b'\n_START_ARTICLE_\nKuvasz\n_START_SECTION_\nUlkomuoto\n_START_PARAGRAPH_\nKuvasz on vahva ja kookas valkoinen laumanvartijarotu. Rotu on ruumiinrakenteeltaan hieman korkeuttaan pidempi, suorakaiteen muotoinen. Kuvaszin p\xc3\xa4\xc3\xa4 on kiilamainen ja kuivahko, silm\xc3\xa4t ovat tummat ja hieman vinot, luppakorvat ovat kolmion muotoiset ja korkealle kiinnittyneet._NEWLINE_Kuvaszin selk\xc3\xa4 on keskipitk\xc3\xa4, ja lanneosa lyhyt ja tiivis. Rintakeh\xc3\xa4n syvyys on noin puolet s\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeudesta, ja vatsalinja kohoaa takaosaa kohti. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on alaskiinnittynyt, ja riippuvan h\xc3\xa4nn\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4 kaartuu hieman yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in. Kuvaszin luusto ja lihakset ovat voimakkaat. Kuvasz liikkuu kokoisekseen kevyesti ja joustavasti._NEWLINE_Kuvaszilla on tihe\xc3\xa4, lyhyehk\xc3\xb6 tai keskipitk\xc3\xa4 ja laineikas karvapeite. V\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n kuvasz on valkoinen tai norsunluunv\xc3\xa4rinen, pigmentti on aina musta. Karva on kohtalaisen kovaa ja muodostuu peitinkarvasta sek\xc3\xa4 aluskarvasta. P\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, korvissa ja k\xc3\xa4p\xc3\xa4liss\xc3\xa4 karva on lyhytt\xc3\xa4, tihe\xc3\xa4\xc3\xa4 ja suoraa, samoin eturaajojen etuosassa ja sivuilla sek\xc3\xa4 takaraajoissa polvien alapuolella. Raajojen takaosassa, kaulassa ja rinnassa sek\xc3\xa4 h\xc3\xa4nn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 karva on pidemp\xc3\xa4\xc3\xa4. Rungossa keskipitk\xc3\xa4 (4\xe2\x80\x9312 cm) ja laineikas karva muodostaa usein harjanteita, t\xc3\xb6yht\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja tupsuja.\n_START_SECTION_\nLuonne ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nRotum\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4n mukaan kuvasz on rohkea ja itsevarma vahti, joka puolustaa suojeltavaansa jopa henkens\xc3\xa4 uhalla. Huonosti kohdeltuna kuvaszista voi tulla aggressiivinen. Omistajiaan kohtaan se on hyvin kiltti ja uskollinen, mutta vieraisiin se suhtautuu varautuneesti ja vartioiden. Rodun suojelu- ja vartioimisvaisto on edelleen vahva._NEWLINE_Kuvasz on tyypillinen laumanvartijarotu, itsen\xc3\xa4inen ja itsevarma. Suloisen valkoisen ulkomodon ei saa antaa pett\xc3\xa4\xc3\xa4, kuvasz on edelleen voimakastahtoinen laumanvartijakoira, joka vaatii omistajaltaan koirakokemusta ja perehtymist\xc3\xa4 rotuun.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKuvasz on ikivanha Unkarin alueelle vakiintunut paimenkoira. 1600-luvulta l\xc3\xa4htien rotu on pysynyt p\xc3\xa4\xc3\xa4piirteilt\xc3\xa4\xc3\xa4n muuttumattomana. Kuvaszin esivanhemmat tulivat nykyisen Transilvanian alueelle unkarilaisten miehityksen aikana 900-luvulla. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 koiria tarvittiin vahtimaan ja vartioimaan karjalaumoja villiel\xc3\xa4imilt\xc3\xa4 ja varkailta. Kuvaszia k\xc3\xa4ytettiin jonkin verran apuna mets\xc3\xa4styksess\xc3\xa4, ja aateliset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 henkivartijoinaan. Karjanpaimennuksen v\xc3\xa4hennytty\xc3\xa4 rotua on k\xc3\xa4ytetty paljon harvemmin alkuper\xc3\xa4isiin tarkoituksiinsa, ja se on kotiutunut kyliin ja kaupunkeihin. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kuvasz toimii l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vartiokoirana._NEWLINE_Laumanvartijarodulle t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 ominaisuuksia ovat hyv\xc3\xa4 hajuaisti, vahvat hampaat ja leuat, taistelutahto, rohkeus, voima ja suuri koko. Kuvaszit vartioivat karjaa ja lampaita susilta, muilta petoel\xc3\xa4imilt\xc3\xa4 ja varkailta. Kuten monet muutkin laumanvartijarodut, kuvaszit ovat valkoisia, jotta paimen pystyy pime\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin helposti erottamaan koiran sudesta._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen rotum\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4 kuvaszille laadittiin vuonna 1905, jolloin alkoi my\xc3\xb6s rodun rekister\xc3\xb6inti ja kasvatus jalostustarkoituksessa. FCI hyv\xc3\xa4ksyi rodun vuonna 1936. Toisen maailmansodan aikana kuvaszit h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t monen muun rodun tavoin l\xc3\xa4hes sukupuuttoon. Sodan j\xc3\xa4lkeen kasvatusta jatkettiin eloon j\xc3\xa4\xc3\xa4neist\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6ist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKuvasz Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nEsimm\xc3\xa4inen kuvasz tuotiin Suomeen Ruotsista vuonna 1976. Vuonna 1979 syntyi ensimm\xc3\xa4inen suomalainen kuvasz-pentue. 1970- ja -80-luvuilla Suomeen tuotiin useita kuvaszeja l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Ruotsista ja Norjasta, ja vasta vuonna 1989 tuotiin ensimm\xc3\xa4inen kuvasz rodun alkuper\xc3\xa4maasta Unkarista. Kasvatusty\xc3\xb6 oli hyvin pienimuotoista aina 1990-luvun alkuun saakka, ja vuonna 1992 syntyi Suomen kolmas kuvasz-pentue. Siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien pentueita on syntynyt muutamia vuosittain. Suomen kuvaszkanta perustuu p\xc3\xa4\xc3\xa4osin muutaman aktiivisen kasvattajan kasvatusty\xc3\xb6lle. Tuontikoirista valtaosa on per\xc3\xa4isin Ruotsista ja Unkarista._NEWLINE_Suomessa on vuoden 2005 loppuun menness\xc3\xa4 syntynyt 40 pentuetta, ja noin 300 kuvaszia. Kasvattajia on vuoden 2005 loppuun menness\xc3\xa4 ollut 11._NEWLINE_Kuvasz on Suomessa ensisijaisesti seura- ja harrastuskoira. Viime vuosina kiinnostus k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuvaszia alkuper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt.\n_START_SECTION_\nKuvasz muissa maissa\n_START_PARAGRAPH_\nKuvaszeja kasvatetaan Unkarin lis\xc3\xa4ksi muun muassa Saksassa, Hollannissa, Ruotsissa, Norjassa, USA:ssa, Kanadassa ja jopa Etel\xc3\xa4-Amerikassa._NEWLINE_Ruotsiin ensimm\xc3\xa4inen kuvasz tuotiin Unkarista vuonna 1969. Ruotsissa on rekister\xc3\xb6ity vuosina 1969\xe2\x80\x932004 173 kuvaszpentuetta ja noin 1\xc2\xa0300 kuvaszia. Vuosittain Ruotsissa rekister\xc3\xb6id\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 30\xe2\x80\x9350 kuvaszia. Hollannin kuvaszkanta perustuu p\xc3\xa4\xc3\xa4osin saksalaisille ja unkarilaisille tuonneille, ja Hollannissa on 90-luvun aikana syntynyt noin 30 kuvaszia vuosittain. My\xc3\xb6s Saksassa kuvasz, kuten monet muut "suuret valkoiset" ovat suosittuja. Saksassa kuvaszkasvatus on jatkunut pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja maan kanta perustuu Unkarista tuoduille yksil\xc3\xb6ille.\n_START_SECTION_\nTerveys\n_START_PARAGRAPH_\nKuvaszilla, kuten monilla muilla suurilla ja raskasrakenteisilla roduilla, tavataan erilaisia luusto- ja nivelsairauksia. Rotu kuuluu Suomen kennelliiton Perinn\xc3\xb6llisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan PEVISAan: pentujen rekister\xc3\xb6innin edellytys on vanhempien lonkkakuvaus._NEWLINE_Lonkkaniveldysplasia eli lonkkanivelen kasvuh\xc3\xa4iri\xc3\xb6 on yleisin koirien luusto-ongelmista, ja kuvaszin kohdalla vakavin ja laajimmin ilmenev\xc3\xa4 perinn\xc3\xb6llinen sairaus. Suomessa syntyneist\xc3\xa4 kuvaszeista on lonkkakuvattu noin nelj\xc3\xa4sosa. Koirista noin puolella esiintyy liev\xc3\xa4\xc3\xa4 tai vakavampaa dysplasiaa. Monissa muissa maissa, joissa lonkkien terveyteen on kiinnitetty huomiota pidemm\xc3\xa4n aikaa lonkkadysplasiatilastot ovat parempia. _NEWLINE_Kuvaszeilla on tavattu jonkin verran my\xc3\xb6s osteokondroosia, kyyn\xc3\xa4rnivelen kasvuh\xc3\xa4iri\xc3\xb6t\xc3\xa4, joka useimmiten kuvaszilla liittyy kyyn\xc3\xa4rniveldysplasiaan. Osteokondroosi on kasvavien el\xc3\xa4inten luutumish\xc3\xa4iri\xc3\xb6, johon vaikuttavat perinn\xc3\xb6llinen alttius ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6tekij\xc3\xa4t, ennen kaikkea ruokinta. Suomessa on toistaiseksi tutkittu vain muutamien kuvaszien kyyn\xc3\xa4rnivelet. _NEWLINE_Silm\xc3\xa4sairauksista kuvaszilta on muissa maissa l\xc3\xb6ydetty sek\xc3\xa4 harmaakaihia (HC) ett\xc3\xa4 etenev\xc3\xa4\xc3\xa4 verkkokalvon rappeumaa (PRA), jotka johtavat koiran sokeutumiseen. Suomessa kuvaszeja ei ole juurikaan silm\xc3\xa4peilattu, joten tutkimustuloksia ei ole k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. _NEWLINE_Rodussa tavataan jonkin verran kivesvikaa, purentavikaa ja hammaspuutoksia sek\xc3\xa4 dilateroiva kardiomyopatiaa, hypothyroidismia, von Willebrandtin tautia, tois- ja molemminpuolista kuuroutta, luun liikakasvua sek\xc3\xa4 panosteitist\xc3\xa4 eli luun kokonaistulehdusta. Lis\xc3\xa4ksi esiintyy jonkin verran autoimmuunisairauksia sek\xc3\xa4 kasvaimia.'