b'\n_START_ARTICLE_\nSillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n marssilaulu\n_START_PARAGRAPH_\nSillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n marssilaulu on is\xc3\xa4nmaallinen sota-aikana 1940 syntynyt laulu, joka on edelleen suosittu muun muassa varusmiesten marsseilla. Sen on s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt Aimo Mustonen Frans Emil Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n tekstiin. Teksti perustuu Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n aiemmin syksyll\xc3\xa4 1939 tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n runoon._NEWLINE_Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n marssilaulusta on tehty useita \xc3\xa4\xc3\xa4nitteit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSynty\n_START_PARAGRAPH_\nLokakuussa 1939, jolloin suomalaiset asevelvollisuusik\xc3\xa4iset miehet \xe2\x80\x93 muiden muassa F. E. Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n vanhin poika Esko \xe2\x80\x93 oli komennettu ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isiin kertausharjoituksiin ja kansalaiset seurasivat huolestuneina valtioneuvos J. K. Paasikiven ja ministeri V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin neuvotteluja Moskovassa, Helsingin T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4 asunut Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuuli er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 sotilasosaston marssivan h\xc3\xa4nen ikkunansa alitse ja laulavan "Maailman Mattia". Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4 suivaantui "yhdentekev\xc3\xa4n renkutuksen" laulamisesta vakavana aikana ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kirjoittaa samaan s\xc3\xa4veleen sopivammat sanat, jotka julkaistiin Suomen Kuvalehdess\xc3\xa4 lokakuun lopulla otsikolla "Marssilaulu \xe2\x80\x93 Tervehdys pojalleni ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isiin"._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4esikunnan tiedotusosastolla ty\xc3\xb6skennellyt kapteeni Reino Palmroth (Palle) luki runon ja tajusi heti, ett\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 oli ilmaistu koko kansan mielialat. "Maailman Matin" sijasta h\xc3\xa4n piti parempana, ett\xc3\xa4 sanoja siivitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n saataisiin kokonaan uusi s\xc3\xa4velm\xc3\xa4. Palmroth soitti siit\xc3\xa4 paikasta Yleisradioon ja pyysi kymmenen minuuttia l\xc3\xa4hetysaikaa s\xc3\xa4vellyskilpailun julistamista varten. S\xc3\xa4velt\xc3\xa4jille annettiin viikko aikaa ja kilpailu ratkaistiin yht\xc3\xa4 tulisella vauhdilla. Kilpailun raatiin kuuluivat Reino Palmroth ja F. E. Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Lauri N\xc3\xa4re, tohtori Sakari P\xc3\xa4lsi ja toimittaja Maija Suova. Voittajaksi nousi suurelle yleis\xc3\xb6lle tuntematon mainosp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Aimo Mustonen, joka p\xc3\xa4ihitti monta tunnettua s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4. Voittoisan s\xc3\xa4vellyksen nimeksi otettiin kirjailijan suostumuksella Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n marssilaulu, ja siit\xc3\xa4 tuli syksyn 1939 iskumarssi, jota laulaen suomalaiset sotilaat asettuivat talvisodan puolustusasemiin.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 ja vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nPanu Rajalan mukaan laulussa ovat mukana kaikki F. E. Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n tuotannon keskeiset teemat. Laulu alkaa maisemakuvauksella, joka on lavea vet\xc3\xa4isy Suomen kartan etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 maan pohjoisimpaan kolkkaan ja joka rakentaa hieman mystisen kollektiivisen yhteistunteen. Toinen s\xc3\xa4keist\xc3\xb6 kuvaa ajankohdan henke\xc3\xa4, mutta sukupolvien ketjun korostaminen palauttaa sanonnan levolliseen poljentoon. Kolmannen s\xc3\xa4keist\xc3\xb6n loppunousu kokoaa yhteen sukupolvet, perheen tukipilarit \xc3\xa4idit ja morsiamet sek\xc3\xa4 nostaa is\xc3\xa4nmaata puolustavan miehen myyttiseen voimaan ja itsetuntoon. Sotamarssien joukossa Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n marssilaulu on rauhanomaisimpia, sanonnaltaan kokonaan puolustuksellinen ja s\xc3\xa4vylt\xc3\xa4\xc3\xa4n miltei kotirintaman marssi._NEWLINE_Puolustusvoimien johdossa arvioitiin Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n marssilaulun vastanneen henkisesti v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n yht\xc3\xa4 divisioonaa Suomen puolustuksessa. Oma merkityksens\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sota-ajan suosituin marssilaulu oli kotimaista tekoa eik\xc3\xa4 esimerkiksi saksalainen. Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n marssilaulu pysyi hengiss\xc3\xa4 l\xc3\xa4pi sotavuosien. Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lisen "uuden yst\xc3\xa4vyyspolitiikan" alettua jatkosodan j\xc3\xa4lkeen Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n marssilaulu joutui Yleisradiossa soittokieltoon ja se rasitti kirjailijan mainetta YYA-Suomessa ja it\xc3\xa4naapurissa.'