b'\n_START_ARTICLE_\nKarjalaisten laulu\n_START_PARAGRAPH_\nKarjalaisten laulu on karjalaisten maakuntalaulu, jota lauletaan paljon karjalaisten pit\xc3\xa4j\xc3\xa4juhlissa. Laulun on s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt ja sanoittanut P. J. Hannikainen. Laulusta lauletaan yleens\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4inen, nelj\xc3\xa4s ja viimeinen s\xc3\xa4keist\xc3\xb6. Toinen karjalaisten paljon laulama laulu on Karjalan kunnailla._NEWLINE_Laulua on soitettu my\xc3\xb6s Kotiteollisuus-yhtyeen keikkojen alussa.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4isen version synty 1881\n_START_PARAGRAPH_\nP. J. Hannikainen kirjoitti Karjalaisten laulun ensimm\xc3\xa4isen version vuonna 1881, jolloin se julkaistiin Savo-Karjalaisen osakunnan laulukokoelmassa  Uusi kannel Karjalasta, soitto sointuva Savosta. Helsingin yliopiston musiikinopettaja Richard Faltin valitsi laulun s\xc3\xa4velm\xc3\xa4ksi Liperist\xc3\xa4 muistiin merkityn kansans\xc3\xa4velm\xc3\xa4n, joka my\xc3\xb6hemmin tuli tunnetuksi joululauluna No onkos tullut kes\xc3\xa4. Hannikaisen mielest\xc3\xa4 s\xc3\xa4velm\xc3\xa4n valinta ei kuitenkaan ollut onnistunut eik\xc3\xa4 laulu ollut tekstilt\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4\xc3\xa4n hyv\xc3\xa4. H\xc3\xa4n ei halunnut julkaista laulua uudelleen, kun opettaja Pekka Puhakka vuonna 1898 pyysi h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 uutta sovitusta tekeill\xc3\xa4 olleeseen Kansanopiston laulukirjaan. Hannikainen toivoi my\xc3\xb6s, ettei kukaan muukaan sit\xc3\xa4 sovittaisi, vaan Karjalalle teht\xc3\xa4isiin kokonaan uusi maakuntalaulu.\n_START_SECTION_\nLopullinen versio vuonna 1899\n_START_PARAGRAPH_\nLaulu j\xc3\xa4i kuitenkin vaivaamaan Hannikaisen mielt\xc3\xa4. Niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kes\xc3\xa4n 1899 aikana kirjoitti uuden tekstin ja s\xc3\xa4velsi sen. H\xc3\xa4n teki siit\xc3\xa4 yli 20 ty\xc3\xb6versiota ennen kuin oli tyytyv\xc3\xa4inen. Puhakka sai nuotit loppukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1899. H\xc3\xa4n jakoi laulua kaikkiin Pohjois-Karjalan kansakoulupiireihin, ja Hannikainen puolestaan painatti laulun kahteen lauluvihkoon, jolloin Karjalaisten laulu alkoi nopeasti levit\xc3\xa4._NEWLINE_Laulun onnistumista kuvaa Hannikaisen kohtaaminen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4mestari Sibeliuksen kanssa kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1899: Hannikainen oli esitt\xc3\xa4nyt Karjalaisten laulua Sibeliukselle, joka oli lausunut siit\xc3\xa4 pienen kohteliaisuuden. My\xc3\xb6hemmin Hannikainen n\xc3\xa4ki Sibeliuksen istumassa ajatuksissaan, ja h\xc3\xa4n kuuli Sibeliuksen hyr\xc3\xa4ilev\xc3\xa4n Karjalaisten laulua.\n_START_SECTION_\nKurja-sana h\xc3\xa4mment\xc3\xa4\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLaulun viimeisen s\xc3\xa4keist\xc3\xb6n sanoja \xe2\x80\x9dkurja Karjalamme\xe2\x80\x9d on aika ajoin arvosteltu. Varsin usein t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kohdassa on alkuper\xc3\xa4isten sanojen sijasta laulettu \xe2\x80\x9dkaunis Karjalamme\xe2\x80\x9d. Maaherra Pirjo Ala-Kapee ehdottikin hein\xc3\xa4kuussa 2004 laulun sanoja muutettavaksi. H\xc3\xa4n piti sanoja \xe2\x80\x9dkurja Karjalamme\xe2\x80\x9d Karjalaa v\xc3\xa4heksyvin\xc3\xa4. Karjalaiset k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t keskustelua muun muassa Karjala-lehdess\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 l\xc3\xa4mmenneet muutokselle. Sana \xe2\x80\x9dkurja\xe2\x80\x9d viittaa t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 siihen, ett\xc3\xa4 kaikista Suomen maakunnista juuri Karjala on kautta aikojen joutunut eniten k\xc3\xa4rsim\xc3\xa4\xc3\xa4n sodista, kuten on tapahtunut useita kertoja sek\xc3\xa4 ennen laulun kirjoittamista ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemminkin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n totesi my\xc3\xb6s Ala-Kapeen her\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4n keskustelun yhteydess\xc3\xa4 muun muassa Markku Laukkanen. Muutosta vastaan on huomautettu my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 laulun ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 s\xc3\xa4keist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 todella sanotaankin: \xe2\x80\x9dkaunis Karjalamme\xe2\x80\x9d.'