b'\n_START_ARTICLE_\nNikomakhos Gerasalainen\n_START_PARAGRAPH_\nNikomakhos Gerasalainen (m.kreik. \xce\x9d\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x82 \xce\xbf \xce\x93\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb7\xce\xbd\xcf\x8c\xcf\x82) (n. 60 \xe2\x80\x93 n. 120) oli antiikin kreikkalainen uuspythagoralainen filosofi ja matemaatikko. H\xc3\xa4net tunnetaan ennen kaikkea teoksista Johdatus aritmetiikkaan ja Harmoniikan k\xc3\xa4sikirja.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNikomakhos oli kotoisin Gerasasta, roomalaisesta Syyriasta, nykyisest\xc3\xa4 Jordanian Jerashista. Nikomakhos kuului uuspythagoralaisiin, mutta sai paljon vaikutteita my\xc3\xb6s Aristoteleelta. H\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ei tiedet\xc3\xa4 paljoakaan. H\xc3\xa4nen elinaikansa (n. 100 jaa.) tunnetaan sen kautta, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n mainitsee Thrasyllos Mendesl\xc3\xa4isen teoksessaan Harmoniikan k\xc3\xa4sikirja, ja Apuleius vaikuttaa k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4neen h\xc3\xa4nen teoksensa Johdatus aritmetiikkaan latinaksi 100-luvun puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Uuspythagoralaisena Nikomakhos oli usein kiinnostunut enemm\xc3\xa4n lukujen mystisist\xc3\xa4 ominaisuuksista kuin niiden matemaattisista ominaisuuksista.\n_START_SECTION_\nJohdatus aritmetiikkaan\n_START_PARAGRAPH_\nJohdatus aritmetiikkaan (\xe1\xbc\x88\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb8\xce\xbc\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xe1\xbd\xb4 \xce\xb5\xe1\xbc\xb0\xcf\x83\xce\xb1\xce\xb3\xcf\x89\xce\xb3\xce\xae, Arithm\xc4\x93tik\xc4\x93 eisag\xc5\x8dg\xc4\x93) on suppeahko aritmetiikkaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4 teos. Se k\xc3\xa4sittelee lukuja, erityisesti alkulukujen ja t\xc3\xa4ydellisten lukujen merkityst\xc3\xa4. Nikomakhoksen mukaan aritmetiikka edelt\xc3\xa4\xc3\xa4 ontologisesti muita matemaattisia tieteit\xc3\xa4 (geometria, musiikin teoria ja t\xc3\xa4htitiede).\n_START_SECTION_\nHarmoniikan k\xc3\xa4sikirja\n_START_PARAGRAPH_\nHarmoniikan k\xc3\xa4sikirja (\xe1\xbc\x98\xce\xbd\xcf\x87\xce\xb5\xce\xb9\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb4\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd \xe1\xbc\x81\xcf\x81\xce\xbc\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb9\xce\xba\xe1\xbf\x86\xcf\x82, Enkheiridion harmonik\xc4\x93s) oli musiikin teoriaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4 tutkielma. Se on merkitt\xc3\xa4vin alalta Aristoksenoksen (Harmonian elementit) ja Eukleideen teosten j\xc3\xa4lkeen. Teos on varhaisin, josta tunnetaan tarina siit\xc3\xa4, kuinka Pythagoras sai oivalluksen s\xc3\xa4velkorkeuden ja lukujen v\xc3\xa4listen suhteiden yhteydest\xc3\xa4 ollessaan sep\xc3\xa4n pajan edess\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in h\xc3\xa4n huomasi, ett\xc3\xa4 jotkin vasarat soivat harmonisesti alasinta vasten ja jotkin puolestaan ep\xc3\xa4vireisesti._NEWLINE_Nikomakhos k\xc3\xa4sittelee my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dsf\xc3\xa4\xc3\xa4rien musiikkia\xe2\x80\x9d ja antaa n\xc3\xa4in ensimm\xc3\xa4isen laajemman selvityksen musiikin ja kaikkeuden j\xc3\xa4rjestyksen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 olevasta suhteesta. H\xc3\xa4n kuvaa my\xc3\xb6s aikansa soittimia.'