b'\n_START_ARTICLE_\nHyrsynkulma\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nHyrsynkulma, kuten suuri osa Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 kuuluu Lounais-Suomessa Salosta ja Marttilasta Somerolle ja Loimaalle ja sielt\xc3\xa4 edelleen Huittisten ja Kokem\xc3\xa4en suuntaan ulottuvaan laajaan savitasankoon, joka etenkin Loimaan seudulla on niin leimallinen, ett\xc3\xa4 seutua toisinaan sanotaan "Saviseuduksi". Maisema on t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin tasaista savikkoa, jota l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kalliosyd\xc3\xa4miset moreenim\xc3\xa4et paikoin rikkovat. Siell\xc3\xa4 t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kulkee katkonaisia harjujaksoja ja muinaisiin vedenviipym\xc3\xa4paikkoihin savikoilla etenkin vedenjakajien ja harjujen liepeill\xc3\xa4 on siell\xc3\xa4 t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 muodostunut eloper\xc3\xa4isen aineksen kertymisen tuloksena soita. Joet noudattelevat saven alla olevien kallioper\xc3\xa4n murrosten kulkua ja suurimmissa jokilaaksoissa, kuten Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n halki virtaavan Loimijoen varsilla, pinnanmuodostus saattaa olla hiukan vaihtelevampaa. Savitasangon vedenjakaja-alueet, joihin Hyrsynkulmakin kuuluu, sen sijaan ovat tasaisia. _NEWLINE_Hyrsynkulmalta vedet virtaavat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluvaan Loimijokeen sen etel\xc3\xa4isen sivujoen Kuusjoen kautta, joka saa alkunsa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n isoiksi valtaojiksi kaivetuista useista latvahaaroista Palikkalan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Hyrsynkulman alueella ja virtaa sielt\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n Perttulan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvan Kuusjoenkulman ja Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n Mannisten kyl\xc3\xa4n takamaiden kautta laskien viimein Loimijokeen. Alueen merkitt\xc3\xa4vin suo on V\xc3\xa4h\xc3\xa4suo l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Someron rajaa. Sen keskiosissa on viel\xc3\xa4 n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 merkkej\xc3\xa4 suokasvillisuudesta. Lounaassa Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Someron rajaa seurailee katkonainen harjujakso, jonka korkein kohta on Someron ja Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajalla sijaitseva Munitunm\xc3\xa4ki. Se on vanha pit\xc3\xa4jien rajapaikka ja nykyisin my\xc3\xb6s maakuntien rajana. L\xc3\xa4nnemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Someron rajalla Kuusjoenkulmalla sama harjujakso laajenee Piilikankaalla deltamuodostumaksi, jossa sorakuoppaan kaivetun pohjavesilammen rannalla on kokoontumispaikkana toimiva Tuottajain tupa. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueelle ulottuvat my\xc3\xb6s pienilt\xc3\xa4 osiltaan Natura 2000 -suojeluohjelmaan otetut Huhmassuo ja Eksyssuo. Suohon ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 harjunienmekkeess\xc3\xa4 on siell\xc3\xa4 Pirttiniemennokan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n nelj\xc3\xa4n, aiemmin viiden kunnan rajapaikka._NEWLINE_Kartanoajan maank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 edustavat Hyrsynkulman luonnossa esimerkiksi K\xc3\xa4rpp\xc3\xa4saaren l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 olevat vanhat hiilimiilut, sek\xc3\xa4 lukuisat, joskus jo umpeen sammaloituneet savikuopat, ja hiilimiiluja on metsiss\xc3\xa4 ollut samoin my\xc3\xb6s Someron puolella.\n_START_SECTION_\nYp\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNykyinen Hyrsynkulma kostuu p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n Palikkalan ja Lev\xc3\xa4n kylien takamaista. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Palikkalan kyl\xc3\xa4 on vanhastaan ollut osa Jokioisten kartanoa, ja kyl\xc3\xa4n maille perustettiin jo varhain kartanon alaisuuteen V\xc3\xa4h\xc3\xa4nsuon sivutila, jonka vanha, maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, punamullalla maalattu p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus Hyrsynkulmantien varressa Hyrsynkulmalta pari kilometri\xc3\xa4 pohjoiseen viel\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin osoittaa vanhan sivukartanon sijaintia. Toinen sivutila Jokioisten kartanolla oli Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolella Varsanojalla Loimijoen pohjoispuolella, miss\xc3\xa4 Varsanojan kyl\xc3\xa4n kaikki talot oli yhdistetty kartanon sivutilaksi. Palikkalan kyl\xc3\xa4n vanhat talot Loimijoen etel\xc3\xa4rannalla sen sijaan olivat osaksi s\xc3\xa4\xc3\xa4styneet kartanoon yhdist\xc3\xa4miselt\xc3\xa4, mutta osasta kyl\xc3\xa4n maita oli muodostettu V\xc3\xa4h\xc3\xa4nsuon sivukartano._NEWLINE_Lev\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4 taas yhdess\xc3\xa4 Loimijoen pohjoispuolisten Kartanonkyl\xc3\xa4n ja Perttulan kylien kanssa kuului Kartanonkyl\xc3\xa4n kartanoon, joka oli erotettu Jokioisten kartanosta joskus 1700-luvulla, mutta tuli taas 1900-luvulla uudestaan osaksi Jokioisten kartanoa, jonka omistajaksi lopulta tuli Suomen valtio. Kartanonkyl\xc3\xa4n kartanossakin osa Lev\xc3\xa4n ja Perttulan kylien taloista oli s\xc3\xa4ilynyt itsen\xc3\xa4isin\xc3\xa4, mutta osa oli tullut liitetyksi kartanoon, samoin kuin Kartanonkyl\xc3\xa4n kaikki talot, joista oli muodostettu Kartanonkyl\xc3\xa4n kartanon p\xc3\xa4\xc3\xa4kartano. Viel\xc3\xa4 1700-luvulla nykyisen Kartanonkyl\xc3\xa4n alueella, Kartanonkyl\xc3\xa4n kartanosta it\xc3\xa4\xc3\xa4n Loimijoen varrella olivat sijainneet my\xc3\xb6s pienet Vilon ja Somiskan kyl\xc3\xa4t, jotka sitten h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t, kun niiden maat liitettiin kartanoon. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n niiden alue luetaan osaksi Kartanonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Lev\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n maille Saarikkoon oli jo 1800-luvulla perustettu Kartanonkyl\xc3\xa4n kartanon Saarikon sivutila. Pienempi\xc3\xa4 sivutiloja on mainittu olleen my\xc3\xb6s Perttulan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kuusjoenkulmalla. Hyrsynkulmalla, joka oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Palikkalan kyl\xc3\xa4n takamaata ja vanhaa suota ja niitty\xc3\xa4, vanhinta asutusta ovat edustaneet kulmakunnalla viel\xc3\xa4kin keskeisesesti sijaitsevat Hyrsy ja Kankare, ja vanha asuinrakennus susiovineen on my\xc3\xb6s v\xc3\xa4h\xc3\xa4n sivummalla sijaitsevassa Majam\xc3\xa4ess\xc3\xa4. 1800-luvulla kartano perusti takamaille runsaasti uusia torppia ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in saivat alkunsa muun muassa Seetula ja Vahaniitty. Vanhasta niittytaloudesta kertoo my\xc3\xb6s nimi Y\xc3\xb6talo, jonka nimi alkuper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 muodossaan on ollut Y\xc3\xb6lato eli y\xc3\xb6pymiseen k\xc3\xa4ytetty lato.\n_START_SECTION_\nSomero\n_START_PARAGRAPH_\nPaitsi Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, kartanoita oli my\xc3\xb6s Somerolla. Someron puolella Someron Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4n Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n Lev\xc3\xa4n ja Palikkalan kylien maihin rajautuvat takamaat ovat suurelta osin kuuluneet Someron Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 sijainneeseen ja siell\xc3\xa4 edelleenkin maanviljelystilana toimintaansa jatkavaan L\xc3\xa5ngsj\xc3\xb6n kartanoon, jolla l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajaa oli Isoniityn sivutila. Kyl\xc3\xa4n maitten it\xc3\xa4reunalla ulottuivat Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajalle my\xc3\xb6s Someron Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4n L\xc3\xa5ngsj\xc3\xb6n kartanoon kuulumattomien Kennin ja Jakalan talojen sek\xc3\xa4 valtionvirkatalo Simil\xc3\xa4n maat._NEWLINE_N\xc3\xa4iden maihin lomittuivat Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kanssa samaan jakokuntaan kuuluneen Someron Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n maat, jotka kuuluivat koko Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4neelle \xc3\x85vikin kartanolle. L\xc3\xa5ngsj\xc3\xb6n kartanon tavoin sekin sijaitsi Someron halki virtaavan Paimionjoen vesist\xc3\xb6n varressa mutta ulotti takamaansa aina Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajoille. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajaa Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 \xc3\x85vikin kartanon torppia olivat muun muassa Korri, joka alkujaan oli yksi Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n vanhoista kantataloista, ja Kirkkom\xc3\xa4ki, jonka nimen historiantutkija Timo Alanen on tulkinnut voivan viitata Perttulan ja Someron v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tapahtuneisiin vanhoihin kirkkomatkoihin. Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rveen ja Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rajoittuvaan Someron Py\xc3\xb6lin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n oli kyl\xc3\xa4n pohjoisosiin isossajaossa erotetulle liikamaalle perustettu Lehtim\xc3\xa4en uudistalo, joka 1800-luvulla oli Someron nimismiehen virkatalona. 1900-luvulla Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n kunta osti Lehtim\xc3\xa4en talon maista Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajalta Kuntala-nimisen mets\xc3\xa4tilan, joka toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen palstoitettiin mets\xc3\xa4palstoiksi Somerolle asutetulle siirtov\xc3\xa4elle._NEWLINE_My\xc3\xb6s Someron Lahden kyl\xc3\xa4, jonka maat niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n ulottuvat l\xc3\xa4helle Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajaa Py\xc3\xb6lin kyl\xc3\xa4n maiden etel\xc3\xa4puolella, oli kartanokyl\xc3\xa4, jonka mailla oli l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajaa joitakin vanhoja torppia. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 olivat muun muassa Rekil\xc3\xa4 ja Mikkola l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Jokioisten rajaa. Mikkolaa sanottiin my\xc3\xb6s Viron-Mikkolaksi, koska sen ensimm\xc3\xa4isen asukkaan sanottiin tulleen Virosta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n peruina Somerolta on ainoana paikkakuntana Suomessa tallennettu Virossa laajalle levinnyt sananlasku "Jaakko heitt\xc3\xa4\xc3\xa4 santaa hein\xc3\xa4n juureen" (vir. "Jaakub viskab heinasisse liiva"). Lahden kartanon sivutila l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajaa oli Kuri, joka 1930-luvulla erosi kartanosta omaksi tilakseen._NEWLINE_Sen sijaan Someron l\xc3\xa4ntisin Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n rajoituva kyl\xc3\xa4, Viluksela Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Kosken Tl rajoilla, oli puhdas talonpoikaiskyl\xc3\xa4 samaan tapaan kuin vanhastaan olivat olleet my\xc3\xb6s Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n kylist\xc3\xa4 l\xc3\xa4ntisimm\xc3\xa4t, Jokioisten kartanoon kuulumattomat ja historialliseen Satakunnan maakuntaan luetut Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja Manninen.\n_START_SECTION_\nUudempaa historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nVanhin asutus Hyrsynkulmalla koostuu vanhoista, jo ennen 1800-luvun loppua olemassa olleista taloista ja torpista, joista Hyrsy ja Kankare lienev\xc3\xa4t vanhimpia, ja Jokioisten kartanon suorittaman j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisen takamaiden asutustoiminnan tuloksena torppia syntyi 1800-luvun lopulla runsaasti lis\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_1900-luvun alkupuolella hallitsevia olivat kartanoiden sivutilat V\xc3\xa4h\xc3\xa4suo ja Saarikko, ja kun Jokioisten kartano vuoden 1918 j\xc3\xa4lkeen joutui Suomen valtiolle, k\xc3\xa4ynnistyi suuri maareformi koko Jokioisten kartanoon kuuluneen Jokil\xc3\xa4\xc3\xa4nin alueella Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, Jokioisissa ja Humppilassa, kun p\xc3\xa4\xc3\xa4osa kartanon torpista muodostettiin itsen\xc3\xa4isiksi tiloiksi. Kartanoiden suuret sivutilat V\xc3\xa4h\xc3\xa4ll\xc3\xa4suolla ja Saarikossa j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa viel\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin entiselleen. 1920-1930-luvuilla niiden maista riitti kuitenkin maata lohkaistavaksi viel\xc3\xa4 my\xc3\xb6s asutustarkoituksiin, ja koko Suomen mitassa varsin v\xc3\xa4h\xc3\xa4merkityksiseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neen asutuslain Lex Kallion ansiosta uusia tiloja muodostui runsasti kartanoiden sivutilojen maiden kaikkein et\xc3\xa4isimpiin kulmiin niin Someron kuin Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4nkin puolella. Samoin uusia tiloja lohkottiin my\xc3\xb6s vapaaehtoisesti etenkin alueelle ulottuvista talojen takamaista ja joskus my\xc3\xb6s itsen\xc3\xa4istyneist\xc3\xa4 torpista._NEWLINE_Toinen suuri muutos tuli toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen, kun Karjalan siirtov\xc3\xa4ki ja rintamamiehet asutettiin. Silloin Jokioisten kartanon Saarikon ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4nsuon sivutilat palstoitettiin siirtov\xc3\xa4elle kokonaisuudessaan, ja niiden maille asutettiin yhteens\xc3\xa4 monia kymmeni\xc3\xa4 perheit\xc3\xa4. Muiden Lounais-H\xc3\xa4meen kuntien tapaan Hyrsynkulmalle ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4llesuolle asutetut olivat tehdyn valtakunnallisen siirtov\xc3\xa4en sijoitussuunnitelman mukaisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Muolaan siirtov\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n historian kirjoittajan Taina Huuhtasen tekem\xc3\xa4n havainnon mukaan siirtov\xc3\xa4elle erotetut tilat eiv\xc3\xa4t olleet peltopinta-alaltaan yht\xc3\xa4 suuria kuin 1920-luvulla itsen\xc3\xa4istyneet torpat, ja Huuhtasen mukaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4 on my\xc3\xb6hemmin n\xc3\xa4kynyt muodostuneiden tilojen elinkelpoisuudessa. _NEWLINE_Kun maaltapako ja kaupungistuminen 1960-luvulla alkoi, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtikin v\xc3\xa4kiluvun v\xc3\xa4henemiseen ja toimivien maatilojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n pienenemiseen. Kuitenkin samalla kaupunkien, etenkin Forssan l\xc3\xa4heisyys yhdess\xc3\xa4 yleistyneen yksityisautoilun kanssa on mahdollistanut asumisen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kaupunkia sijaitsevalla haja-asutusalueella my\xc3\xb6s kaupungissa ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4k\xc3\xa4yville. Monet maaseudulta l\xc3\xa4hteneet my\xc3\xb6s viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t siell\xc3\xa4 edelleen vapaa-aikaansa. Julkinen liikenne kuitenkin on v\xc3\xa4hentynyt tai siirtynyt valtateiden pikavuoropys\xc3\xa4keille. Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n asema hevospit\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 on lis\xc3\xa4ksi tuonut my\xc3\xb6s Hyrsynkulmalle hevostiloja, ja joillekin alueella asuville hevostenpito on my\xc3\xb6s harrastus, mihin maatilojen vanhat karjarakennukset ja ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t pellot tarjoavat hyv\xc3\xa4t edellytykset.\n_START_SECTION_\nKoulu\n_START_PARAGRAPH_\nYp\xc3\xa4j\xc3\xa4n vanhoja kyli\xc3\xa4 vastaaneita koulupiirej\xc3\xa4 ovat olleet Varsanoja, Perttula, Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4nkyl\xc3\xa4, Manninen, Lev\xc3\xa4 ja Palikkala. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ainoastaan Perttulan, Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4nkyl\xc3\xa4n ja Lev\xc3\xa4n 1.-6. luokkien koulut ovat 2000-luvulla toiminnassa, muut on lopetettu jo vuosikymmeni\xc3\xa4 sitten. Varsanojan koulu on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n Hevosopiston k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4, Palikkan koulussa toimii Ypap Oy, joka aloitti toimintansa koulun tiloissa, mutta on sitten laajentanut toimintaansa lis\xc3\xa4rakennuksilla samalla tontilla. Kuusjoen koululla on toiminut puuty\xc3\xb6verstas ja Mannisten koulu on ollut yksityisk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Hyrsynkulman koulu sijaitsi Kaahinojaan ja Hyrsynkulmantiehen rajoittuvalla tontilla ja oli lopettamisensa j\xc3\xa4lkeen ensin jonkin aikaa peltisep\xc3\xa4n verstaana ja sitten asuink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Koulun p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus tuhoutui tulipalossa 2000-luvulla, ja muistona koulusta on en\xc3\xa4\xc3\xa4 piharakennus. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Hyrsynkulmalta kuten koko etel\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 k\xc3\xa4yd\xc3\xa4\xc3\xa4n Lev\xc3\xa4n koulua._NEWLINE_Naapurikuntien puolella l\xc3\xa4himpi\xc3\xa4 Hyrsynkulmaan rajoittuneita koulupiirej\xc3\xa4 ovat olleet Someron puolella Isoniitty ja Lehtim\xc3\xa4enkulma. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ovat Hyrsynkulman tavoin muodostuneet kylien my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n asutetuille takamaille. Lehtim\xc3\xa4en koulu perustettiin jo 1920-luvulla Py\xc3\xb6lin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n alueelle, johon ulottuvat my\xc3\xb6s Lahden, Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kylien takamaat. Isoniityn koulu perustettiin Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ja Vilukselan kylien rajalle 1950-luvulla, kun kummankin kyl\xc3\xa4n takamailla v\xc3\xa4kim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli kasvanut siirtov\xc3\xa4en asuttamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n Kuusjoenkulmaan rajoittuvassa osassa Vilukselan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4 Kosken Tl ja Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisen maantien varrella oli jo 1920-luvulla aloittanut toimintansa Palojoen koulu. Jokioisten rajalla, Someron Sylv\xc3\xa4n\xc3\xa4n, Ollilan ja Paltan kylien takamailla toimi 1920-luvulla perustettu Koisthuhdan koulu._NEWLINE_Etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4, kylien vanhoilla rintamailla, olivat Somerolla koulut Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, Lahdenkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Vilukselassa sek\xc3\xa4 Someron ja Jokioisten v\xc3\xa4lisen maantien varressa Ollilassa. Kuten Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, my\xc3\xb6s Somerolla koulujen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni 1960-1970-luvuilla, ja kylien takamaille perustetut koulut Palojoella, Isoniityll\xc3\xa4, Lehtim\xc3\xa4enkulmalla ja Koisthuhdassa lopetettiin. Kylien rintamaiden kouluista lopetettiin Vilukselan koulu, mutta toimintaansa jatkoivat viel\xc3\xa4 2010-luvulla Ollilan koulu ja Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven koulu.\n_START_SECTION_\nKaupat\n_START_PARAGRAPH_\nViel\xc3\xa4 1950-luvulla Hyrsynkulmalla oli kauppa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 nykyisen Kaahintien alkup\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 Hyrsynkulmantien pohjoispuolella tien vanhemman, jo 1950-luvulle menness\xc3\xa4 oikaistun vanhan linjauksen varrella pieness\xc3\xa4 punamullalla maalatussa rakennuksessa. Seuraavat l\xc3\xa4himm\xc3\xa4t kaupat Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolella olivat V\xc3\xa4h\xc3\xa4ll\xc3\xa4suolla ja Saarikossa, sek\xc3\xa4 hiukan kauempana Kuusjoenkulmalla, ja kauppoja oli my\xc3\xb6s Palikkalassa ja Lev\xc3\xa4n K\xc3\xb6llin kulmalla koulun luona. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 on toiminassa en\xc3\xa4\xc3\xa4 Palikkalassa sijaitseva kauppa nykyisen valtatien 10 varrella. Someron puolella oli samoin 1950-luvun lopulla kauppa Lehtim\xc3\xa4enkulmalla Py\xc3\xb6lin kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Kurinkulmalla Lahden kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Koisthuhdassa Ollilan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Isoniityll\xc3\xa4 aivan Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ja Vilukselan kylien rajalla, miss\xc3\xa4 koulu oli kylien rajalla Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven puolella ja kauppa sen vieress\xc3\xa4 Vilukselan puolella, molemmat vain pari sataa metri\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajalta. My\xc3\xb6s Vilukselan Palojoen kulmalla Kosken Tl rajalla Kosken Tl ja Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisen maantien varrella oli kaksi kauppaa.\n_START_SECTION_\nYhdistystoiminta ja kokontumistilat\n_START_PARAGRAPH_\nSeurataloja Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n etel\xc3\xa4osissa oli vain ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalo Palikkalassa, joka on edelleen olemassa, mutta ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Kokoontumisiin riittiv\xc3\xa4t ehk\xc3\xa4 koulut. Hyrsynkulmalla oli kuitenkin 1950-luvulla sek\xc3\xa4 oma urheilukentt\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 Hyrsyn lavaksi sanottu tanssilava, ja my\xc3\xb6s oma urheiluseura Hyrsynkulman Sisu, joka 1900-luvulla aktivoitui uudelleen nykyaikaisen kyl\xc3\xa4toiminnan merkeiss\xc3\xa4 ja perusti my\xc3\xb6s jo kertaalleen h\xc3\xa4vinneen Hyrsynkulman lavan uudelleen. K\xc3\xa4\xc3\xa4nnesillalla, Kaahinojan varressa oli palontorjuntakaluston s\xc3\xa4ilytykseen rakennettu ruiskukoppi, joka sekin 1990-luvulla kunnostettiin._NEWLINE_Alkuper\xc3\xa4inen Hyrsyn lava ei sijainnut samalla paikalla kuin nykyinen, vaan nykyinen lava on rakennettu entiselle urheilukent\xc3\xa4lle, ja alueen maapohjaa tutkimalla voi ehk\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 havaita j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 kent\xc3\xa4n vanhasta sorap\xc3\xa4\xc3\xa4llysteest\xc3\xa4. Urheilukentt\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy vuonna 1956 kartoitetussa alueen vanhimmassa peruskartassa, ja se oli jo silloin erotettu omaksi kiinteist\xc3\xb6kseen. _NEWLINE_Vanha Hyrsynkulman lava, joka 1960-luvulla myytiin purettavaksi, sijaitsi saman mets\xc3\xa4alueen toisella laidalla, mets\xc3\xa4nreunassa Hyrsyst\xc3\xa4 Takalaan viev\xc3\xa4n tien varressa._NEWLINE_1990-luvulla, kun kyl\xc3\xa4toiminta Suomessa virisi, my\xc3\xb6s Hyrsynkulmalla 1950-luvulla toiminut urheiluseura Hyrsynkulman Sisu aktivoitui uudestaan Hyrsynseudun Hyrsynseudun kyl\xc3\xa4yhdistyksen\xc3\xa4. Talkooty\xc3\xb6n\xc3\xa4 se rakensi vanhan urheilukent\xc3\xa4n laitaan uuden Hyrsynkulman lavan, jossa on 1990-luvulta alkaen j\xc3\xa4lleen j\xc3\xa4rjestetty juhannustansseja. Lavalla on esiintynyt muun muassa somerolainen Lasse Santakankaan yhteye. Kulmakunnan maisemallista maamerkki\xc3\xa4, historiallisesti arvokasta Kankareen torppaa alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kokontumistilana, ja sen luona, suurten kuusten katveessa j\xc3\xa4rjestettiin joulun aikaan jumalanpalveluksia. My\xc3\xb6s vanha ruiskukoppi K\xc3\xa4\xc3\xa4nnesillan luona kunnostettiin 1990-luvulla. Vuonna 1998 pystytettiin siirtov\xc3\xa4en asutuksen muistokivet V\xc3\xa4h\xc3\xa4llesuolle ja Saarikkoon. Samanlainen kivi on my\xc3\xb6s Kuusjoenkulmalla. Vuonna 2000 ilmestyi kyl\xc3\xa4kirja Kaahinojan kahden puolen. Hyrsynkulmaa V\xc3\xa4h\xc3\xa4suolta saarikkoon.\n_START_SECTION_\nTunnettuja hyrsynkulmalaisia\n_START_PARAGRAPH_\nTunnettuihin hyrsynkulmalaisiin kuuluu kansansoittaja ja s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Heikki Heikinaho (1921\xe2\x80\x932016). Hyrsynkulmalainen oli my\xc3\xb6s luontoharrastaja ja luonnontutkija Jorma Kantee (1941\xe2\x80\x931969), jolle Lounais-H\xc3\xa4meen luonnonsuojeluyhdistys lahjoitti marsalkka Mannerheimin isois\xc3\xa4lle Carl Gustaf Mannerheimille kuuluneen hy\xc3\xb6nteiskaapin.'