b'\n_START_ARTICLE_\nJussi Rainio\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKansakoulun k\xc3\xa4ynyt Rainio aloitti ty\xc3\xb6uransa 1890-luvun alussa juoksupoikana Uuden Auran kirjapainossa Turussa ja oli my\xc3\xb6hemmin sen palveluksessa my\xc3\xb6s kirjaltajana. Vuodet 1903\xe2\x80\x931904 h\xc3\xa4n toimi Pellervo-Seuran neuvonantajana ja viel\xc3\xa4 vuonna 1904 Riihim\xc3\xa4ell\xc3\xa4 osuuskaupan hoitajana. Vuosina 1904\xe2\x80\x931906 Rainio oli Turussa muun muassa V\xc3\xa4h\xc3\xa4v\xc3\xa4kisten osuusliikkeen johtajana sek\xc3\xa4 Auta itse\xc3\xa4si -lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana. Poriin h\xc3\xa4n muutti 1906, ty\xc3\xb6skennellen aluksi Sosialidemokraatin toimittajana sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana 1908\xe2\x80\x931914. Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen kansanedustajana h\xc3\xa4n oli Turun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin pohjoisesta vaalipiirist\xc3\xa4 vuosina 1911\xe2\x80\x931913. _NEWLINE_Sis\xc3\xa4llissodan aikana Rainio toimi Porissa Osuusliike Kansan toisena johtajana. H\xc3\xa4net pid\xc3\xa4tettiin sodan loppuvaiheessa 5. toukokuuta ja teloitettiin muutamaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Porin raatihuoneen vankityrm\xc3\xa4ss\xc3\xa4, vaikka Rainio oli itse vastustanut aseellisen taisteluun ryhtymist\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n kuulunut punakaartiin. H\xc3\xa4nen teloituksensa motiiviksi on asiakirjoihin merkitty "valtiolliset syyt", mutta murhan taustalla saattoivat olla Rainion k\xc3\xa4rkk\xc3\xa4\xc3\xa4t \xe2\x80\x9dJ\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xe2\x80\x9d-nimimerkill\xc3\xa4 julkaisemat lehtikirjoitukset, jotka eiv\xc3\xa4t aina miellytt\xc3\xa4neet kaupungin porvaristoa. Vuosina 1908\xe2\x80\x931909 Rainio k\xc3\xa4vi kiivasta sanailua tuolloin viel\xc3\xa4 vanhasuomalaisiin kuuluneen Algot Untolan kanssa, joka kirjoitti Satakunta-lehteen useilla eri nimimerkeill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin nimimerkki\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dKorppi\xe2\x80\x9d k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neen Satakunnan Sanomien p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajan Antero Lammisen kanssa. Sosialidemokraatin seuraajaksi perustetun Uuden Ajan p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja Vilho Rantanen on kertonut, ett\xc3\xa4 Rainion murhan syyn\xc3\xa4 olivat juuri h\xc3\xa4nen \xe2\x80\x9dJ\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xe2\x80\x9d-nimimerkill\xc3\xa4 laatimat kirjoituksensa. Rantasen mukaan Rainion hakivat Luvian murretta puhuneet suojeluskuntalaiset, jotka hieman my\xc3\xb6hemmin surmasivat h\xc3\xa4net raa\'sti raatihuoneen tyrm\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Jussi Rainio on haudattu Poriin K\xc3\xa4pp\xc3\xa4r\xc3\xa4n hautausmaalle.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nMaarian kunnassa syntyneen Rainion vanhemmat olivat itsellinen Reinhold Rainio ja Augusta Serafia Liisantyt\xc3\xa4r. H\xc3\xa4n oli vuodesta 1901 l\xc3\xa4htien naimisissa Fanny Amanda Taatilan kanssa. Rainion sisar oli vuonna 1937 Neuvostoliitossa teloitettu kansanedustaja Aino Forsten._NEWLINE_Jussi ja Fanny Rainiolla oli nelj\xc3\xa4 lasta. Teloituksen j\xc3\xa4lkeen Rainion perhe muutti V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin avustamana Helsinkiin, jossa Tanner my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rjesti heille ty\xc3\xb6paikkoja. Jussi Rainion tyt\xc3\xa4r Lyyli Rainio (1902\xe2\x80\x931968) oli Arvo Poika Tuomisen puoliso.'