b'\n_START_ARTICLE_\nSuurperhe\n_START_SECTION_\nAlueellinen kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nSuurperheen k\xc3\xa4site vaihtelee maittain ja alueittain. Kiinassa se on toiminut yhteiskuntarakenteen perustana pitki\xc3\xa4 aikoja. Suurperheet ovat olleet yleisi\xc3\xa4 paimentolais- ja luontaistaloudessa el\xc3\xa4vill\xc3\xa4 kansoilla. Euroopassa suurperheit\xc3\xa4 on ollut viime vuosikymmenin\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 etel\xc3\xa4slaaveilla. Suomessa suurperheit\xc3\xa4 oli Karjalassa ja Savossa 1800-luvun alkupuolella kaskikauden loppuvaiheilla. Syyn\xc3\xa4 niiden v\xc3\xa4liaikaiselle lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiselle oli voimakas v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu ja uudisasutusmahdollisuuksien supistuminen. Karjalassa oli ennen sotia my\xc3\xb6s yhti\xc3\xb6muotoisia suurperheit\xc3\xa4, jotka omistivat maata ja viljeliv\xc3\xa4t sit\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 verotettiin yhti\xc3\xb6muotoisesti.\n_START_SECTION_\nYhteiskuntarakenteen vaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nSuurperhe oli tavanomainen perhemuoto maatalousyhteiskunnassa. Yleisesti ajatellaan, ett\xc3\xa4 teollistuminen loi nykyaikaisen ydinperheen ja suurperheet v\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t, sill\xc3\xa4 tehdaspaikkakunnilla asuttiin ahtaammin kuin maaseudulla. Perheen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kin muuttui, kun palkkaty\xc3\xb6n my\xc3\xb6t\xc3\xa4 irtosivat ty\xc3\xb6 ja koti toisistaan. Uusien tutkimusten mukaan ydinperheet, entist\xc3\xa4 my\xc3\xb6h\xc3\xa4isempi avioitumisik\xc3\xa4, ehk\xc3\xa4isy ja tiiviimpi perherakenne (nukkuminen perheitt\xc3\xa4in erikseen palveluskunnasta) ovat l\xc3\xa4nsimaissa osittain teollistumista vanhempia ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4. Ydinperheajatuksen l\xc3\xa4pimurto onkin suuressa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin ihanteiden ja ideologian muutos. Siihen liittyy irrottautuminen s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskunnasta ja patriarkaalisuudesta.\n_START_SECTION_\nEtymotologia\n_START_PARAGRAPH_\nPerheen muuttumista kuvaa my\xc3\xb6s sanaston muutos. Ruotsinkielisiss\xc3\xa4 alan teksteiss\xc3\xa4 puhuttiin pitk\xc3\xa4lti 1800-luvulle saakka hus-sanan johdannaisista hush\xc3\xa5ll, husfolk, husf\xc3\xa4rh\xc3\xb6r, husaga. Talo oli siis talouden ja yhteisel\xc3\xa4m\xc3\xa4n yksikk\xc3\xb6. 1800-luvun kuluessa siirryttiin yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sanaa familj, joka v\xc3\xa4hitellen vakiintui tarkoittamaan perhett\xc3\xa4 nykymerkityksess\xc3\xa4. Sana tunnettiin kyll\xc3\xa4 aikaisemminkin, mutta sill\xc3\xa4 ei ollut k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4, kun perheest\xc3\xa4 ei puhuttu ilman taloa, ty\xc3\xb6yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4, palkollisia ja sukulaisia. Sama v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4inen muutos tapahtui my\xc3\xb6s saksan, englannin ja ranskan kieliss\xc3\xa4. Suomen sana perhe on hyvin vanha, mutta sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 nykyisess\xc3\xa4 merkityksess\xc3\xa4 alkoi vasta 1800-luvun j\xc3\xa4lkipuolella. Yleens\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 vanhemmissa teksteiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n sanoja talo, huonekunta, ruokakunta tai perhekunta.\n_START_SECTION_\nMonilapsiset perheet\n_START_PARAGRAPH_\nSuurperheit\xc3\xa4 syntyy my\xc3\xb6s vanhempien uskonnollisen vakaumuksen perusteella, joka kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 ehk\xc3\xa4isyn, kuten amisheilla, hutteriiteilla, mennoniiteilla, vanhoillislestadiolaisilla ja herrankansalaisilla.'