b'\n_START_ARTICLE_\nDokumenttiromaani\n_START_PARAGRAPH_\nDokumenttiromaani (ei-fiktiivinen romaani) (non-fiction tai nonfiction novel) on kirjallinen tyylilaji, jossa todellisia tapahtumia kerrotaan tarinallisella eli kaunokirjallisella kirjoitustyylill\xc3\xa4. Se on l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 narratiivinen journalismi, jossa my\xc3\xb6s kerrotaan faktoja tarinallisen kerronnan keinoin._NEWLINE_Dokumenttiromaani on dokumentteihin perustuva romaani. Termin ottivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n alun perin ranskalaiset Edmond ja Jules de Goncourt 1860-luvulla. Goncourt-veljekset asettivat romaanin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi yhteiskunnallisen ja psykologisen tutkimuksen. Naturalistisissa ja \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen yksityiskohtaisissa teoksissaan he paneutuivat mm. mielisairaiden ja k\xc3\xb6yh\xc3\xa4list\xc3\xb6n el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Nykyisin dokumenttiromaanilla tarkoitetaan romaania, joka kokonaan tai huomattavassa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin perustuu asiakirjoihin kuten lehtiartikkeleihin, julkisiin raportteihin ja arkistoaineistoon._NEWLINE_Alan klassikkoja ovat amerikkalaisten Theodore Dreiserin An American Tragedy (1925, Amerikkalainen murhen\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4) ja Truman Capoten In Cold Blood (1966, Kylm\xc3\xa4verisesti). J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen aiheena on Kansasissa 1959 tehty raaka murha. Ensimm\xc3\xa4isiin suomalaisiin dokumentaarisiin romaaneihin kuuluu Kemin satamalakkoa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4 Paavo Rintalan Lakko (1956).\n_START_SECTION_\nFaktaan pohjautuva dokumenttiromaani\n_START_PARAGRAPH_\nDokumenttiromaani eli ei-fiktiivinen romaani voi olla t\xc3\xa4ysin faktapohjainen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in teos ei sekoita faktaa ja fiktiota vaan jokaiselle tarinallisen kerronnan kuvailullekin on l\xc3\xa4hde. Tyylilaji on yleisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 journalismissa. Kirjallisuudessa se on t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 muodossaan hyvin harvinainen Suomessa. Sit\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt esimerkiksi sotakirjailija Ville Kaarnakari "Operaatio"-romaaneissaan._NEWLINE_T\xc3\xa4ysin faktoihin perustuvan dokumenttiromaanin on kirjoittanut my\xc3\xb6s rikostoimittaja Tuomas Rimpil\xc3\xa4inen. H\xc3\xa4nen teoksensa Messukyl\xc3\xa4n veriteko ja muita rikostarinoita Suomesta (2015) kuvaa 1920-1930-luvun rikostapauksia laajan l\xc3\xa4hdemateriaalin avulla ajoittain hyvinkin tarkasti ja tarinallisesti. Kustantaja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Rimpil\xc3\xa4isen tyylilajista my\xc3\xb6s rinnakkaistermej\xc3\xa4 tosirikos ja tosidekkari, joista ensimm\xc3\xa4inen on suora suomennos englanninkielisest\xc3\xa4 termist\xc3\xa4 true crime._NEWLINE_Yhdysvalloissa Rimpil\xc3\xa4isen teoksen genre on melko yleinen. Suomessa se on eritt\xc3\xa4in harvinainen, ja sit\xc3\xa4 on Rimpil\xc3\xa4isen lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt vain harvat. Yksi 2000-luvulla tyylilajia harjoittanut on rikostoimittaja ja tietokirjailija Mika M\xc3\xb6ls\xc3\xa4, joka k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 teoksessaan Operaatio ullakko. Varhainen esimerkki genrest\xc3\xa4 on Mauri Sainion teos Rikos ei kannata (1966). Sainion teoksen kerronta viittaa kuitenkin siihen, ett\xc3\xa4 kirjailija on soveltanut dokumenttiromaanin v\xc3\xa4ljemp\xc3\xa4\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\xc3\xa4 ja sekoittanut faktaa fiktioon.\n_START_SECTION_\nFaktaa ja fiktiota sekoittava dokumenttiromaani\n_START_PARAGRAPH_\nDokumenttiromaani voi olla my\xc3\xb6s sellainen, jossa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4htein\xc3\xa4 esimerkiksi asiakirjoja, lausuntoja ja muita tarkistettavia dokumentteja, mutta jossa mukaan sekoitetaan kaunokirjallisia osioita tai kerrontaa fiktion keinoin dramatisoivia osuuksia. Er\xc3\xa4s varhaisimmista ja kiistellyimmist\xc3\xa4 dokumenttiromaaneista oli Truman Capoten Kylm\xc3\xa4verisesti, joka kertoi todellisesta nelinkertaisesta murhasta ja sen tekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Teoksen l\xc3\xa4hdemateriaalista on esitetty kritiikki\xc3\xa4 ja on v\xc3\xa4itetty, ett\xc3\xa4 Capote valikoi l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 tarkoitushakuisesti ja v\xc3\xa4ritti kerrontaa fiktiolla. Lajityyppi\xc3\xa4 teki tunnetuksi my\xc3\xb6s Norman Mailer esimerkiksi teoksellaan Py\xc3\xb6velin laulu._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n dokumenttiromaani on tyypillinen kirjallinen muoto ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isess\xc3\xa4 nykykirjallisuudessa. Suomessa faktaa ja fiktiota sekoittavan dokumenttiromaanin tunnetuin edustaja oli Paavo Rintala.'