b'\n_START_ARTICLE_\nKuubankultatikka\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKuubankultatikan pituus on noin 30 sentti\xc3\xa4. Laji on v\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvin voimakasraitainen. Selk\xc3\xa4puoli ja siivet ovat ruskeanmustat, keltaisten ristikkokuvioiden kirjomat. Vatsapuolella on enemm\xc3\xa4n keltaista, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ruskeanmustat kuviot ole yht\xc3\xa4 tihe\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuin selk\xc3\xa4puolella. P\xc3\xa4\xc3\xa4laki on kanelinv\xc3\xa4rinen, mutta korvien ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi. Koirailla on poskien kohdalla selv\xc3\xa4 musta juova, kun taas naaraiden poskissa on runsaasti valkoista t\xc3\xa4plityst\xc3\xa4. Nokka on pitk\xc3\xa4, kapea ja k\xc3\xa4yr\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKuubankultatikka on Kuuban endeeminen laji. Se ei koskaan ole ollut runsaslukuinen, mutta oli aiemmin saarella laajalle levinnyt. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n lajin levinneisyys on sirpaleinen. Lajin kanta on mahdollisesti vain alle 900 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Suurin kanta on Zapatasuolla Matanzasin maakunnassa, jossa arvioitiin vuonna 2007 el\xc3\xa4v\xc3\xa4n 250\xe2\x80\x93300 paria._NEWLINE_Kuubankultatikan suosimia elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat avoimet mets\xc3\xa4t ja palmuja pasvavat laidunalueet. Lajia tavataan my\xc3\xb6s tihe\xc3\xa4mmist\xc3\xa4 metsist\xc3\xa4 ja soilta.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nKuubankultatikka etsii ruokansa usein maasta. Sen ravintoa ovat muurahaiset, toukat ja muut hy\xc3\xb6nteiset sek\xc3\xa4 madot ja siemenet. Kuubankultatikat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin yksinel\xc3\xa4ji\xc3\xa4 ja liikkuvat lajikumppanien seurassa vain pesim\xc3\xa4aikaan. Ne pesiv\xc3\xa4t joskus l\xc3\xb6yhiss\xc3\xa4 yhdyskunnissa, mutta eiv\xc3\xa4t ole sosiaalisia toisiaan kohtaan, vaan lintujen v\xc3\xa4liset aggressiot ovat tavallisia. Soidinaika on joulu-tammikuussa ja pari alkaa rakentaa pes\xc3\xa4\xc3\xa4 helmi-maaliskuussa. Pes\xc3\xa4 rakennetaan aina kuolleeseen tai el\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n palmuun, usein Palma cana -palmuun. Pesint\xc3\xa4 ajoittuu maalis-hein\xc3\xa4kuulle. Pesyeeseen kuuluu 3\xe2\x80\x935 munaa, joita vanhemmat hautovat noin 18 vuorokauden ajan. Poikaset l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t pes\xc3\xa4kolosta noin 22 vuorokauden ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUhat ja suojelu\n_START_PARAGRAPH_\nKuubankultatikka luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi. Kannat ovat sirpaleisia, pieni\xc3\xa4 ja taantuvia. Viel\xc3\xa4 vuonna 1998 arvioitiin, ett\xc3\xa4 Zapatasuolla el\xc3\xa4\xc3\xa4 300\xe2\x80\x93400 paria, mutta 2007 niit\xc3\xa4 arvioitiin olevan en\xc3\xa4\xc3\xa4 250\xe2\x80\x93300. Bermejan alueella arvioitiin 1990-luvun alussa el\xc3\xa4v\xc3\xa4n 60\xe2\x80\x9380 paria, mutta 2007 en\xc3\xa4\xc3\xa4 14\xe2\x80\x9318 paria. Elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jen muuttaminen maatalousalueiksi ja hakkuut ovat lajille vakava uhka. Kuubankultatikka pesii usein samassa puussa kuin kuubanamatsonit, joiden poikasia ihmiset usein pyyt\xc3\xa4v\xc3\xa4t. Saadakseen poikaset he kaatavat puun ja tuhoavat samalla my\xc3\xb6s kuubankultatikkojen poikueen. Linnuilta h\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4 samalla pes\xc3\xa4puu. Arvokkaita pes\xc3\xa4puita tuhoavat my\xc3\xb6s hurrikaanit sek\xc3\xa4 tikanmunia ja poikasia sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t ihmiset. My\xc3\xb6s kuubanraitatikan tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n saalistavan lajin poikasia.'