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJevonsin paradoksin kuvasi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 englantilainen taloustieteilij\xc3\xa4 William Stanley Jevons vuoden 1865 The Coal Question -kirjassaan.  Jevons havaitsi Englannin kivihiilen kulutuksen kohonneen rajusti James Wattin kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n uuden h\xc3\xb6yrykoneen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 uusi h\xc3\xb6yrykone oli huomattavasti Thomas Newcomen aiempaa konetta tehokkaampi. Wattin innovaatiot tekiv\xc3\xa4t hiilest\xc3\xa4 kustannustehokkaamman energial\xc3\xa4hteen, mik\xc3\xa4 johti h\xc3\xb6yrykoneen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen monilla eri toimialoilla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 puolestaan lis\xc3\xa4si kivihiilen kokonaiskulutusta, vaikka tiettyyn k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitukseen tarvittavan hiilen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 laskikin. Jevons esitti, ett\xc3\xa4 polttoainetehokkuuden parantaminen tapaa v\xc3\xa4hent\xc3\xa4misen sijaan pikemminkin lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 polttoaineen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kirjoitti: "Ei ole perusteita olettaa, ett\xc3\xa4 polttoaineen taloudellisempi k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 tarkoitaisi kulutuksen v\xc3\xa4henemist\xc3\xa4. Totuus on p\xc3\xa4invastainen. "  _NEWLINE_Britanniassa oli tuohon aikaan huolta hiilivarojen riitt\xc3\xa4vyydest\xc3\xa4, mutta jotkut asiantuntijat ennustivat teknologian parantumisen johtavan hiilen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n v\xc3\xa4henemiseen. Jevons piti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4 virheellisen\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 tehostumisella oli tapana lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 hiilen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Teknologian kehitys johtaisi Englannin hiilivarojen hupenemisen kiihtymiseen, eik\xc3\xa4 siihen siten voitu ratkaisukeinona luottaa.   _NEWLINE_Vaikka Jevons keskittyi alun perin kivihiileen, k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 on my\xc3\xb6hemmin laajennettu koskemaan mit\xc3\xa4 tahansa resurssia, esimerkiksi veden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4  ja ihmistenv\xc3\xa4list\xc3\xa4 vuorovaikutusta. Se on ehk\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6talouden tunnetuin paradoksi.\n_START_SECTION_\nToimintamekanismi\n_START_PARAGRAPH_\nTaloustieteilij\xc3\xa4t ovat havainneet autojen polttoainetehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n kuluttajien matkustusm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 seuraa ponnahdus (rebound) polttoaineen kysynn\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Resurssin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n tehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen johtaa kyseisen resurssin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kustannusten alenemiseen. Yleisesti ottaen hy\xc3\xb6dykkeiden tai palveluiden kustannusten (tai hinnan) lasku lis\xc3\xa4\xc3\xa4 kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4 (kysynn\xc3\xa4n laki). Kustannusten lasku lis\xc3\xa4\xc3\xa4 matkustusta ja polttoaineen kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 kysynn\xc3\xa4n kasvua kutsutaan rebound-ilmi\xc3\xb6ksi. Riippuu tilanteesta, ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xb6 se ne s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t, jota tehokkuuden kasvusta seurannut polttoaineiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n v\xc3\xa4heneminen synnytti. Jevonsin paradoksista on kyse tilanteessa, jossa rebound-vaikutus on suurempi kuin 100\xc2\xa0%, eli ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tehokkuuden alkuper\xc3\xa4isen kasvun.  _NEWLINE_Rebound-ilmi\xc3\xb6n koko riippuu hy\xc3\xb6dykkeen kysynn\xc3\xa4n hintajoustosta.  Kun kyse on t\xc3\xa4ysin kilpailluista markkinoista, joilla polttoaine on ainoa tuotantopanos, niin silloin kun polttoaineen hinta pysyy vakiona mutta tehokkuus kaksinkertaistuu, matkustuksen hinta puolittuu (matkoja voidaan ostaa kaksi kertaa enemm\xc3\xa4n). Jos t\xc3\xa4st\xc3\xa4 seuraa matkustuksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kaksinkertaistuminen (eli kysynt\xc3\xa4 on hintajoustavaa), polttoaineen kulutus kasvaa, eli Jevonsin paradoksi toteutuu. Jos kysynt\xc3\xa4 ei ole hintajoustavaa, matkustuksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 alle kaksinkertaistumisen, ja polttoaineen kulutus v\xc3\xa4henee.  Hy\xc3\xb6dykkeet ja palvelut kuitenkin edellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n kuin vain yhdentyyppisi\xc3\xa4 tuotantopanoksia (esim. polttoaine, ty\xc3\xb6voima, koneet), ja hintoihin voi tuotantopanosten lis\xc3\xa4ksi vaikuttaa muitakin tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4t v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4t usein rebound-vaikutusta, mik\xc3\xa4 tekee Jevonsin paradoksista v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isen.\n_START_SECTION_\nKhazzoom\xe2\x80\x93Brookesin postulaatti\n_START_PARAGRAPH_\nTaloustieteilij\xc3\xa4t Daniel Khazzoom ja Leonard Brookes palasivat Jevonsin paradoksin \xc3\xa4\xc3\xa4reen yhteiskunnan energiank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kontekstissa. Yhdistyneen kuningaskunnan ydinenergiaviraston p\xc3\xa4\xc3\xa4ekonomisti Brookes esitti, ett\xc3\xa4 pyrkimykset v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 energiankulutusta energiatehokkuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 johtavat energian kysynn\xc3\xa4n kasvuun koko taloudessa.  Khazzoom keskittyi rajatummin siihen, ett\xc3\xa4 Kalifornian energiavaliokunnan asettamissa, kotitalouskoneiden pakollisissa suorituskykystandardeissa j\xc3\xa4tettiin rebound-ilmi\xc3\xb6n mahdollisuus huomiotta.  _NEWLINE_Vuonna 1992 taloustieteilij\xc3\xa4 Harry Saunders nimesi hypoteesin, jonka mukaan energiatehokkuuden parantaminen johtaa energiankulutuksen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen, Khazzoom\xe2\x80\x93Brookesin postulaatiksi ja esitti hypoteesin saavan laajaa tukea uusklassisen kasvun teoriasta (joka koskee p\xc3\xa4\xc3\xa4oman kertymist\xc3\xa4, teknologista kehityst\xc3\xa4 ja pitk\xc3\xa4n t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imen talouskasvua). Saunders osoitti Khazzoom\xe2\x80\x93Brookesin-postulaatin pit\xc3\xa4v\xc3\xa4n paikkansa uusklassisessa kasvumallissa monilla oletuksilla.  _NEWLINE_Saundersin mukaan energiatehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisell\xc3\xa4 on taipumus lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 energiankulutusta kahdella tavalla. Ensinn\xc3\xa4kin energiatehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4minen tekee energian k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 suhteessa halvempaa, mik\xc3\xa4 kannustaa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen (suora rebound-ilmi\xc3\xb6). Toiseksi energiatehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen kasvattaa reaalituloja ja voimistaa talouskasvua, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 koko talouden energiank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Mikrotaloudellisella tasolla (tarkasteltaessa yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 markkinoita), jopa rebound-ilmi\xc3\xb6n tapahtuessa, energiatehokkuuden paraneminen johtaa yleens\xc3\xa4 my\xc3\xb6s energiankulutuksen pienenemiseen.  Rebound-vaikutus j\xc3\xa4\xc3\xa4 toisin sanoen yleens\xc3\xa4 alle sadan prosentin. Makrotaloudellisella tasolla tehokkaampi (ja siten suhteessa halvempi) energia kuitenkin johtaa nopeampaan talouskasvuun, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 koko talouden energiank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Saunders esitti, ett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 mikrotaloudelliset ett\xc3\xa4 makrotaloudelliset vaikutukset huomioon ottaen energiatehokkuutta parantava teknologinen kehitys tapaa johtaa yleisen energiank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen.\n_START_SECTION_\nEnergians\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6politiikka\n_START_PARAGRAPH_\nJevons varoitti polttoainetehokkuuden kasvun lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n polttoaineen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei kuitenkaan tarkoita, ett\xc3\xa4 parannettu polttoainetehokkuus on Jevonsin paradoksin toteutuessa arvoton; korkeampi polttoainetehokkuus mahdollistaa tuotannon lis\xc3\xa4\xc3\xa4misen ja kohentaa aineellista el\xc3\xa4m\xc3\xa4nlaatua.  Esimerkiksi tehokkaampi h\xc3\xb6yrykone mahdollisti teolliseen vallankumoukseen my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikuttaneiden hy\xc3\xb6dykkeiden ja ihmisten tehokkaamman kuljetuksen.  Kuitenkin, mik\xc3\xa4li Khazzoom\xe2\x80\x93Brookes-postulaatti pit\xc3\xa4\xc3\xa4 paikkansa, polttoainetehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4minen ei yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4henn\xc3\xa4 fossiilisten polttoaineiden ehtymisnopeutta.  _NEWLINE_Khazzoom-Brookesin postulaatin paikkansapit\xc3\xa4vyydest\xc3\xa4 ja Jevonsin paradoksin merkityksest\xc3\xa4 energians\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6politiikalle on k\xc3\xa4yty paljon keskustelua. Useimmat hallitukset, ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojelijat ja kansalaisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t ajavat tehokkuutta parantavia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4, uskoen n\xc3\xa4iden v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4n luonnonvarojen kulutusta ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ongelmia. Toiset, esimerkiksi monet ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6taloustieteilij\xc3\xa4t, suhtautuvat ep\xc3\xa4illen kest\xc3\xa4vyyden tavoitteluun "tehokkuusstrategialla", ja ovat ilmaisseet huolensa siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 tehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen voi tosiallisesti johtaa tuotannon ja kulutuksen kasvuun. He katsovat resurssien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n v\xc3\xa4hent\xc3\xa4misen edellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n resurssien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 rajoittavia sopimuksia.  Toiset ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6taloustieteilij\xc3\xa4t huomauttavat kuitenkin, ett\xc3\xa4 vaikka Jevonsin Paradoksi voi joissakin tilanteissa toteutua, empiiriset todisteet sen laajasta esiintyvyydest\xc3\xa4 ovat rajalliset.  _NEWLINE_Jevonsin paradoksiin viitataan toisinaan perusteena sille, ett\xc3\xa4 energians\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pyrkimykset ovat turhia \xe2\x80\x93 esimerkiksi, ett\xc3\xa4 \xc3\xb6ljyn tehokas k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 johtaa kysynn\xc3\xa4n nousuun, eik\xc3\xa4 siksi hidasta \xc3\xb6ljyhuipun vaikutuksia. Argumenttia tavataan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6poliittisia aloitteiden vastustamiseen tai polttoainetehokkuuteen pyrkimist\xc3\xa4 (autojen polttoainetehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen johtaa ajamisen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen). T\xc3\xa4t\xc3\xa4 argumenttia on kritisoitu useista n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmista. Ensinn\xc3\xa4kin, kun puhutaan sellaisista kypsist\xc3\xa4 markkinoista, jotka koskevat esimerkiksi \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 kehittyneiss\xc3\xa4 maissa, suora rebound-vaikutus tapaa olla pieni, jolloin polttoainetehokkuuden kasvu yleens\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 resurssien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 kun muut olosuhteet vakioidaan. Toiseksi, vaikka tehostuminen ei v\xc3\xa4hent\xc3\xa4isi polttoaineen kokonaiskulutusta, sill\xc3\xa4 on muita hy\xc3\xb6tyj\xc3\xa4. Polttoainetehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen saattaa loiventaa hinnanousuja, pulia ja \xc3\xb6ljyhuippuun liittyvi\xc3\xa4 maailmantalouden h\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4. Kolmanneksi, ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6taloustieteilij\xc3\xa4t ovat huomauttaneet polttoaineiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n laskevan, mik\xc3\xa4li tehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen ohella toimeenpannaan polttoaineverojen kaltaisia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4, jotka pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t polttoaineen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n hinnan samana tai korkeampana. _NEWLINE_Jevonsin paradoksi tarkoittaa, ettei kasvanut tehokkuus v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 v\xc3\xa4henn\xc3\xa4 polttoaineen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4, ja ett\xc3\xa4 kest\xc3\xa4v\xc3\xa4 energiapolitiikka edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 valtion interventioita.  K\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kustannuksia korottavat k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6t auttavat rebound-ilmi\xc3\xb6n ehk\xc3\xa4isyss\xc3\xa4.  Jotta varmistetaan, ett\xc3\xa4 tehokkuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t tekniset parannukset v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4t polttoaineen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4, tehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen voidaan yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4vi\xc3\xa4 valtion rajoituksia (esim. ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6verot, p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6kauppa tai tiukemmat p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6luokitukset). Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6taloustieteilij\xc3\xa4t Mathis Wackernagel ja William Rees ovat ehdottaneet tehokkuuden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen tuottamien kustannuss\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6jen "poisverottamista tai taloudesta poistamista muilla keinoin. Ne olisi mieluiten ohjattava luonnonp\xc3\xa4\xc3\xa4oman vaalimiseen."  Koska tehokkuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 teknologinen kehitys voi v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 niiden valtion interventioiden taloudellista kuormittavuutta, joilla pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n edist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ekologisesti kest\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 toimintaa, se saattaa helpottaa niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottoa ja toteuttamisen todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyytt\xc3\xa4.'