b'\n_START_ARTICLE_\nTarke\n_START_PARAGRAPH_\nTarke eli diakriittinen merkki (kreik. \xce\xb4\xce\xb9\xce\xb1\xce\xba\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82, diakritik\xc3\xb3s \xe2\x80\x99erottava\xe2\x80\x99) on kirjaimen lisuke, joka tavallisimmin esiintyy kirjaimen yl\xc3\xa4-\xc2\xa0tai alapuolella joko hieman siit\xc3\xa4 erill\xc3\xa4\xc3\xa4n tai sit\xc3\xa4 osittain koskettaen. Toisinaan tarke voi asemoitua kirjaimen keskelle tai viereenkin. Eurooppalaisten kielten oikeinkirjoituksessa yleisi\xc3\xa4 yl\xc3\xa4puolisia tarkkeita ovat treema\xc2\xa0(\xc2\xa0\xc2\xa8\xc2\xa0), niin sanotut aksentti-\xc2\xa0eli korkomerkit akuutti\xc2\xa0(\xc2\xa0\xc2\xb4\xc2\xa0), gravis\xc2\xa0(\xc2\xa0`\xc2\xa0) ja sirkumfleksi\xc2\xa0(\xc2\xa0\xcb\x86\xc2\xa0) sek\xc3\xa4 hattu\xc2\xa0(\xc2\xa0\xcb\x87\xc2\xa0). Alapuolisia tarkkeita ovat sedilji\xc2\xa0(\xc2\xa0\xc2\xb8\xc2\xa0) ja ogonek\xc2\xa0(\xc2\xa0\xcb\x9b\xc2\xa0)._NEWLINE_Tyypillisesti tarke osoittaa tavanomaisesta poikkeavaa \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4myst\xc3\xa4, mutta joskus tarkkeella erotetaan toisistaan kahden erimerkityksisen sanan kirjoitusasut, vaikkei \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4myksellist\xc3\xa4 eroa ole (esimerkiksi\xc2\xa0ranskassa sek\xc3\xa4 konjunktio\xc2\xa0ou\xc2\xa0\xe2\x80\x99tai\xe2\x80\x99 ett\xc3\xa4 adverbi\xc2\xa0o\xc3\xb9\xc2\xa0\xe2\x80\x99miss\xc3\xa4\xe2\x80\x99 \xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t\xc2\xa0/u/)._NEWLINE_Kirjainta, johon tarke liittyy, kutsutaan kanta-\xc2\xa0tai perusmerkiksi. Tavallisesti tarke hahmottuu kirjaimen osaksi, mutta teknisess\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4 se voi olla erillinenkin merkki, ja sen kantamerkkin\xc3\xa4 voi toimia my\xc3\xb6s sellainen kirjain, johon jo liittyy jokin toinen tarke. Esimerkiksi vietnamissa yhteen vokaalikirjaimeen voi usein liitty\xc3\xa4 kaksi tarketta, joista toinen osoittaa vokaalin laatua ja toinen toonia eli merkitykseen olennaisesti vaikuttavaa s\xc3\xa4velkulkua.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTarkkeiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tavat ovat paljolti kielikohtaisia. Samaa tarketta voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaisiin tarkoituksiin eri kieliss\xc3\xa4\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai samassakin kieless\xc3\xa4 eri tilanteissa. Esimerkiksi vokaalin yl\xc3\xa4puolelle sijoittuva akuutti osoittaa espanjassa tavallisesti sanapainoa, mutta unkarissa vokaalin \xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n\xc3\xa4 (mihin joskus liittyy my\xc3\xb6s \xc3\xa4\xc3\xa4nnearvon muuntuminen). Toisaalta samaa \xc3\xa4\xc3\xa4nteellist\xc3\xa4 piirrett\xc3\xa4 voidaan eri kieliss\xc3\xa4 merkit\xc3\xa4 erilaisella tarkkeella. Esimerkiksi soinnitonta postalveolaarista frikatiivia\xc2\xa0[\xca\x83] eli niin sanottua suhu-s:\xc3\xa4\xc3\xa4 merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa suomessa ja t\xc5\xa1ekiss\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 S/s-kirjaimen yl\xc3\xa4puolelle hattu\xc2\xa0(\xc5\xa0/\xc5\xa1), mutta turkissa lis\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4nkin kirjaimen alle sedilji\xc2\xa0(\xc5\x9e/\xc5\x9f)._NEWLINE_Tavallaan kielikohtaista on my\xc3\xb6s, milloin jokin kirjaimen osa miellet\xc3\xa4\xc3\xa4n tarkkeeksi. Esimerkiksi saksassa kirjainten \xc3\x84/\xc3\xa4,\xc2\xa0\xc3\x96/\xc3\xb6\xc2\xa0ja\xc2\xa0\xc3\x9c/\xc3\xbc pisteit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n tarkkeina, joiden esiintyminen tavallisimmin aiheutuu kielen taivutusopillisesta vokaalivaihtelusta (umlaut). Saksan kieless\xc3\xa4 n\xc3\xa4it\xc3\xa4 tarkkeellisia kirjaimia pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n pelkkin\xc3\xa4 A/a:n,\xc2\xa0O/o:n\xc2\xa0ja\xc2\xa0U/u:n muunnelmina, ja esimerkiksi aakkostettaessa A/a\xc2\xa0ja\xc2\xa0\xc3\x84/\xc3\xa4 ovat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n samanarvoisia. Sen sijaan suomessa ja ruotsissa \xc3\x84/\xc3\xa4 ja\xc2\xa0\xc3\x96/\xc3\xb6 (sek\xc3\xa4\xc2\xa0\xc3\x85/\xc3\xa5) ovat itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kirjaimia, jotka aakkostetaan erikseen. Niinp\xc3\xa4 suomessa \xc3\x84/\xc3\xa4:n pisteit\xc3\xa4 ei tavallisesti miellet\xc3\xa4 tarkkeeksi (sen enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin esimerkiksi pienaakkosen\xc2\xa0i pistett\xc3\xa4), vaan niit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjaimen elimellisen\xc3\xa4 osana. Kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta \xc3\x84/\xc3\xa4 kuitenkin helposti hahmottuu treema-a:ksi \xe2\x80\x93 samoin kuin suomalainen lienee taipuvainen pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vaikkapa islannin \xc3\x81/\xc3\xa1-kirjainta vain akuutti-a:na.\n_START_SECTION_\nTavanomaisia tarkkeita\n_START_PARAGRAPH_\nAlla esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n ensisijaisesti eurooppalaisten kielten oikeinkirjoituksessa latinalaisten, kreikkalaisten tai kyrillisten kirjainten kanssa esiintyvi\xc3\xa4 tavanomaisia tarkkeita, joita latinalaisiin kirjaimiin usein voidaan liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 laajennetun suomalaisen n\xc3\xa4pp\xc3\xa4imist\xc3\xb6n tarken\xc3\xa4pp\xc3\xa4imi\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en (eksoottisemmissa kieliss\xc3\xa4 tai erikoisalojen merkinn\xc3\xb6iss\xc3\xa4 esiintyv\xc3\xa4t tarkkeelliset kirjaimet eiv\xc3\xa4t tosin aina ole t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla tuotettavissa, etenk\xc3\xa4\xc3\xa4n jos niit\xc3\xa4 ei ole saatavilla koostemerkkein\xc3\xa4). Tieteellisess\xc3\xa4 tarkekirjoituksessa voi esiinty\xc3\xa4 monenlaisia muitakin tarkkeita.\n_START_SECTION_\nAksentti- eli korkomerkkej\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNimitys aksenttimerkki (lat. accentus \xe2\x80\x99korko, korostus, \xc3\xa4\xc3\xa4nenpaino\xe2\x80\x99) viittaa varsinaisesti kolmeen muinaiskreikassa s\xc3\xa4velkulkua osoittaneeseen tarkkeeseen eli akuuttiin, gravikseen ja sirkumfleksiin. Erityisesti akuuttiaksentista voidaan joskus puhua ep\xc3\xa4t\xc3\xa4sm\xc3\xa4llisesti pelkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 aksenttimerkkin\xc3\xa4. Toisinaan aksenteiksi voidaan kutsua mit\xc3\xa4 tahansa tarkkeita._NEWLINE_Ranskan kielen arkisessa typografiassa aksenttimerkkej\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n joskus vain pienaakkosten yhteydess\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6 on pitk\xc3\xa4lti perua kirjoituskoneiden aikakaudelta, jolloin tarkkeen lis\xc3\xa4\xc3\xa4minen suuraakkosen yl\xc3\xa4puolelle saattoi olla typografisesti ongelmallista. Ranskan akatemia on kuitenkin linjannut, ett\xc3\xa4 tarkkeet kuuluu merkit\xc3\xa4 my\xc3\xb6s suuraakkosiin.\n_START_SECTION_\nAlapuolinen pilkku (\xc8\x98/\xc8\x99)\n_START_PARAGRAPH_\nAlapuolinen pilkku on romanian kirjaimissa \xc8\x98/\xc8\x99 [\xca\x83] ja \xc8\x9a/\xc8\x9b [ts] esiintyv\xc3\xa4 tarke, joka on muodollisesti m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty eri tarkkeeksi kuin sedilji. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 romanian alapilkulliset kirjaimet silti usein korvataan sedilji-s:ll\xc3\xa4\xc2\xa0(\xc5\x9e/\xc5\x9f) ja sedilji-t:ll\xc3\xa4\xc2\xa0(\xc5\xa2/\xc5\xa3), joiden sedilji saattaa joissain fonteissa n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4kin alapuoliselta pilkulta.'