b'\n_START_ARTICLE_\nJean Monnet\n_START_SECTION_\nVarhaiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nJean Monnet syntyi Cognacin kaupungissa konjakkia v\xc3\xa4litt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tukkukauppiaan perheeseen. H\xc3\xa4n oli mukana perheen yrityksen toiminnassa. 16-vuotiaana h\xc3\xa4n keskeytti pyrkimisens\xc3\xa4 yliopistoon ja l\xc3\xa4hti Lontoon Cityyn, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 paikallisen agentin Chaplinin kanssa. Ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n matkusteli paljon perheen konjakkiasioissa muun muassa Skandinaviassa, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, Egyptiss\xc3\xa4, Kanadassa ja Yhdysvalloissa.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen maailmansota\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen maailmansodan syttyess\xc3\xa4 vuonna 1914 Monnet vapautettiin sotapalveluksesta terveydellisist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kuitenkin ryhtyi auttamaan liittoutuneita n\xc3\xa4iden yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 aiheutuneiden ongelmien ratkaisemiseksi. Vuoden 1916 aikana h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli korkea virkamies liittoutuneiden palvelukseen. H\xc3\xa4n esittikin Ranskan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerille liittoutuneiden valtioiden voimavarojen koordinoinnin syvent\xc3\xa4mist\xc3\xa4 sodank\xc3\xa4ynnin tehostamiseksi._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli Yhdysvaltain presidentin Woodrow Wilsonin aloitteesta Kansainliiton luomiseksi. H\xc3\xa4n matkusti teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n takia Sleesiaan, It\xc3\xa4valtaan, Puolaan ja Romaniaan. Vuonna 1920 h\xc3\xa4net kutsuttiin Kansainliiton apulaisp\xc3\xa4\xc3\xa4sihteeriksi Ranskan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin Clemenceaun ja Britannian edustajan Balfourin esityksest\xc3\xa4._NEWLINE_Monnet pettyi hyvin nopeasti Kansainliiton kyvytt\xc3\xb6myyteen toimia tehokkaasti ja etenkin sen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksentekoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa vaadittiin yksimielisyytt\xc3\xa4. Siksi h\xc3\xa4n erosi Kansainliiton palveluksesta vuonna 1923 ja siirtyi hoitamaan perheens\xc3\xa4 liiketoimintaa, joka oli sodan seurauksena yh\xc3\xa4 suurissa vaikeuksissa. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n ryhtyi kansainv\xc3\xa4liseksi yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en hyv\xc3\xa4kseen ennen maailmansotaa saamaansa kokemusta perheyritt\xc3\xa4j\xc3\xa4n toiminnasta. H\xc3\xa4n osallistui useiden Keski- ja It\xc3\xa4-Euroopan valtioiden taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen ja oli mm. vakauttamassa Puolan z\xc5\x82otya vuonna 1927 ja Romanian leuta vuonna 1928. H\xc3\xa4nen kokemuksensa kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 pankkitoiminnasta johti h\xc3\xa4net perustamaan ja toisena johtajana johtamaan yhdysvaltalaista Bancamerica-Blais-pankkia San Franciscossa.  Vuosina 1934\xe2\x80\x931936 Monnet toimi Kiinassa, jonne h\xc3\xa4net oli kutsunut silloinen valtionjohtaja T\xc5\xa1iang Kai-\xc5\xa1ek  ja tarkoituksena oli uudistaa Kiinaa. Eritoten Monnet\xe2\x80\x99n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi tuli rautatiej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n uusiminen ja rakentaminen.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4lleenrakennuksen suunnittelu\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4yty sota edusti Monnet\xe2\x80\x99lle suunnitelmallista taloutta. Ajatusmaailman mukaisesti j\xc3\xa4lleenrakennuskauden talous tulisi my\xc3\xb6s olla suunnitelmallista, ei kuitenkaan filosofisesti samanlaisen suunnitelmatalouden rakentamisen, kuin oli sodan voittajana esiintyneess\xc3\xa4 Neuvostoliitossa toteutettu tiukka kommunistinen suunnitelmatalous. Eritoten Monnet vierasti Neuvostoliiton itsevaltaisuuden tuomista mukaan ranskalaiseen poliittiseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4nen tarkoituksenaan oli puhaltaa talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n enemm\xc3\xa4n virtaa, ei suinkaan asettaa vaatimuksia ja tavoitteita._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen vuosina 1945\xe2\x80\x931953 h\xc3\xa4n toimi Ranskan suunnittelukomissaarina, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4n elvytt\xc3\xa4minen. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli ranskalaisen suunnitelmatalouden perustaja. H\xc3\xa4nen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli tilanteen arviointi, asettaa asiat yhteiskunnalliseen t\xc3\xa4rkeysj\xc3\xa4rjestykseen, toivottavien tuotantom\xc3\xa4\xc3\xa4rien arviointi, saada aikaan keskustelua siit\xc3\xa4 miten ensisijaisiksi m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt asiat toteutetaan, ja ennen kaikkea tukea j\xc3\xa4lleenrakennusta ja tuotantokoneiston uudistamista._NEWLINE_Tammikuussa 1947 Monnet neuvotteli tuhansien eri yhteiskuntaryhmien (ty\xc3\xb6nantajien, ammattiyhdistysjohtajien ja ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden) kanssa sek\xc3\xa4 salaisesti ett\xc3\xa4 kahden kesken, jotta h\xc3\xa4n saattoi v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 muodollisuudet ja lobbaajat. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n pohjalta h\xc3\xa4n esittikin suunnitelman L\xc3\xa9on Blumin hallitukselle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 suunnitelma oli eritoten ty\xc3\xb6markkina- ja tuottajaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEuroopan yhdentyminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuodesta 1950 l\xc3\xa4htien raportit kertoivat ranskalaisille, ett\xc3\xa4 sodan j\xc3\xa4lkeinen L\xc3\xa4nsi-Saksan elpyi ja j\xc3\xa4lleenrakensi huomattavasti Ranskaa nopeammin. Useat p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4j\xc3\xa4t pelk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 voitetut kohtaisivat j\xc3\xa4lleen vahvan koston. Lis\xc3\xa4ksi koettiin \xc3\xa4\xc3\xa4rett\xc3\xb6m\xc3\xa4n t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 lopullisesti liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Saksa l\xc3\xa4nsimaisten demokratioiden joukkoon. Lis\xc3\xa4ksi kylm\xc3\xa4 sota oli alkamassa Eurooppassa ja samalla altisti keskeisen Euroopan muodostumisen uudelleen taistelutantereeksi id\xc3\xa4n ja l\xc3\xa4nnen v\xc3\xa4lille. Ranskan tuli ottaa asiassa aloite omiin k\xc3\xa4siins\xc3\xa4 eli ojentaa k\xc3\xa4tens\xc3\xa4 entiselle viholliselle sek\xc3\xa4 ehdottaa yhteist\xc3\xa4 tulevaisuutta keskeisille eurooppalaisille valtioille._NEWLINE_Monnet alkoi ty\xc3\xb6skennell\xc3\xa4 mukana salaisessa hankkeessa, jonka tavoitteena oli saada yhdistetty\xc3\xa4 hiilen ja ter\xc3\xa4ksen, sotateollisuuden kahden keskeisimm\xc3\xa4n raaka-aineen, tuotantovarat Euroopassa. Tarkoituksena oli jatkossa v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 Ranskan ja Saksan v\xc3\xa4liset kiistat keskeisist\xc3\xa4 tuotantoalueista kuten Ruhrin alueesta. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1950 h\xc3\xa4n esitteli hankkeen Robert Schumanille, joka saatuaan Saksan liittotasavallan kanslerin Konrad Adenauerin hyv\xc3\xa4ksynn\xc3\xa4n 9. toukokuuta 1950, esitti juhlallisen julistuksen, jolla kutsuttiin kaikki asiasta kiinnostuneet eurooppalaiset valtiot laskemaan "ensimm\xc3\xa4iset konkreettiset peruskivet eurooppalaiselle liitolle"._NEWLINE_Er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 puheessaan vuonna 1950 Monnet totesikin:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbEurooppalaisen yhteis\xc3\xb6mme hyvinvointi on sidoksissa kansainv\xc3\xa4lisen vaihdannan kehittymiseen. Meid\xc3\xa4n Yhteis\xc3\xb6mme kokee teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen maailmassa esiintyvien vaihdannan ongelmien ratkaisemisen. Olemme p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet etsi\xc3\xa4 viivytyksett\xc3\xa4 suorissa keskusteluissa keinoja, joiden avulla Britannian hallituksen voisi tavoitteensa mukaisesti solmia entist\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisemm\xc3\xa4n yhteisty\xc3\xb6n Yhteis\xc3\xb6mme kanssa. Olemme vakuuttuneita, ett\xc3\xa4 voimme n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 hyvin l\xc3\xa4heisen ja hedelm\xc3\xa4llisen yhteisty\xc3\xb6n my\xc3\xb6s Yhdysvaltojen kanssa, joka Schumanin 9. toukokuuta 1950 tekem\xc3\xa4n ehdotuksen j\xc3\xa4lkeen on meille useasti antanut todisteita aktiivisesta positiivisesta suhtautumisesta asiaan. Varmistamme kaikki t\xc3\xa4rke\xc3\xa4t yhteydet Yhdistyneisiin kansakuntiin ja Euroopan Taloudellisen Yhteisty\xc3\xb6n J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kehit\xc3\xa4mme Euroopan Neuvoston kanssa kaikenmuotoista yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 keskin\xc3\xa4ist\xc3\xa4 avunantoa sopimuksen m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla. Mutta, me emme ole vasta kuin alussa sit\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, jonka avulla Euroopan tulee vihdoinkin kokea yhten\xc3\xa4isyys, hyvinvointi ja rauha.\xc2\xbb _NEWLINE_Pariisin sopimus vuonna 1951 saattoi voimaan Korkean viranomaisen (nyk. Euroopan komissio), parlamentin, tuomioistuimen, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli valvoa sopimuksen noudattamista, ja ministerineuvoston, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli j\xc3\xa4senvaltiossa noudatettavan politiikan yhteensovittaminen. Ne olivat esivaiheita eurooppalaisen liittovaltion muodostamiseksi ja loivat perustat nykyisen Euroopan unionin keskeisille toimielimille._NEWLINE_Euroopan hiili- ja ter\xc3\xa4syhteis\xc3\xb6 perustettiin ja n\xc3\xa4in eurooppalaisen yhteis\xc3\xb6n ensimm\xc3\xa4iseksi Korkean viranomaisen puheenjohtajaksi valittiin vuosiksi 1952\xe2\x80\x931955 Monnet. Organisaation toimipaikaksi valittiin 10. elokuuta 1952 l\xc3\xa4htien Luxemburg. N\xc3\xa4iden tapahtumien j\xc3\xa4lkeen vuodesta 1953 l\xc3\xa4htien ter\xc3\xa4s ja hiili kulkivat vapaasti Euroopassa kuluttajien, kuin my\xc3\xb6s tuottajienkin suureksi eduksi._NEWLINE_Monnet\xe2\x80\x99lle t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuuden j\xc3\xa4senmaan muodostama eurooppalainen liitto oli tulevaisuudessa keino yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Saksa ja Ranskan ja etenkin poistaa kansallisesta suvereniteetista ter\xc3\xa4ksen ja hiilen tuotanto. Suunnitelmissa oli kuitenkin tien kulkeminen viel\xc3\xa4 pidemm\xc3\xa4lle, koska tuossa vaiheessa oli suunnitteilla Saksalle oma kansallinen armeija ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaikutti vaaralliselta askeleelta taaksep\xc3\xa4in. Monnet ehdottikin eurooppalaisen armeijan perustamista ja ensimm\xc3\xa4inen sopimus allekirjoitettiinkin, mutta Ranskan parlamentti hylk\xc3\xa4si ehdotuksen vuonna 1954._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen eurooppalaisen vakavan kriisin seurauksena Monnet erosi Korkean viranomaisen puheenjohtajan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja perusti samalla Comit\xc3\xa9 d\'action pour les \xc3\x89tat-Unis d\'Europe, jotta h\xc3\xa4n voisi jatkaa toimintaansa Euroopan yhdentymisen syvent\xc3\xa4miseksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 komitea kokosi yhteen ammattiyhdistysihmisi\xc3\xa4, poliitikkoja kuudesta j\xc3\xa4senmaasta ja edusti siten yli kymment\xc3\xa4 miljoonaa ihmist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n suunnitteli eurooppalaista federaatiota, jonka yhteiset instituutiot olisi ollut tarkoitus er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaiselle yhteiselle alueelle, jotta v\xc3\xa4ltett\xc3\xa4isiin kansallisvaltioiden suvereniteettien l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olo. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ajatustaan ja suunnitelmaansa Monnet yll\xc3\xa4piti aina kuolemaansa saakka. Oman k\xc3\xa4denj\xc3\xa4lkens\xc3\xa4 Monnet j\xc3\xa4tti Euroopan talousyhteis\xc3\xb6n (EEC) ja Euratomin perustamiseen, jotka toteutuivat Rooman sopimuksella 25. maaliskuuta 1957. My\xc3\xb6s Yhteis\xc3\xb6n laajeneminen Ison-Britannian j\xc3\xa4senyydell\xc3\xa4 oli h\xc3\xa4nen toimintansa keskeisi\xc3\xa4 kohteita._NEWLINE_Vuonna 1963 Monnet perusti Lausanneen Sveitsiin eurooppalaisen historian tutkimusinstituutin, jonka tarkoituksena oli koota yhteen kaikki merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t arkistot niiden syv\xc3\xa4llisemm\xc3\xa4ksi tutkimukseksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n instituutin hallituksen puheenjohtajana h\xc3\xa4n toimi vuoteen 1965 saakka._NEWLINE_Vuonna 1975, i\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n jo 87-vuotiaana, Monnet siirtyi lopullisesti el\xc3\xa4kkeelle kotiinsa Houjarryyn kirjoittamaan muistelmiaan, jotka ovat ilmestyneet my\xc3\xb6s suomeksi. Jean Monnet kuoli 91-vuotiaana 16. maaliskuuta 1979 Montfort-l\'Amauryssa._NEWLINE_Arvioidessaan Monnet\xe2\x80\x99n el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja merkityst\xc3\xa4 Max Jakobson on kirjoittanut, ett\xc3\xa4 Monnet\xe2\x80\x99n ensisijaisena tavoitteena oli Ranskan ja Saksan uudenlaisen liiton luominen, ja Euroopan yhteis\xc3\xb6n muiden j\xc3\xa4senmaiden oli alistuttava Pariisin-Bonnin akselin johtoon. Monnet\xe2\x80\x99n Euroopan it\xc3\xa4rajana oli Elbe-joki, ja pieniin valtioihin h\xc3\xa4n suhtautui v\xc3\xa4h\xc3\xa4tellen. Monnet\xe2\x80\x99n el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerran kirjoittajan Fran\xc3\xa7ois Duch\xc3\xa9nen mukaan Monnet toisti usein ivallista huomautusta, jonka mukaan Norjan edustaja alkoi kansainv\xc3\xa4lisiss\xc3\xa4 konferensseissa aina puhua kaloista, olipa asialista mik\xc3\xa4 tahansa. Jakobsonin mukaan Monnet ei varmastikaan kuvitellut, ett\xc3\xa4 esimerkiksi Suomi voisi jonakin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 olla Euroopan yhteis\xc3\xb6n j\xc3\xa4sen.\n_START_SECTION_\nJean Monnet ja Suomi\n_START_PARAGRAPH_\nMonnet on Suomessakin kaikkein tunnetuimpia yhdistyneen Euroopan kehitt\xc3\xa4ji\xc3\xa4._NEWLINE_Turun yliopistossa oli Jean Monnet -oppituoli vuosina 1996\xe2\x80\x932006. Oppituoli muuttui vuonna 2003 Jean Monnet ad personam -oppituoliksi. Tuolin haltijana toimi vuoteen 2006 asti VTT Esko Antola. Vuonna 2000 Euroopan komissio my\xc3\xb6nsi Turun yliopistolle luvan perustaa Jean Monnet Centre of Excellence -keskuksen._NEWLINE_Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteelliseen tiedekuntaan perustettiin tammikuussa vuonna 2000 Eurooppa-keskus. Jo saman vuoden toukokuussa sen nimi muutettiin Jean Monnet -keskukseksi samassa yhteydess\xc3\xa4 kuin Euroopan komissio my\xc3\xb6nsi yliopistolle Jean Monnet European Centre of Excellence -aseman. Tampereen yliopisto sai vuonna 1995 ensimm\xc3\xa4isen kerran rahoitusta Euroopan yhdentymist\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkimushankkeeseen, ja samana vuonna yhteiskuntatieteelliseen tiedekuntaan perustettiin Suomen ensimm\xc3\xa4inen Jean Monnet -professuuri. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkoi Jean Monnet -keskuksen historia Tampereella._NEWLINE_Tampereen yliopiston Jean Monnet -keskuksen oleellinen toimi on yliopiston eri laitosten Euroopan yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n opetuksen ja tutkimuksen koordinointi. Keskus my\xc3\xb6s julkaisee aiheeseen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 kirjoittelua ja tutkimusta niin verkkosivuillaan kuin paperijulkaisuinakin. Keskuksen johtoryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvat yliopiston eri laitosten edustajat, jotka yliopiston rehtori nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4. N\xc3\xa4in keskuksen laaja akateeminen kattavuus ja ty\xc3\xb6skentely koordinoijana paranee ja mahdollistuu._NEWLINE_Lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Helsingin yliopistossa toimii Jean Monnet -keskus, joskaan sill\xc3\xa4 ei julkisuudessa ole yht\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 asemaa Euroopan yhdentymisen tutkimuksessa ja opetuksessa kuin Turun ja Tampereen yliopistoilla._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi muissa yliopistoissa, kansalaisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ja tutkimuslaitoksissa on tehty ja on vireill\xc3\xa4 lukuisia Monnet\xe2\x80\x99lle omistettuja opintokokonaisuuksia, tutkimushankkeita tai muita vastaavia kunnianosoituksia.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nMonnet\xe2\x80\x99n el\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja ura oli monivaiheinen ja hyvin kirjava, my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen yksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli vastaavanlainen moninaisuus ja t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 erilaisuutta. Elokuussa vuonna 1929, illalliskutsuilla Pariisissa, 41-vuotias Monnet kohtasi 21-vuotiaan italialaisen taidemaalarin Silvia Gianninin (o.s. de Bondinin), joka oli avioliitossa Monnet\xe2\x80\x99n alaisen Francisco Gianninin kanssa. Huhtikuussa Silvia synnytti tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Annan, jonka virallinen is\xc3\xa4 oli Giannini._NEWLINE_Avioero ei sotienv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 Ranskassa ollut mahdollinen, kuten ei kovin monessa muussakaan Euroopan valtiossa tuohon aikaan. Vuonna 1934 Silvia ja Monnet tapasivat Moskovassa, jonne Monnet oli saapunut Kiinasta Siperian junalla ja Silvia Sveitsist\xc3\xa4. Monnet j\xc3\xa4rjesti Silvialle Neuvostoliiton kansalaisuuden ja v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen t\xc3\xa4m\xc3\xa4 erosi miehest\xc3\xa4\xc3\xa4n Gianninista ja avioitui Monnet\xe2\x80\x99n kanssa._NEWLINE_Ajatus avioitumisesta Moskovassa oli l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin Ludwik Rajchmanilta, johon Monnet oli tutustunut Kansainliiton aikana ja joka puolestaan oli tutustunut Kiinassa toimivaan Neuvostoliiton suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4seen Bogomoloviin. Yleisesti ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Yhdysvaltain Moskovan suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Willian Bullit ja Ranskan suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Charles Aiphand olisivat paljolti olleet juonessa mukana._NEWLINE_Annan huoltajuus muodosti suuren ongelman. Vuonna 1935 Silvia Giannini ja Anna pakenivat Neuvostoliiton Shanghain-l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6\xc3\xb6n, jossa he jatkoivat el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Francisco Giannini yritti saada itselleen lapsen huoltajuutta. Huoltajuuskiista p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Silvian eduksi New Yorkissa vuonna 1937, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t muut valtiot hyv\xc3\xa4ksyneet. Monnet perheineen palasi takaisin Ranskaan vuonna 1945. Vuonna 1941 oli perheeseen syntynyt toinenkin tyt\xc3\xa4r, Marianne._NEWLINE_Francisco Gianninin vuonna 1974 tapahtuneen kuoleman j\xc3\xa4lkeen Silvia Giannini ja Jean Monnet solmivat kristillisen avioliiton Lourdesin katedraalissa, olivathan he molemmat katolisia.'