b"\n_START_ARTICLE_\nKeisari Maksimilianin teloitus\n_START_PARAGRAPH_\nKeisari Maksimilianin teloitus (ransk. L'Ex\xc3\xa9cution de Maximilien) on ranskalaisen taidemaalarin \xc3\x89douard Manet\xe2\x80\x99n historiamaalaus, joka esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 syrj\xc3\xa4ytetyn Meksikon keisari Maksimilian I:n teloitusta vuonna 1867. Manet teki maalauksesta useita eri versioita.\n_START_SECTION_\nTeoksen taustaa ja historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nVallasta sy\xc3\xb6styn keisari Maksimilianin teloitus meksikolaisten tasavaltalaisten k\xc3\xa4siss\xc3\xa4 kes\xc3\xa4kuussa 1867 j\xc3\xa4rkytti ranskalaisia, koska Ranskan keisari Napoleon III oli nelj\xc3\xa4 vuotta aiemmin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nnyt sotaretken Meksikoon Maksimilianin nostamiseksi valtaistuimelle, mutta joutunut my\xc3\xb6hemmin vet\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n joukkonsa pois. Nukkehallitsija Maksimilian ei pystynyt s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n valtaansa ilman ranskalaisten tukea, joten tasavaltalaishallitus kukisti h\xc3\xa4net nopeasti ja h\xc3\xa4net teloitettiin 19. kes\xc3\xa4kuuta 1867. Tieto Maksimilianin kuolemasta saapui Eurooppaan 1. hein\xc3\xa4kuuta. Kun Ranskan sotaretken ponnistelut n\xc3\xa4in valuivat tyhjiin, Ranskan koettiin tulleen n\xc3\xb6yryytetyksi. Keisari Napoleon III:n hallintoa ja ulkopolitiikkaa aatteellisista syist\xc3\xa4 vastustanut Manet p\xc3\xa4\xc3\xa4tti samantien tarttua aiheeseen. H\xc3\xa4n teki Maksimilianin teloituksesta vuosina 1867\xe2\x80\x931869 kolme suurta \xc3\xb6ljymaalausta, yhden \xc3\xb6ljyluonnoksen sek\xc3\xa4 yhden litografian. Tunnetuin on vuosina 1868\xe2\x80\x931869 valmistunut viimeinen ja suurin versio, johon Manet lis\xc3\xa4si my\xc3\xb6s teloitusta seuraavan yleis\xc3\xb6n._NEWLINE_Keisari Maksimilianin teloitus sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 useita yksityiskohtia, jotka viittaavat teloitusta koskeneisiin tarinoihin. Yhdess\xc3\xa4 Maksimilianin kanssa ammuttiin h\xc3\xa4nelle uskollisina pysyneet meksikolaiset kenraalit Tom\xc3\xa1s Mej\xc3\xada ja Miguel Miram\xc3\xb3n. Euroopassa tuolloin kiert\xc3\xa4neiden selostusten mukaan miehet olisivat pidelleet toisiaan k\xc3\xa4dest\xc3\xa4 teloitusryhm\xc3\xa4n edess\xc3\xa4, ja Manet liitti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n yksityiskohdan maalaukseensa. My\xc3\xb6hemmin tieto on osoittautunut per\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi. Oikealla seisovan kenraali Miram\xc3\xb3nin tarkasti kuvatut kasvot Manet maalasi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti k\xc3\xa4ytten lehtikuvaa mallinaan. Teloitusryhm\xc3\xa4n sotilaille on kuvattu samanlaiset s\xc3\xa4\xc3\xa4rystimet kuin Ranskan keisarillisen armeijan joukoilla tuohon aikaan oli. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on tulkittu siten, ett\xc3\xa4 Manet vihjasi keisari Napoleon III:n olevan vastuussa Maksimilianin kuolemasta._NEWLINE_Manet\xe2\x80\x99n selke\xc3\xa4n\xc3\xa4 esikuvana oli Francisco de Goyan maalaus Toukokuun kolmas 1808 vuodelta 1814. Kuten Goya, my\xc3\xb6s Manet on kuvannut teloitusryhm\xc3\xa4n j\xc3\xa4senet takaap\xc3\xa4in niin ettei heid\xc3\xa4n kasvojaan voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 korostaa teloitukseen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 persoonatonta julmuutta. Manet ei kuitenkaan pyri Goyan tavoin vetoamaan dramatiikalla katsojan tunteisiin, vaan esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 teloituskohtauksen viile\xc3\xa4n realistisesti kuvattuna ja et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ottaen._NEWLINE_Keisari Maksimilianin teloitusta ei poliittisista syist\xc3\xa4 voitu asettaa n\xc3\xa4ytteille Ranskassa sen valmistumisen j\xc3\xa4lkeen. Ainoastaan maalauksen tunnetuin versio oli n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 yhden kerran Manet\xe2\x80\x99n elinaikana, vuonna 1879 Yhdysvalloissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tunnetuimman version leveys on 305 ja korkeus 252 senttimetri\xc3\xa4. Se kuuluu nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Mannheimin taidehallin kokoelmiin. Lontoon National Galleryssa on toinen, pienempi versio, joka on Manet\xe2\x80\x99n kuoleman j\xc3\xa4lkeen leikattu osiin. Maalauksen kolmas versio on Bostonin Museum of Fine Artsissa, pienempi luonnos K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan Glyptotekissa ja litografiakuva New Yorkin Metropolitan Museum of Artissa."