b'\n_START_ARTICLE_\nRunon kuningas ja muuttolintu\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nRunon kuningas ja muuttolintu kertoo episodin historiallisten henkil\xc3\xb6iden el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 1830- ja 1840-lukujen Porvoossa. Tarina alkaa in medias res, kesken tapahtumien tilanteesta jossa Runeberg on jo maankuulu runoilija. P\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6iden taustaa ja Runebergin tiet\xc3\xa4 kuuluisuuteen ei valoteta katsojalle._NEWLINE_Tarina alkaa toukokuusta 1837. Johan Ludvig Runeberg on saanut Porvoon kymnaasin roomalaisen kirjallisuuden lehtorin viran ja muuttaa perheineen Helsingist\xc3\xa4 Porvooseen. Runebergin vaimo Fredrika uskoo miehens\xc3\xa4 uran tukahtuvan pikkukaupungin ahtaissa piireiss\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n kaipaa Helsinkiin j\xc3\xa4\xc3\xa4neit\xc3\xa4 yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Siirryt\xc3\xa4\xc3\xa4n 1840-luvulle. Porvooseen saapuu nuori Emilie Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9n, joka asettuu taloksi sukulaistensa piispan, piispattaren ja n\xc3\xa4iden Sofi-tytt\xc3\xa4ren luo. Pikkukaupungin juorukellot ottavat Emilien silm\xc3\xa4tikukseen, Mallan mielest\xc3\xa4 Emilie on viettelij\xc3\xa4t\xc3\xa4r, \xe2\x80\x9doikea siirappipurkki k\xc3\xa4rp\xc3\xa4sille\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Runeberg ja Emilie tapaavat ensi kerran iltamissa, joissa Emilie lausuu Runebergin runoja. Runoilija l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 Emiliest\xc3\xa4 kaipaamaansa vastapainoa arjelle, jota edustavat Fredrika ja Runebergin sisar Tilda ikkunanpesuineen ja kynttil\xc3\xa4nvalantoineen. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 kes\xc3\xa4aamuna Runeberg ja Emilie ovat kahden kesken Porvoon liepeill\xc3\xa4 olevalla harjulla. Runeberg muistuttaa Emilielle olevansa mies eik\xc3\xa4 ainoastaan kuuluisa runoilija, jollaisena Emilie on h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 palvoen ihaillut. Emilie arvioi orastavan rakkauden liian tulenaraksi ja l\xc3\xa4htee Helsinkiin, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kuitenkin palaa pian._NEWLINE_Castr\xc3\xa9n ja L\xc3\xb6nnrot saapuvat Porvooseen tapaamaan vanhaa yst\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Runebergi\xc3\xa4, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n kunniakseen juhlat. Samassa yhteydess\xc3\xa4 Runeberg palauttaa Emilielle t\xc3\xa4m\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nkirjan ja toteaa sen sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dRakkautta ei kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n tarvitse h\xc3\xa4vet\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Emilie k\xc3\xa4y lyhyen keskustelun my\xc3\xb6s Fredrikan kanssa, mutta mit\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmiodraamaa ei synny. Fredrika paljastaa aikanaan miehelleen olleensa tietoinen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja Emilien suhteesta. Juhlien j\xc3\xa4lkeen Runeberg ja Emilie tekev\xc3\xa4t taiteellista yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4: kaunotar soittaa Porilaisten marssia, johon runoilija tekee sanoituksen._NEWLINE_Er\xc3\xa4iss\xc3\xa4 juhlissa talven kietoessa Porvoon hyiseen syleilyyns\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n draaman huippukohtaan: Runebergin ja Emilien suhde tulee julkiseksi. Pikkukaupungin kerma n\xc3\xa4kee heid\xc3\xa4t suutelemassa toisiaan parvekkeella. \xe2\x80\x9dOlet tahrannut Runebergin kirkkaan kruunun\xe2\x80\x9d, piispatar sanoo Emilielle tapauksen j\xc3\xa4lkiselvittelyss\xc3\xa4. Piispa yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 hieman puolustella Emiliet\xc3\xa4. Lopulta Emilie lupaa sed\xc3\xa4lleen ja t\xc3\xa4dilleen pysyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 erossa Runebergist\xc3\xa4. Viimeisen kerran Runeberg ja Emilie tapaavat toisensa kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Emilie istuu ikkunalla laulelemassa, Runeberg sattuu paikalle. Emilie teeskentelee olevansa onnellinen ja kertoo ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4neen ihastunut Robert on tullut Porvooseen lomalle. Runeberg n\xc3\xa4rk\xc3\xa4styy Emilien torjuvasta asenteesta ja sanoo kaunottaren olevan \xe2\x80\x9dsyd\xc3\xa4met\xc3\xb6n keimailija\xe2\x80\x9d. J\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4\xc3\xa4n yksin Emilie kiitt\xc3\xa4\xc3\xa4 jumalaansa siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kesti kiusauksen._NEWLINE_Loppukohtaus sijoittuu Kumt\xc3\xa4hden kent\xc3\xa4lle, jossa Runebergin sanoittama Maamme-laulu saa ensiesityksens\xc3\xa4. On 13. toukokuuta 1848. Runeberg on kohotettu Suomen kansallisrunoilijaksi. Emilie on my\xc3\xb6s paikalla, mutta haluaa pysytell\xc3\xa4 syrj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja seuraa juhlahumua puiston siimeksest\xc3\xa4. Elokuva p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy suomalaisten maisemien esittelyyn kuoron laulaessa Maamme-laulua.\n_START_SECTION_\nKuvausaika ja -paikat\n_START_PARAGRAPH_\nElokuvan Runon kuningas ja muuttolintu kuvaukset aloitettiin 14. hein\xc3\xa4kuuta 1938. Talvisota viivytti teoksen valmistumista; kuvaukset saatiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1940. Ulkokuvat otettiin autenttisilla paikoilla Porvoossa. Runebergien kotitaloa esitti Orraeuksen talo Porvoon Kirkkotorilla. Studioina olivat SF-studiot.\n_START_SECTION_\nEnnakkokeskustelu elokuvahankkeesta\n_START_PARAGRAPH_\nEmilie Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9nin ja J. L. Runebergin suhteesta tuli aiempaa laajemmin tunnettu vuonna 1922, kun Berta Edelfelt julkaisi Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9nin autenttiseen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjan pohjautuvan kirjan Ur en gammal dagbok (Vanhan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjan lehti\xc3\xa4). Kirja oli aiheuttanut keskustelua suorasukaisesta tavastaan esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Runebergin romanssi. Suomen Filmiteollisuus aloitti Runeberg-elokuvansa markkinoinnin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1937 ja kutsui hanketta \xe2\x80\x9dkulttuurihistorialliseksi\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Runon kuningas ja muuttolintu aiheutti kiivasta keskustelua jo ennen kuin elokuvaa oli ryhdytty edes kuvaamaan. Koska teemana oli nimenomaan Runebergin romanssi Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9nin kanssa, S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4\xc3\xa4 pyydettiin luopumaan hankkeesta. Elokuvan pel\xc3\xa4ttiin antavan v\xc3\xa4\xc3\xa4ristyneen k\xc3\xa4sityksen Runebergist\xc3\xa4. Muun muassa professorit Yrj\xc3\xb6 Hirn, Otto Manninen ja J. V. Lehtonen pitiv\xc3\xa4t hanketta runoilijaa h\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4n\xc3\xa4. Edelfeltin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjakoosteen oikeudenomistajat puolestaan uhkasivat Suomen Filmiteollisuutta oikeustoimin, mik\xc3\xa4li yhti\xc3\xb6 rakentaa filmatisointinsa Edelfeltin teokselle. S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n mukaan Edelfeltin kirja ei ollut keskeinen elementti elokuvassa, vaan se perustuisi ennen kaikkea laajoihin analyyseihin Runebergin el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4._NEWLINE_Eritoten ruotsinkielinen lehdist\xc3\xb6 vastusti elokuvahanketta. Hufvudstadsbladet julkaisi artikkelin, jonka mukaan Runebergin \xe2\x80\x9dhenkisesti arvokasta\xe2\x80\x9d perint\xc3\xb6\xc3\xa4 oltiin \xe2\x80\x9dbanalisoimassa ja hyv\xc3\xa4ksik\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Toisaalta er\xc3\xa4\xc3\xa4t suomenkieliset lehdet tekiv\xc3\xa4t mediakohusta suoranaista parodiaa. Uudenmaan Sanomien pakinoitsija P\xc3\xb6k\xc3\xb6n mielest\xc3\xa4 Runebergin palvonnassa oli menty liiallisuuksiin, runoilijasta oli tehty \xe2\x80\x9djoukkohyveiden myhkyr\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. SF-Uutiset puolusti hanketta ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli sen taide-elokuvaksi. Hannu Salmi arvioi my\xc3\xb6hemmin, ett\xc3\xa4 koko kiista kertoi l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 elokuvataiteen heikosta arvostuksesta. Kimmo Laineen mukaan kiistan syyn\xc3\xa4 oli taasen Suomen Filmiteollisuuden rahvaanomainen maine. Ongelmalliseksi osoittautui nimenomaan se, ett\xc3\xa4 Runebergin ja Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9nin suhde tuotiin audiovisuaaliseen muotoon, mit\xc3\xa4 pidettiin liian paljastavana. Kansallissymbolia ei haluttu seksualisoitavan runoilijasta mieheksi._NEWLINE_Keskustelu elokuvahankkeesta vaikutti lopulta elokuvan toteutukseen. Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9nin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirja siirrettiin taka-alalle ja Kaipainen teki Runeberg-tulkintansa hienotunteisesti. Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9n kuvattiin ennen kaikkea Runebergin muusana, ei niink\xc3\xa4\xc3\xa4n suoran sukupuolisen intohimon kohteena. Luonnollisesti ennakkokeskustelu puolesta ja vastaan oli mit\xc3\xa4 parhainta mainosta elokuvalle. SF korosti mainonnassaan elokuvan korkeaa tuotantoarvoa kulttuurihistoriallisena epookkiteoksena sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4htin\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6iden Kaipainen ja Ikonen mukanaoloa.\n_START_SECTION_\nAjankuva ja lavastus\n_START_PARAGRAPH_\nEr\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n Runeberg-filmatisoinnin olennaisena osana on pidetty 1840-luvun porvoolaisen s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuvausta ja siihen kuuluvan Biedermeyer-tunnelman luomista. Tunnelma on rakennettu s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isten seurapiiritapahtumista ja lyhyist\xc3\xa4 kohtauksista, joissa kuvataan arkiaskareita, kuten kattokruunun puhtaanapitoa. Asiaan kuuluvat my\xc3\xb6s enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n karrikoidut tyypit, kuten juoruileva Malla tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Mian kera, koomiset kapteenit Pitk\xc3\xa4 ja P\xc3\xa4tk\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Emili\xc3\xa9t\xc3\xa4 tavoitteleva ujo Robert. Ajankuva 1800-luvun puolenv\xc3\xa4lin Porvoosta on idyllinen ja draaman kannalta oleellisen s\xc3\xa4r\xc3\xb6n idylliin tuo Runebergin ja Emilien romanssin paljastuminen, joka sek\xc3\xa4\xc3\xa4n ei lopulta hetkauta kansan tuntemaa kunnioitusta runoilijaa kohtaan._NEWLINE_Elokuvan porvariskodit on lavastettu ajanmukaisesti kynttelikk\xc3\xb6ineen ja sulkakynineen. Tosin elokuvan esineet ovat uusia, niist\xc3\xa4 puuttuu ajan patina. Tilaan on haettu kolmiulotteista vaikutelmaa sijoittamalla esineit\xc3\xa4 kuvan etualalle. Juhlavia illanviettoja on runsaasti ja niiss\xc3\xa4 ihmiset on sijoitettu tilaan syvyyssuunnassa. Kuvakompositiot ovat harmonisia ja rytmikk\xc3\xa4it\xc3\xa4. SF:n ja kuvaaja Theodor Lutsin suosima pehme\xc3\xa4ntasainen valaistus t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4\xc3\xa4 sopusointuisen lavastuksen.\n_START_SECTION_\nHahmojen esitystapa\n_START_PARAGRAPH_\nRunebergin hahmo ei juuri muutu eik\xc3\xa4 kehity elokuvan kuluessa. H\xc3\xa4net on tyypitelty monumentaaliseksi suurmieheksi, jonka yksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 katsojat p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4t hetkeksi seuraamaan. Runebergin sielunel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ei pureuduta, vaan h\xc3\xa4net pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n et\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 katsojasta. Runoilijan tunnerekisteri esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n suoraviivaisena akselilla innostuneisuus, vakavuus ja \xc3\xa4rtyneisyys. My\xc3\xb6s Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9n j\xc3\xa4\xc3\xa4 melko ohueksi hahmoksi, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 on muodostaa vastakohta Runebergille. Tarinan alussa h\xc3\xa4net esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n intoa pursuavana nuorena kaunottarena, joka palvoo runoilijaa. Tarinan kuluessa h\xc3\xa4nen hahmonsa kehittyy tyt\xc3\xb6nhupakosta vastuulliseksi aikuiseksi naiseksi.\n_START_SECTION_\nArviot\n_START_PARAGRAPH_\nRunon kuningas ja muuttolintu -elokuvan aikalaiskriitiikki oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin my\xc3\xb6nteist\xc3\xa4. Runebergin ja Bj\xc3\xb6rkst\xc3\xa9nin romanssin esitystapaa luonnehdittiin "soveliaaksi ja vieh\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi". Uuden Suomen kriitikko piti teoksen yleiss\xc3\xa4vy\xc3\xa4 "erinomaisena", mutta katsoi sen toisinaan kallistuvan "tavanomaiseen filmiromantiikkaan". Elokuvan koomisiin sivurooleihin kriitikot suhtautuivat nuivasti. Niiden katsottiin h\xc3\xa4iritsev\xc3\xa4n elokuvan tunnelmaa. Vaikka tarinan historialliset henkil\xc3\xb6t puhuivat \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n ruotsia, eik\xc3\xa4 suomea ylip\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n juuri puhuttu 1800-luvun Porvoossa, elokuva tehtiin taloudellisista syist\xc3\xa4 suomenkielisen\xc3\xa4. Olihan kohdeyleis\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin suomenkielist\xc3\xa4. Suomen ruotsinkielisen lehdist\xc3\xb6n kriitikot suhtautuivat ratkaisuun p\xc3\xa4\xc3\xa4osin suopeasti. Ruotsalaisen Upsala-lehden kriitikko sit\xc3\xa4 vastoin piti teoksen suomenkielisyytt\xc3\xa4 jopa koomisena._NEWLINE_Runon kuningas ja muuttolintu sai televisioensi-iltansa 2. helmikuuta 1958. Maaliskuun 1978 televisioesityksen yhteydess\xc3\xa4 Helsingin Sanomien Mauri Taviola kirjoitti elokuvan olevan "kovin kulturelli, vaikka nykyisen katsannon mukaan kovin ep\xc3\xa4uskottava". Arto Pajukallio arvioi aikanaan, ett\xc3\xa4 teoksen viihdytt\xc3\xa4vyys perustuu "lumolle ajasta jota sellaisenaan ei ole ollutkaan". Vuoden 2012 televisioesityksen aikaan julkaistussa arviossa Pajukallio luonnehti elokuvaa s\xc3\xa4\xc3\xa4tytietoiseksi epookkidraamaksi, suurmiehen ylistykseksi, jossa naisesta tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n syntipukin.\n_START_SECTION_\nHuomioita\n_START_PARAGRAPH_\nLyhennyksist\xc3\xa4 huolimatta Runon kuningas ja muuttolintu -elokuvasta tuli melko pitk\xc3\xa4, 115 minuuttia. Ensi-iltaa siirrettiin ep\xc3\xa4vakaan maailmantilanteen johdosta: ensin sen oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 olla 19. marraskuuta 1939, sitten p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi muutettiin 31. joulukuuta 1939 ja lopulta elokuva sai ensiesityksens\xc3\xa4 6. lokakuuta 1940. Runon kuningas ja muuttolintu oli vuoden 1940 paras yleis\xc3\xb6menestys kotimaassaan. Vuoden 1945 loppuun menness\xc3\xa4 se oli saanut 576\xc2\xa0473 maksanutta katsojaa. Teoksen ruotsinkielinen versio myytiin Tanskaan ja Ruotsiin. K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan Palladium-teatterissa siit\xc3\xa4 tuli kaupallinen mahalasku. Ruotsinkielisess\xc3\xa4kin versiossa tosin puhutaan p\xc3\xa4\xc3\xa4osin suomea, vain muutama juhlallinen kohtaus on ruotsinnettu._NEWLINE_Finnkino Oy on julkaissut elokuvan my\xc3\xb6s DVD:n\xc3\xa4.'