b'\n_START_ARTICLE_\nKonnivesi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 5\xc2\xa0006 hehtaaria eli 50,1 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, se on 20,9 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 9,6 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Se sijaitsee toisen Salpaussel\xc3\xa4n pohjoispuolella rikkonaisella kalliovy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4 Heinolan kaupungin it\xc3\xa4puolella. Sen keskiosan muodostaa Konniselk\xc3\xa4, jonka etel\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 yht\xc3\xa4 suuri, mutta saarien rikkoma, toinen j\xc3\xa4rvenosa. Keskiosasta haarautuu pohjoiseen, luoteeseen ja etel\xc3\xa4\xc3\xa4n pienemm\xc3\xa4t j\xc3\xa4rvenosat, jotka ovat saarien suojaamia. Pohjoinen j\xc3\xa4rvenosa alkaa Ulppaansel\xc3\xa4ll\xc3\xa4, joka jatkuu siit\xc3\xa4 luoteeseen Sulkavanlahtena. Luoteinen osa on kuusi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 lahti, jonka per\xc3\xa4lle Kymijoki virtaa Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6nvirtana. Etel\xc3\xa4inen j\xc3\xa4rvenosa on saaristoinen ja se on niemien rikkoma j\xc3\xa4rvenosa, jonka etel\xc3\xa4osassa sijaitsevat Haukkaselk\xc3\xa4, Paaterinselk\xc3\xa4 ja Piilahdenselk\xc3\xa4. Kymijoki jatkaa Piilahdensel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 matkaansa etel\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on 293 saarta, joiden pinta-ala on 1\xc2\xa0048,61 hehtaaria eli noin noin 17,3 prosenttia j\xc3\xa4rven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi on yli neli\xc3\xb6kilometrin suuruisia, 41 on yli hehtaarin suuruisia, 199 on yli aarin ja loput 51 alle aarin kokoisia._NEWLINE_Luoteisosa, minne Kymijoki laskee, on kaksihaarainen lahti keskell\xc3\xa4 Heinolan keskustaa. Valtatie 4 kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsalaisen puolelta keskustan ohi. Vanha nelostie ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6nkosken keskustan kautta. Koskesta alkava Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6nvirta virtaa Koskensaaren ohitse, joka on 1,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 500 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Vastarannalla sijaitseva Sahanniemi halkaisee lahdesta 3,3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Maitiaislahden haaraan. Lahdensuulla sijaitsee 1,9 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Rautasaari, jonka edustalta haarautuu lounaaseen parikilometrinen Tamppilahti._NEWLINE_Konnisel\xc3\xa4n pohjoispuolella sijaitsevat 2,3 kilometri\xc3\xa4 ja 600 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 Konnisaari ja sen pohjoispuolella V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Konnisaari. Niiden takana, Ulppaansel\xc3\xa4n pohjoispuolella, ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4t toisiaan vastaan Ukonniemi ja Ulppaanniemi, jotka kaventavat niiden v\xc3\xa4lisen salmen alle 500 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4ksi. Salmen takana aukeaa kuusi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Sulkavanlahti. Siihen laskee Ala-R\xc3\xa4\xc3\xa4velin j\xc3\xa4rvi Sulkavankoskena. Lahdensuun l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsevat Isosaari ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4saari. Isosaari on 1,8 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, 1,4 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on kartan mukaan noin 130 hehtaaria. Konnisel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n sijaitsee viel\xc3\xa4 yksi Lintumalahti, joka on 2,7 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 1,4 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Sen lahdensuu on vain 20 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, joten lahtea voisi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s  itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4osan saaristossa on viisi suurta saaria, joiden nimet ovat Isosaari, V\xc3\xa4h\xc3\xa4saari, Vasikkasaari, Karhusaari ja Kangassaaret. Isosaari on 3,3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, 1,4 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on kartan mukaan noin 360 hehtaaria. Isosaaren l\xc3\xa4nsipuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 suojaan Levij\xc3\xa4rven salmi. Etel\xc3\xa4inen lahti on kaksiosainen, ja sen osia yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 viisikilometrisen Kelloniemen p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseva Kankaansalmi, joka on vain 160 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Salmen takana aukeaa Haukkaselk\xc3\xa4, joka on syntynyt Kelloniemen, Hosinmaan, Patoniemen ja Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4nniemen v\xc3\xa4liin. Sel\xc3\xa4n pohjoispuolelta ty\xc3\xb6ntyy pohjoiseen kapea, mutta 2,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, Ruukittomanlahti, ja koilliseen kolme kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 T\xc3\xa4kk\xc3\xa4stenlahti. Haukkasel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntyy viel\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n kapea V\xc3\xa4lij\xc3\xa4rvi, josta haarautuvat S\xc3\xa4rkilahti ja Patolahti eri suuntiin._NEWLINE_Haukkasel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 aukeaa Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4nniemen ja Patoniemen Maasaaren v\xc3\xa4list\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in Piilahdenselk\xc3\xa4, ja siit\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n Paaterinselk\xc3\xa4. Paaterinselk\xc3\xa4 kapenee kaksi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ksi Pohjanlahdeksi, josta saa alkunsa viisi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Kimolan kanava. Se on toiminut tukinuitossa v\xc3\xa4yl\xc3\xa4n\xc3\xa4 Konniveden ja Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Piilahdenselk\xc3\xa4 loppuu etel\xc3\xa4osassaan kapeikkoon. Sinne on rakennettu Vuolenkosken voimalaitos, miss\xc3\xa4 vesi putoaa 3,7 metri\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 jatkuu taas Kymijoki kohti etel\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4rven tilavuus on 400,9 miljoonaa kuutiometri\xc3\xa4 eli 0,401 kuutiokilometri\xc3\xa4. Sen keskisyvyys on 8,0 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 52,9 metri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi on luodattu vasta hiljattain . J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 322,3 kilometri\xc3\xa4, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 117,6 kilometri\xc3\xa4. Konniveden rannat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa mets\xc3\xa4maata. Poikkeuksen t\xc3\xa4st\xc3\xa4 muodostavat pienialaiset peltomaat ja taajama-alueet. Peltomaita esiintyy Sulkavalahden pohjukassa, Hujansalossa ja Vuolenkosken ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Heinolan kaupungin taajama-alueet ulottuvat Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6nvirran ja Maitiaislahden ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n, mutta Heinolan kirkonkyl\xc3\xa4n alueet eiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 ulotu Sulkavanlahdelle. Muut alueet muodostavat harvaan asutun haja-asutusalueen. Rannoille on rakennettu suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vapaa-ajan asuntoja. N\xc3\xa4ille kaikille tulee tiet l\xc3\xa4nsipuolella kulkevalta valtatielt\xc3\xa4 4, sen rinnalla kulkevalta seututielt\xc3\xa4 140, kirkonkyl\xc3\xa4lt\xc3\xa4 alkavalta kantatielt\xc3\xa4 46, joka kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolelle, ennen Taipaletta Kelloniemelle kulkevalta tielt\xc3\xa4, valtatielt\xc3\xa4 haarautuvalta L\xc3\xa4pi\xc3\xa4n tielt\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 Salpausselk\xc3\xa4\xc3\xa4 seuraavalta seututielt\xc3\xa4 363. Iittin kuntaraja on sovittu kulkemaan Laivasaarilta kaakkoon- ja lounaaseen p\xc3\xa4in. Suurin osa j\xc3\xa4rvet\xc3\xa4 kuuluu Heinolan puolelle.\n_START_SECTION_\nLuontoarvoja\n_START_PARAGRAPH_\nKonnivesi ei ole kaikilta osin luonnontilassa, vaikka se sijaitseekin osin harvaan asutulla alueella. Heinolan kaupungin teollisuus ja -asutus laskevat puhdistetut j\xc3\xa4tevetens\xc3\xa4 j\xc3\xa4rveen, josta ravinteet levi\xc3\xa4v\xc3\xa4t virtauksien mukana j\xc3\xa4rven keskiosiin. J\xc3\xa4rven tila on kohentunut huomattavasti 1980-luvun tilanteesta. Pohjoisesta tuleva virtaus on luoteista virtausta puhtaampaa, joten j\xc3\xa4rven keski- ja etel\xc3\xa4osa hy\xc3\xb6tyy siit\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven vedess\xc3\xa4 on hieman humusta ja j\xc3\xa4rvi on liev\xc3\xa4sti rehev\xc3\xb6itynyt._NEWLINE_Tavallisimpien kalalajien lis\xc3\xa4ksi siihen on istutettu kuhaa, j\xc3\xa4rvilohta, j\xc3\xa4rvitaimenta, planktonsiikaa, haukea, lahnaa ja toutainta.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus (MW) on 77,4 metri\xc3\xa4 mpy. J\xc3\xa4rvi on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely siten, ett\xc3\xa4 vedenpinnan korkeudeksi on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty raja-arvot 76,34 metri\xc3\xa4 ja 77,54 metri\xc3\xa4 mpy. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely toteutetaan Vuolenkosken voimalaitoksen tarpeita varten. Koska j\xc3\xa4rvet sijaitsevat ketjussa, vaikuttaa Konniveden tilanne my\xc3\xb6s Ruotsalaisen ja P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen tilanteeseen.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kymijoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden l\xc3\xa4hi-alueeseen (14.131) j\xc3\xa4rvi kuuluu._NEWLINE_T\xc3\xa4rkein vesireitti on P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen suunnalta tuleva ja Ruotsalaisen alueen (14.14) kautta Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6nvirtaan laskeva reitti. My\xc3\xb6s Rievelin valuma-alueelta (14.17), ja aivan sen viereen laskevalta Kotaj\xc3\xa4rven valuma-alueelta (14.133), tulee runsaasti vett\xc3\xa4 Konniveteen. Vaikka edellisten lis\xc3\xa4ksi Tamppilahteen laskee Tamppilammen valuma-alue (14.132) ja Patolahteen Pato-ojan valuma-alue (14.134), on Konniveden l\xc3\xa4hialue kolmeen viimeiseen n\xc3\xa4hden huomattavasti suurempi._NEWLINE_Konniveden l\xc3\xa4hi-alueeseen kuuluu 35 yli hehtaarin kokoista j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 tai lampea. Niist\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t ovat seuraavat j\xc3\xa4rvet. Sulkavanlahteen laskee Joutj\xc3\xa4rvi (25 ha), jolla on pieni valuma-alue, sek\xc3\xa4 pienempi V\xc3\xa4h\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi (6 ha), joka laskee Isosaaren taakse. Konniselk\xc3\xa4\xc3\xa4n sen it\xc3\xa4puolelta laskevat muun muassa Iso Kallioj\xc3\xa4rvi (13 ha), Yl\xc3\xa4-Hepolampi (10 ha) ja Lohilampi (11 ha). Konniveden etel\xc3\xa4osan kapeisiin lahtiin leskevat esimerkiksi Kolosj\xc3\xa4rvi (30 ha), Iso Rautjalka (15 ha), Iso-Nahkala (10 ha) ja Valkj\xc3\xa4rvi (17 ha). Etel\xc3\xa4puolelta etel\xc3\xa4osaan laskee Karkealampi (11 ha). Rautaj\xc3\xa4rven laskuojan valuma-alueilla ovat esimerkiksi Pikij\xc3\xa4rvi (12 ha) ja Kortej\xc3\xa4rvi (11 ha), jotka laskevat Rautasaaren eteen._NEWLINE_Piilahdensel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 alkava Kymijoki virtaa ensin kuusi kilometri\xc3\xa4 Kymenk\xc3\xa4\xc3\xa4nteeseen, jossa siihen yhtyy etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Arraj\xc3\xa4rvi ja id\xc3\xa4st\xc3\xa4 Kettuj\xc3\xa4rvi. Kymenk\xc3\xa4\xc3\xa4nteest\xc3\xa4 Kymijoki jatkaa 15 kilometri\xc3\xa4 Mankalan voimalaitokselle, miss\xc3\xa4 se laskee Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven Kirkkoj\xc3\xa4rveen.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4osassa on kaksi kalliomaalausta. Kelloniemess\xc3\xa4 sijaitsee Konniveden Haukkavuoren kalliomaalaus, josta erottuu hirvikuvio. Edellisest\xc3\xa4 kuvioista kilometrin pohjoiseen sijaitsee Rautakannanvuoren kalliomaalaus, joka on kaksi metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 kuviokentt\xc3\xa4. Kolmas Karhusaaren kuvakentt\xc3\xa4 sijaitsee Karhusaaren it\xc3\xa4rannalla._NEWLINE_Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855\xe2\x80\x931856 oli Heinolan kaupungin ruutukaava piirretty Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6nkosken pohjoisrannalle ja se etel\xc3\xa4rannallalla sijaitsi Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6n kyl\xc3\xa4. Kosken yli kulki silta. Tamppilahti oli kartassa Myllylahti (\xe2\x80\x9dMyllylaks\xe2\x80\x9d) ja Maitiaislahti oli Hastlahti (\xe2\x80\x9dHastviken\xe2\x80\x9d). Sulkavankoskessa sijaitsi Sulkavan saha. J\xc3\xa4rven it\xc3\xa4rannalla sijaitsivat Hujansalon ja Taipaleen talot, joiden mets\xc3\xa4alueita asuttivat muutamat torpat. Muuten oli j\xc3\xa4rvi autiona. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsi suuri Wuolekosken kyl\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 oli 16 taloa, it\xc3\xa4rannalla Koskenniska, miss\xc3\xa4 oli nelj\xc3\xa4 taloa. N\xc3\xa4iden ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oli viel\xc3\xa4 runsaasti torppia. Muuten oli Vuolekoskesta pohjoiseen autiota mets\xc3\xa4aluetta._NEWLINE_Vuoden 1965 peruskartassa oli mets\xc3\xa4alueilla pieni m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 peltomaata ja kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 asutusta. Asutusta oli runsaammin L\xc3\xa4pi\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja siit\xc3\xa4 kaakkoon p\xc3\xa4in. Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6nkosken pohjoispuolella oli asuinalueita rakennettu ruutukaavan pohjoispuolelle ja kosken etel\xc3\xa4puolella oli peltoalueita rakennettu asuinalueiksi Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6ll\xc3\xa4, Sinil\xc3\xa4hteell\xc3\xa4 ja siit\xc3\xa4kin etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuolenkoskella ja sen l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli runsaasti viljelytalouksia laajojen peltojen keskell\xc3\xa4. Laivasaarilta oli vedetty kuntaraja pohjoiseen Heinolan ja sen maalaiskunnan v\xc3\xa4liin.'