b'\n_START_ARTICLE_\nUtaj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nUtaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on ollut asutusta jo kivikaudella. Tunnettuja kivikautisia asuinpaikkoja ovat mm. Kokkosaari, Honkalansaari, Niemel\xc3\xa4 ja Roinila. Ennen seudulle saapuvia suomalaisia er\xc3\xa4miehi\xc3\xa4 seudulla asuivat lappalaiset. Muistoksi heist\xc3\xa4 on paikannimist\xc3\xb6\xc3\xb6n j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt monia sanoja esimerkiksi Utaj\xc3\xa4rvi ja Rokua. Aluksi asutus keskittyi jokivarteen. Todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti jo 1500-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 asutus alkoi muuttua vakinaiseksi savolaisten ja pohjalaisten uudisasukkaiden ansiosta. Vuosisadan lopulla ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hes koko asutuksen. T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhan j\xc3\xa4lkeen 1595 alkoi asutuksen laajentumisen kausi, jonka katkaisivat 1600-luvun suuret kuolonvuodet sek\xc3\xa4 isoviha._NEWLINE_Utaj\xc3\xa4rvi kuului seurakunnallisesti aluksi Liminkaan, mutta liitettiin 1610 Oulun seurakunnan Muhoksen kappeliin. Vuonna 1766 Utaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 muodostettiin Muhoksen kappeli. Kunnan perustamisvuodeksi katsotaan vuosi 1865 ja omaksi seurakunnaksi Utaj\xc3\xa4rvi erotettiin 1886._NEWLINE_Oulun ja Utaj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4list\xc3\xa4 ratayhteytt\xc3\xa4 ryhdyttiin suunnittelemaan vuonna 1918. Rataa alettiin rakentaa vuonna 1926 ja junaliikenne Oulusta Muhokselle alkoi vuonna 1927 sek\xc3\xa4 Utaj\xc3\xa4rvelle vuonna 1928. Vaalaan saakka liikenn\xc3\xb6inti alkoi 1929. Toiseen maailmansotaan asti Utaj\xc3\xa4rvi oli maatalousvaltainen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4. Oulujoen valjastamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 elinkeino muuttui, nykyisin yli puolet utaj\xc3\xa4rvisist\xc3\xa4 saavat elantonsa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa palveluammateissa. Utaj\xc3\xa4rvelle on rakennettu kaksi vesivoimalaitosta. Ne ovat Utasen voimalaitos, joka valmistui 1956 ja Ala-Utoksen voimalaitoksella energiantuotanto alkoi 1957._NEWLINE_Utaj\xc3\xa4rven asukasluku oli suurimmillaan 1950-luvulla, jolloin Oulujoen koskien rakentaminen oli k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4. Vuonna 1952 kunnassa oli jo 8627 asukasta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen asukasluku alkoi v\xc3\xa4henty\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 1954 Vaalan ja Yli-Niskan alueet liitettiin silloiseen S\xc3\xa4r\xc3\xa4isniemen kuntaan (nykyiseen Vaalaan), ja vuosikymmenen lopulla alkoi voimakas poismuutto. V\xc3\xa4est\xc3\xb6n v\xc3\xa4heneminen pys\xc3\xa4htyi vasta 1980-luvun alussa, jolloin asukkaita oli vajaat 3800. Pikkuhiljaa asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 alkoi uudelleen laskea ja nykyisin Utaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on reilut 3\xc2\xa0000 asukasta._NEWLINE_Ennen vanhaan Utaj\xc3\xa4rven kuntaa halkova Oulujoki oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kulkureitti matkustavaisille, tervalle ja muulle kauppatavaralle, se tarjosi my\xc3\xb6s kalaa p\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 elannon koskenlaskijoiden ammattikunnalle. Joki on valjastettu 1940- ja 1950-luvuilla. Vuoteen 1949 saakka joki ylitettiin "roomulla" tai lossilla, jota kuljetti roomari. Nykyisin roomun paikalla on silta. Viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4nkin Oulujoki on komea ja ylv\xc3\xa4s joki, joka tarjoaa mahdollisuuksia kalastukseen ja monenlaiseen virkistysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kiiminkijoki kunnan pohjoisosassa sen sijaan on edelleen vapaa joki koskineen._NEWLINE_Utaj\xc3\xa4rvi on tunnettu Suomen ainoasta ja maailman pohjoisimmasta Rokua Geoparkista. Rokuan ydinalueella sijaitsee Kylpyl\xc3\xa4hotelli Rokua Health & Spa sek\xc3\xa4 Er\xc3\xa4maahotelli Rokuanhovi.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nUtaj\xc3\xa4rvi jakautuu luonnonmaisemiltaan kahteen osaan. Kunnan etel\xc3\xa4osaa hallitsevat Oulujoen laakso, Rokuan mahtava muodostuma ja laajat suot. Pohjoisosat ovat ns. Kainuun nevalakeuteen kuuluvaa lampien el\xc3\xa4v\xc3\xb6itt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 mets\xc3\xa4- ja suoseutua, jota halkovat Kiiminkijoen latvareitit.\n_START_SECTION_\nMaasto\n_START_PARAGRAPH_\nKallioper\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa graniittia sek\xc3\xa4 kiillegneissi\xc3\xa4 ja -liuskeita. Naamajoen tienoilla on kalkkikiviesiintymi\xc3\xa4 ja pohjoisosassa my\xc3\xb6s migmatiittia ja graniittigneissi\xc3\xa4. Maaper\xc3\xa4 on pohjoista moreenia. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Oulujoen varsilla on laajoja hiekka- ja hietakerrostumia. Paikoin hiekka on niin hienoa, ett\xc3\xa4 tuuli pystyy sit\xc3\xa4 kuljettamaan. Komeimmillaan muodostumat ovat Rokuan alueella, jossa on suuria dyynej\xc3\xa4, rantavalleja, hiekkakankaita ja syvi\xc3\xa4 suppakuoppia. Maasto on varsin tasaista lukuun ottamatta Rokuan aluetta, Rokuan korkein kohouman Pookivaara kohoaa yli 70 metri\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4lt\xc3\xa4 suolakeudelta. Oulujoen koillispuolella maasto nousee loivasti kohti pohjoista ja it\xc3\xa4\xc3\xa4. Korkeimpia vaaroja ovat Iso Palovaara ja Hevosvaara. Utaj\xc3\xa4rvi on runsassoista seutua. Niittysuon, Tolkansuon, S\xc3\xa4ipp\xc3\xa4suon ja Kivisuon alueille on muodostettu soidensuojelualue.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nOulujoen ja Kiiminkijoen lis\xc3\xa4ksi kuntaa halkovat useat pienemm\xc3\xa4t joet, kuten Naamanjoki, Piltunginjoki, Potkunjoki, Sanginjoki ja Utosjoki. Kunnan alueella on useita j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4, muun muassa Ahmasj\xc3\xa4rvi, Iso Olvasj\xc3\xa4rvi, Piltunginj\xc3\xa4rvi, Puokioj\xc3\xa4rvi, Saari-Sorsua, Sanginj\xc3\xa4rvi sek\xc3\xa4 S\xc3\xa4rkij\xc3\xa4rvi, joka tuli kuuluisaksi tilap\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kuivattamisestaan. Utaj\xc3\xa4rvi -niminen j\xc3\xa4rvi, jonka Oulujokeen rakennetun Utasen voimalaitoksen alakanava halkaisi 1956, on kuntataajamasta hieman kaakkoon.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nValtatie 22 ja Oulu\xe2\x80\x93Kontiom\xc3\xa4ki -rautatie sivuavat Utaj\xc3\xa4rven kuntakeskusta. VR:n henkil\xc3\xb6junat pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t Utaj\xc3\xa4rven asemalla. Seututie 837 johtaa Utaj\xc3\xa4rven keskustasta Puolangalle. Yhdystie 8300 alkaa Oulusta ja tulee Oulujoen pohjoispuolta Utaj\xc3\xa4rvelle, jatkuu Keski-Niskaan, miss\xc3\xa4 yhtyy Valtatie 22:een. L\xc3\xa4hin lentokentt\xc3\xa4 on Oulunsalossa. Paikallisliikenteest\xc3\xa4 vastaa kunnan j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4 paikallislinja, jota ajetaan yhdell\xc3\xa4 bussilla. Bussipys\xc3\xa4kkien lis\xc3\xa4ksi kyytiin p\xc3\xa4\xc3\xa4see muualtakin reitin varrelta ja liikuntaesteiset bussi hakee kotiovelta, kun sen tilaa puhelimitse edellisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kirkonkyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on Matkahuollon palvelupiste.Rokuan matkailukeskukseen p\xc3\xa4\xc3\xa4see matkailuyritt\xc3\xa4jien omilla kuljetuksilla - julkishallinnon j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kuljetusta ei ole.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAhmas, Alakyl\xc3\xa4, Ala-Naama, Ala-Niska, Autio, Juorkuna, J\xc3\xa4rvikyl\xc3\xa4, Kangaskyl\xc3\xa4, Kemil\xc3\xa4, Kivij\xc3\xa4rvi, Kormunkyl\xc3\xa4, Marttisj\xc3\xa4rvi, Murronkyl\xc3\xa4, Naamankyl\xc3\xa4, Niska, Ojakyl\xc3\xa4, Potku, Sanginkyl\xc3\xa4, Sipolankyl\xc3\xa4, Sotka (Sotkankyl\xc3\xa4), S\xc3\xa4rkij\xc3\xa4rvi, Tervolankyl\xc3\xa4, Utanen, Ylisuvanto, Yli-Utos.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Utaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli 2 768 asukasta, joista 1 312 asui taajamissa, 1 439 haja-asutusalueilla ja 17 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Utaj\xc3\xa4rven taajama-aste on 47,7\xc2\xa0%. Utaj\xc3\xa4rven taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Utaj\xc3\xa4rven kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 312 asukasta.\n_START_SECTION_\nKuntapalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nUtaj\xc3\xa4rven kuntapalveluihin kuuluvat peruspalvelut, sivistyspalvelut ja tekniset palvelut. Eri palvelualat on jaettu tiimeihin, jotka j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t oman vastuualueensa palvelut. _NEWLINE_Hallintotiimi tuottaa kuntalaisten ja kuntaorganisaation tarvitsemia yleis- ja taloushallintoon liittyvi\xc3\xa4 toimistopalveluja. Tiimiin kuuluvat palvelusolu, taloussolu, henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6solu ja atk-solu. Kuntaa pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n johtanut maakuntaneuvos Ky\xc3\xb6sti Juuj\xc3\xa4rvi el\xc3\xa4k\xc3\xb6ityi 2018.\n_START_SECTION_\nPeruspalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nSosiaali- ja perhety\xc3\xb6npalveluista vastaa Oulunkaaren kuntayhtym\xc3\xa4. Tiimiin kuuluu kehitysvammapalvelujen tiimi, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4hoitopalvelujen tiimi ja sosiaality\xc3\xb6n solu. Terveyspalveluista vastaa terveyskeskus. Ruokapalveluista vastaa ruokapalvelutiimi, joka tuottaa ruokapalveluja kunnan eri toimipisteille ja tarjoaa mahdollisuuden ty\xc3\xb6paikkaruokailuun. Vanhuspalvelujen tiimi vastaa vanhus- ja kotihoitopalveluista. Asuin- ja elinoloista vastaa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nvalvontapalvelujen tiimi, johon kuuluvat el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, terveystarkastaja ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6sihteeri. Teht\xc3\xa4viin kuuluvat el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4huolto, terveysvalvonta ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojelu.\n_START_SECTION_\nSivistyspalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nUtaj\xc3\xa4rven kunnan sivistyspalveluista vastaa sivistyslautakunta, jonka toimialaan kuuluvat opetuspalvelut, kirjasto, kulttuuripalvelut ja vapaa-aikapalvelut sek\xc3\xa4 erilainen sivistystoimen alainen projektitoiminta.\n_START_SECTION_\nOpetustoimen palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nUtaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on yksi peruskoulu 0-9 vuosiluokille ja yksi lukio. Lis\xc3\xa4ksi kunta on j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt kansalaisopistopalveluita ostopalveluina Muhokselta. Vuodesta 1987 alkaen kunnalla on ollut oma lasten ja nuorten kuvataidekoulu, jonka palvelut ovat maksullisia._NEWLINE_Utaj\xc3\xa4rven lukion oppilasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni 2010-luvun alussa uhkaavasti, mutta erilaisin markkinointitoimin sinne on saatu houkuteltua opiskelijoita my\xc3\xb6s naapuripaikkakunnilta.\n_START_SECTION_\nVapaan sivistysty\xc3\xb6n ja vapaa-ajanpalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2000 perustettiin vasite-tiimi, johon kuuluvat kirjaston, nuorisopalveluiden, liikuntapalveluiden ja kulttuuripalveluiden henkil\xc3\xb6kunta. Tiimi vastaa vapaan sivistysty\xc3\xb6n ja vapaa-ajanpalveluista.\n_START_SECTION_\nMuistomerkkej\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nUtaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on sek\xc3\xa4 toiseen maailmansotaan ett\xc3\xa4 elinkeinoihin kuin my\xc3\xb6s runonlaulantaan perustuvia muistomerkkej\xc3\xa4: Sankarivainajien muistomerkki (1950), Karjalaan j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden muistomerkki (1958), Roomari-patsas (1985), Veteraanikivi (1991), Meril\xc3\xa4n suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) ja Runonlaulajien muistomerkki (2003).\n_START_SECTION_\nVuoden Roomari\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden Roomari on kunniakuntalainen, joka on utaj\xc3\xa4rvinen ja kunnostautunut paikallisen kulttuurin, taiteen tai kotiseututy\xc3\xb6n parissa. Aiemmin Roomari valittiin yleis\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksell\xc3\xa4, mutta vuodesta 2007 l\xc3\xa4htien valinnan on tehnyt kolmij\xc3\xa4seninen raati. Ensimm\xc3\xa4inen Roomari valittiin vuonna 1993.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\n1980-luvulla Suomen kunnille valittiin omat perinneruoat. Utaj\xc3\xa4rven nimikkoruoiksi \xc3\xa4\xc3\xa4nestettiin lihapata, hernetuuvinki, lanttulaatikko, porkkanalaatikko, ohut ruisleip\xc3\xa4 ja marjakeitto.'