b'\n_START_ARTICLE_\nHelsingin Vesi\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin kaupungin vesijohtolaitos oli Suomen ensimm\xc3\xa4inen vesilaitos, ja se perustettiin vuonna 1876 ensisijaisesti turvaamaan sammutusveden saanti tulipalojen varalta. Alkusys\xc3\xa4yksen vesilaitoksen perustamiselle antoi Suomen keisarillinen senaatti, joka oli huolissaan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin paloturvallisuudesta._NEWLINE_Helsingin asukasluvun kasvaessa hygienian merkitys tuli 1800-luvun loppupuolella yh\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi. Ennen vesilaitoksen perustamista helsinkil\xc3\xa4iset hankkivat juomavetens\xc3\xa4 kaivoista. Kaivoveden laatu vaihteli melkoisesti, ja pilaantunut juomavesi sek\xc3\xa4 puutteellinen viem\xc3\xa4r\xc3\xb6inti aiheuttivat useita vakavia epidemioita._NEWLINE_Puhtaan veden pumppaus Helsingin keskustaan aloitettiin Vantaanjoesta 1. joulukuuta 1876. Helsingin ensimm\xc3\xa4inen vedenpuhdistuslaitos sijaitsi Vantaanjoen suulla Kuninkaankartanonsaarella, josta vesi pumpattiin Alppilan m\xc3\xa4ell\xc3\xa4 sijainneeseen Suomen ensimm\xc3\xa4iseen vesitorniin. Ensimm\xc3\xa4iset vedenjakelupostit sijaitsivat Albertinkadun kulmassa ja Erottajalla._NEWLINE_Vesihuollon vaikutus kaupunkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4kyi nopeasti. Noin 20 vuotta vesilaitoksen perustamisen j\xc3\xa4lkeen jo noin 70 prosentissa Helsingin asunnoista oli vesijohto ja viem\xc3\xa4ri. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 heijastui puolestaan yleiseen hygieniatasoon: esimerkiksi lavantauti, joka oli Helsingiss\xc3\xa4 varsin yleinen viel\xc3\xa4 1870-luvulla, h\xc3\xa4visi l\xc3\xa4hes kokonaan seuraavien vuosikymmenien aikana. Vesilaitoksen pitk\xc3\xa4aikainen johtaja 1900-luvun alkuvuosikymmenin\xc3\xa4, vuodesta 1904 aina vuoteen 1938 asti, oli Albin Skog._NEWLINE_Helsingin asukasluvun kasvaessa vesilaitoksen kapasiteetti k\xc3\xa4vi 1950-luvulla riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi. Vuonna 1959 valmistui Pitk\xc3\xa4kosken vedenpuhdistuslaitos, ja samalla Kuninkaankartanon saarella sijainneet laitokset v\xc3\xa4hitellen lakkautettiin._NEWLINE_Vesihuollon ongelmaksi muodostui Vantaanjoen huono laatu. Veden laadun parantamiseksi ja s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelemiseksi Silvolaan rakennettiin tekoallas vuonna 1962. Viisi vuotta my\xc3\xb6hemmin valmistui Hiidenvesi-tunneli, josta juoksutettiin lis\xc3\xa4vett\xc3\xa4 Vantaanjoen veden laadun parantamiseksi. Vuonna 1972 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun kunnat sopivat yhdess\xc3\xa4 muutaman Keski-Uudenmaan kunnan kanssa P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne-hankkeesta: veden johtamisesta P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen Asikkalansel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulle. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nnetunneli otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1982._NEWLINE_J\xc3\xa4tevedenpuhdistus aloitettiin Helsingiss\xc3\xa4 vuonna 1910, jolloin ensimm\xc3\xa4inen j\xc3\xa4tevedenpuhdistamo perustettiin Alppilaan. Viisi vuotta my\xc3\xb6hemmin M\xc3\xa4ntym\xc3\xa4keen perustettiin Savilan puhdistamo. Pohjoismaiden ensimm\xc3\xa4inen aktiivilietelaitos valmistui Kyl\xc3\xa4saareen vuonna 1932._NEWLINE_Vuonna 1984 j\xc3\xa4tevesien puhdistus liitettiin osaksi silloisen Vesilaitoksen toimintaa. Enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n Helsingiss\xc3\xa4 oli 1970-luvun alkupuolella 11 j\xc3\xa4tevedenpuhdistamoa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikki j\xc3\xa4tevedenpuhdistustoiminta on keskitetty vuonna 1994 valmistuneeseen Viikinm\xc3\xa4en j\xc3\xa4tevedenpuhdistamoon. Puhdistuksen tehostumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Helsingin sis\xc3\xa4lahtien vedenlaatu on selv\xc3\xa4sti parantunut.\n_START_SECTION_\nAikaisemmat nimet\n_START_PARAGRAPH_\nVesilaitoksen nimi oli alkujaan Helsingin kaupungin vesijohtolaitos. Nimi lyhennettiin 1950-luvulla muotoon Helsingin kaupungin vesilaitos. Kun viem\xc3\xa4rit siirrettiin vuonna 1984 rakennusvirastolta Vesilaitoksen alaisuuteen, nimen\xc3\xa4 oli jonkin aikaa Helsingin kaupungin vesi- ja viem\xc3\xa4rilaitos, mutta aikaisempi nimi palautettiin muutamaa vuotta my\xc3\xb6hemmin. Viimeinen nimi Helsingin Vesi otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1990-luvulla.'