b'\n_START_ARTICLE_\nDareios I\n_START_PARAGRAPH_\nDareios I (pers. \xe2\x80\x8f\xd8\xaf\xd8\xa7\xd8\xb1\xdb\x8c\xd9\x88\xd8\xb4\xe2\x80\x8e, D\xc3\xa2ri\xc3\xbbsh, muinaispersiaksi Darayavaush, kreik. \xce\x94\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82, noin 549 eaa. \xe2\x80\x93 485 eaa.)  oli Persian kuningas 521\xe2\x80\x93485 eaa. _NEWLINE_Dareios kuului Akemenidien hallitsijasuvun sivuhaaraan. H\xc3\xa4n kaappasi vallan Kyyros Suuren pojalta Smerdiilt\xc3\xa4. Heti Dareioksen noustua valtaan puhkesi useita kapinoita, jotka h\xc3\xa4n kuitenkin sai kukistettua. _NEWLINE_Dareios uudisti Kyyros Suuren perustaman valtakunnan hallintoa, muun muassa niin sanotun satraappi-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n avulla. H\xc3\xa4n uudisti my\xc3\xb6s valtakunnan verotusta ja aloitti suuria rakennusprojekteja. Dareios uudisti my\xc3\xb6s lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4 joka oli pysynyt miltei ennallaan Hammurabin ajoista l\xc3\xa4htien._NEWLINE_Dareios laajensi valtakuntaansa aina Armeniaan ja Pontokseen asti. H\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si my\xc3\xb6s Intiaan ja valtasi Indus-joen laakson. H\xc3\xa4n teki my\xc3\xb6s sotaretken nykyisess\xc3\xa4 Ukrainassa asuvia skyyttej\xc3\xa4 vastaan vuonna 512 eaa. Dareioksen armeija ylitti Tonavan ja eteni ehk\xc3\xa4 jopa Volgalle asti. Dareios l\xc3\xa4hetti my\xc3\xb6s sukulaisensa Mardonioksen valtaamaan Traakian. Tunnetuin Dareios on luultavasti siit\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti armeijan rankaisemaan Ateenaa ja Eretriaa siit\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 olivat auttaneet Joonian kreikkalaisia kapinassa Persiaa vastaan. Ateenalaiset l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t persialaiset joukot Marathonin taistelussa vuonna 490 eaa.. Dareioksen poika Kserkses I yritti Dareioksen kuoleman j\xc3\xa4lkeen vallata Kreikan, mutta h\xc3\xa4nkin ep\xc3\xa4onnistui.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nDareioksen is\xc3\xa4 oli korkea-arvoinen persialainen Hystaspes, joka taisteli Kyyros Suuren armeijassa. Kyyroksen poika Kambyses nimitti luultavasti Hystaspeen Parthian satraapiksi. Hystaspes toimi ainakin t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuonna 522 eaa. Dareioksessa oli kolme nuorempaa velje\xc3\xa4 Artabanos, Artafernes ja Artanes. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s ainakin kaksi siskoa. Herodotos kertoo ett\xc3\xa4 kun Kambyses II valtasi Egyptin oli Darios h\xc3\xa4nen keih\xc3\xa4\xc3\xa4nkantajanaan._NEWLINE_Hystaspeen is\xc3\xa4 Arsames oli viel\xc3\xa4 elossa kun Dareioksesta tuli kuningas. Arsameen is\xc3\xa4 oli Ariaramnes, jonka is\xc3\xa4 Teispes oli Akemenidien hallitsijasuvun perustajan Akhemeneen poika. Dareios v\xc3\xa4itti ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen esivanhempansa olivat hallinneet kuninkaina, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen propagandanaan. Ei ole my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n varmoja todisteita siit\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 Dareios olisi ollut sukua Kyyros Suuren kanssa. _NEWLINE_Kuninkaaksi tultuaan Dareios meni naimisiin kahden Kyyros Suuren tytt\xc3\xa4ren kanssa. Kambyses II:n lesken ja siskopuolen Atossan kanssa h\xc3\xa4n sai nelj\xc3\xa4 poikaa: Kserkses (josta tuli is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 seuraaja), Ariamenes, Akhaemenes ja Hystaspes. Artystonen kanssa Dareios sai kolme lasta: Arsames, Gobryas ja Artozostre. H\xc3\xa4n avioitui my\xc3\xb6s Smerdiin tytt\xc3\xa4ren Parmyksen kanssa ja he saivat yhdess\xc3\xa4 pojan jonka nimi oli Ariomardos. Dareios meni my\xc3\xb6s naimisiin korkea-arvoisen persialaisen Otaneen tytt\xc3\xa4ren Faidymian kanssa. Dareios oli ennen valtaistuimelle nousemistaan naimisissa er\xc3\xa4\xc3\xa4n toisen persialaisen aristokraatin, Gobryaan, tytt\xc3\xa4ren kanssa.\n_START_SECTION_\nVallankaappaus\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 522 eaa. Kyyros Suuren poika Smerdis kapinoi velje\xc3\xa4\xc3\xa4n Kambyses II:a vastaan. Smerdis oli tuolloin Baktrian maaherrana ja h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4, kuningas Kambyses II oli Egyptiss\xc3\xa4. Kambyses kuoli pian Smerdiin kapinan alkamisen j\xc3\xa4lkeen. Kreikkalainen historioitsija Herodotos kertoo ett\xc3\xa4 Smerdis olisi ollut huijari, joka itse asiassa oli meedialaiseen maageihin kuulunut henkil\xc3\xb6 joka muistutti Smerdist\xc3\xa4. Dareios oli Herodotoksen mukaan Kambyses II:n mukana Egyptiss\xc3\xa4 ja toimi h\xc3\xa4nen keih\xc3\xa4\xc3\xa4nkantajanaan ja oli ilmeisesti er\xc3\xa4s kuninkaan t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 avustajista. Dareios nousi luultavasti armeijan johtoon Kambyseen kuoltua._NEWLINE_Pian er\xc3\xa4\xc3\xa4t korkea-arvoiset persialaiset saivat kuulla t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja alkoivat suunnitella vallankaappausta. Aluksi salaliitossa olivat mukana Otanes, Gobryas, Intafrenes, Hydarnes, Megabyzos ja Aspathines. Herodotoksen mukaa Otanes oli salaliiton alullepanija ja luultavasti Dareioksen lis\xc3\xa4ksi sen arvovaltaisin j\xc3\xa4sen koska h\xc3\xa4nen siskonsa oli ollut Kyyros Suuren vaimo. Pian my\xc3\xb6s Dareios liittyi salaliittoon. Yhdess\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4n meniv\xc3\xa4t kuninkaalliseen palatsiin 29. syyskuuta 522 eaa. Vartijat p\xc3\xa4\xc3\xa4stiv\xc3\xa4t heid\xc3\xa4t sis\xc3\xa4lle koska kyseess\xc3\xa4 oli seitsem\xc3\xa4n Persian arvovaltaisimmista henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Palatsissa kuninkaan eunukit tiedustelivat salaliittolaisilta mit\xc3\xa4 asiaa heill\xc3\xa4 oli kuninkaalle. Yhdess\xc3\xa4 salaliittolaiset murhasivat nukkuvan Smerdiin.  _NEWLINE_Herodotos kertoo kuinka vallankaappaajat neuvottelivat Smerdiin murhan j\xc3\xa4lkeen siit\xc3\xa4 kuinka Persiaa tulisi hallita. Dareios kannatti kuninkaanvaltaa, Megabyzos oligarkiaa ja Otanes demokratiaa. Lopulta Dareioksen kanta voitti. Vallankaappaajat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 kilpailun siit\xc3\xa4 kenest\xc3\xa4 tulisi kuningas. Otanes j\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyi pois kilpailusta vaikka h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 olikin hyv\xc3\xa4t mahdollisuudet p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 kuninkaaksi arvovaltansa ja sukunsa takia. Kuusi muuta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t ett\xc3\xa4 Otanes ja h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isens\xc3\xa4 saivat tulevaisuudessa el\xc3\xa4\xc3\xa4 vapaudessa ja eik\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n tarvitsisi koskaan totella kuningasta. Herodotoksen mukaan kuusi j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 salaliittolaista p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t ett\xc3\xa4 he kokoontuisivat seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 kaupungin ulkopuolella ja ett\xc3\xa4 kuninkaaksi valittaisiin se jonka hevonen hirnuisi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 auringonnousun aikana. Dareioksen nerokas renki Oebares keksi juonen jonka avulla Dareioksesta tulisi kuningas. Oebares vei Dareioksen ratsuna k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n orin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tylle paikalle jonne h\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s vienyt hevosen suosikkitamman. Aamun koittaessa Dareioksen hevonen hirnui tutulla paikalla. Samalla kirkkaalta taivaalta iski my\xc3\xb6s salamoja, jonka j\xc3\xa4lkeen muut hypp\xc3\xa4siv\xc3\xa4t hevostensa sel\xc3\xa4st\xc3\xa4 kumartamaan Dareiosta._NEWLINE_Dareioksen kuusi liittolaista nimitettiin kaikki korkeisiin virkoihin. Otaneen tyt\xc3\xa4r Faidymia oli ollut naimisissa sek\xc3\xa4 Smerdiin ett\xc3\xa4 Kambyses II:n kanssa, ja nyt Otanes antoi h\xc3\xa4net vaimoksi Dareiokselle. Dareios antoi puolestaan er\xc3\xa4\xc3\xa4n siskoistaan Otaneelle vaimoksi.\n_START_SECTION_\nBabylonian kapina\n_START_PARAGRAPH_\nPian sen j\xc3\xa4lkeen kun Dareios oli kaapannut vallan nousivat babylonialaiset kapinaan. Babylon oli menett\xc3\xa4nyt itsen\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 vain 17 vuotta aikaisemmin, Kyyros Suuren aikana. Babyloniassa n\xc3\xa4htiin Persian sis\xc3\xa4inen valtataistelu sopivana tilaisuutena riist\xc3\xa4yty\xc3\xa4 persialaisten vallasta. Er\xc3\xa4s Nidintu-Bel julisti itsens\xc3\xa4 kuninkaaksi Babylonissa ja alkoi kutsua itse\xc3\xa4\xc3\xa4n nimell\xc3\xa4 Nebukhadnezzar III, Babylonian maineikkaimman kuninkaan Nebukadressar II:n mukaan. My\xc3\xb6s Elam nousi pian kapinaan persialaisten valtaa vastaan ja er\xc3\xa4s Assina julistautui Elamin kuninkaaksi. _NEWLINE_Dareios p\xc3\xa4\xc3\xa4tti heti hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Babylonia vastaan. Babylonialaiset olivat koonneet joukkonsa Tigriksen rannalle, mutta Darios vei armeijansa joen yli el\xc3\xa4inten nahoista tehdyill\xc3\xa4 lautoilla ja kukisti babylonialaiset taistelussa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n valtasi Babylonin piirityksen j\xc3\xa4lkeen. Nidintu-Bel teloitettiin sen j\xc3\xa4lkeen kun h\xc3\xa4n yritti paeta Babylonista. Herodotoksen mukaan Babylonin piiritys kesti kaksikymment\xc3\xa4 kuukautta ja ett\xc3\xa4 kaupunki vallattiin vasta sotajuonen ansiosta. Behistunin piirtokirjoituksen mukaan Babylonian kapina oli ensimm\xc3\xa4inen Dareioksen hallituskaudella tapahtuneista kapinoista. Pian my\xc3\xb6s Elam antautui ja kuninkaaksi julistettu Assina teloitettiin.\n_START_SECTION_\nPersian kapina\n_START_PARAGRAPH_\nBabylonin kukistumisen j\xc3\xa4lkeen syttyi toinen kapina. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa er\xc3\xa4s Vahyazdata julisti itsens\xc3\xa4 kuninkaaksi Persiassa. H\xc3\xa4n saattoi jopa olla l\xc3\xa4heisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 sukua Kyyros Suuren ja h\xc3\xa4nen poikiensa kanssa kun Dareios itse oli. Dareioksen is\xc3\xa4, joka oli viel\xc3\xa4 Parthian satraappina, tuki poikaansa, ja n\xc3\xa4in tekiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Baktrian ja Arakhosian satraapit. My\xc3\xb6s Meedia kapinoi ja er\xc3\xa4s Fraortes julistautui kuninkaaksi. Dareios sai kuitenkin n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kapinat kukistettua vuoden 521 eaa. aikana.\n_START_SECTION_\nValtakunnan hallinto\n_START_PARAGRAPH_\nSaatuaan kapinoivat maakunnat kukistettua Dareios j\xc3\xa4rjesti uudelleen niiden hallinnon. Jo Kyyros Suuren aikana perustettu satraappij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 koki uudistuksen kun kaikki maakunnat kytkettiin tiukemmin kuninkaan hallintaan. Dareioksen uudistusten j\xc3\xa4lkeen satraappien piti maksaa veroa ennalta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty summa. Dareios loi 20 satrappikuntaa, muun muassa: Persia, Elam, Babylonia ja Assyria, Meedia, Joonia, Lyydia, Kappadokia, Armenia, Foinikia ja Kypros, Egypti, Gandara, Maka (nykyinen Oman), Drangiana, Arkhosia, Baktria, Parthia, Aria, Sogdia ja Arabia. Herodotos luettelee ne heimot ja maat jotka maksoivat Dareiokselle veroa. Dareios antoi my\xc3\xb6s kaivertaa maakuntien nimet omaan hautakammioonsa. Ennen Dareioksen uudistuksia maakuntien maksamia veroja ei oltu s\xc3\xa4\xc3\xa4detty etuk\xc3\xa4teen, vaan ne koostuivat lahjoista kuninkaalle. Dareios m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si maakunnat maksamaan veroa vuosittain joko kultana tai hopeana. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t maakunnat maksoivat veroa my\xc3\xb6s muulla tavalla, kilikialaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t vuosittain kuninkaalle 360 valkoista hevosta, "yhden vuoden jokaista p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 kohden". Herodoteksen mukaan kuninkaalle vuosittain maksettava vero vastasi 14\xc2\xa0560 talenttia hopeaa._NEWLINE_Dareios antoi my\xc3\xb6s ly\xc3\xb6d\xc3\xa4 uusia kulta- ja hopearahoja. Aikaisemmin Persiassa oli k\xc3\xa4ytetty p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa lyydialaisia kultarahoja. Dareioksen aikana kehitettiin my\xc3\xb6s  babylonialaisen ja elamilaisen nuolenp\xc3\xa4\xc3\xa4kirjoituksen pohjalta kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 muinaispersian kielelle. Dareios k\xc3\xa4ytti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kirjoitusta kaikissa monumenteissaan._NEWLINE_Dareios uudisti my\xc3\xb6s lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4. Platon vertaa Dareiosta Ateenan ja Spartan suuriin lains\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4jiin Soloniin ja Lykurgokseen dialogissaan Faidros.\n_START_SECTION_\nRakennusty\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nDareioksen aikana aloitettiin monia suuria rakennushankkeita. Dareios antoi rakennuttaa uuden p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Persepoliin. Persepoliin suurin rakennus oli Dareioksen suuri vastaanottosali Apadana, jonka pinta-ala oli 12\xc2\xa0000 m\xc2\xb2. _NEWLINE_Dareios antoi my\xc3\xb6s rakentaa uudelleen Elamin vanhan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Susan, ja siit\xc3\xa4 tulikin yksi Persian valtakunnan nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 "p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungista". Meedian vanhasta p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungista Ekbatanasta tuli Persian kuninkaiden hallintokaupunki kes\xc3\xa4isin. Kyyros Suuren perustama p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Pasargadae s\xc3\xa4ilytti asemansa Persian valtakunnan uskonnollisena p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina. Dareios antoi my\xc3\xb6s juutalaisten rakentaa j\xc3\xa4lleen Jerusalemin temppelin, joka valmistui vuonna 515 eaa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kerrotaan vanhan testamentin Esran kirjassa._NEWLINE_Dareios antoi my\xc3\xb6s kaivaa kanavan Niilin ja Punaisenmeren v\xc3\xa4lille. Kanava valmistui noin vuonna 498 eaa. ja sen kautta saatiin laivayhteys Egyptin ja Persianlahden v\xc3\xa4lille.\n_START_SECTION_\nSotaretket\n_START_PARAGRAPH_\nDareios laajensi Persian valtakuntaa usean eri sotaretken aikana. H\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Intiaan luultavasti vuonna 515 eaa., mutta t\xc3\xa4st\xc3\xa4 sotaretkest\xc3\xa4 ei ole tarkkoja tietoja. Herodotos kertoo Dareioksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nneen kreikkalaisen Skylaksin tutkimaan Intian valtamerta purjehtimalla Indukselta l\xc3\xa4nteen. Skylaks purjehti Indukselta Intian valtameren pohjoisrantaa pitkin Persianlahdelle, josta h\xc3\xa4n jatkoi Arabian ymp\xc3\xa4ri Punaisellemerelle ja Suezille.\n_START_SECTION_\nSotaretki skyyttej\xc3\xa4 vastaan\n_START_PARAGRAPH_\nNoin vuonna 513 eaa. Dareios hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si nykyisess\xc3\xa4 Ukrainassa asuvien skyyttien kimppuun. Dareios kuljetti armeijansa Hellespontoksen yli ja jatkoi sielt\xc3\xa4 matkaansa Tonavalle. H\xc3\xa4nen aikomuksenaan oli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Persiaa pohjoisesta uhanneiden skyyttien kimppuun. Suunnitelma perustui kuitenkin v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n maantieteelliseen k\xc3\xa4sitykseen. Tuolloin uskottiin ett\xc3\xa4 Tonava ja Aral-j\xc3\xa4rveen virtaava Jaksartes-joki olivat yksi ja sama joki. Dareios luuli siis hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Persian pohjoispuolella asuneiden skyyttien selustaan. _NEWLINE_Skyytit eiv\xc3\xa4t kuitenkaan halunneet alkaa taisteluun Dareioksen armeijan kanssa, vaan per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t sen edell\xc3\xa4. Herodotoksen mukaan Dareios jatkoi matkaansa aina Volgalle asti, mutta joutui pian palaamaan Tonavalle. Ennen kuin Dareios palasi Persiaan, j\xc3\xa4tti h\xc3\xa4n Megabazoksen Eurooppaan hallitsemaan vallattuja alueita Traakiassa.\n_START_SECTION_\nNaksoksen sotaretki\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 502 Aigeianmeress\xc3\xa4 sijaitsevan Naksoksen saaren asukkaat kapinoivat persialaisia vastaan. Naksoksen syrj\xc3\xa4ytetyt vallanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4t pyysiv\xc3\xa4t apua Miletoksen tyrannilta Aristagoraalta, joka puolestaan k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Dareioksen veljen Artaferneen puoleen. Artafernes l\xc3\xa4hetti Megabateen johtaman laivaston kukistamaan naksoslaiset. Megabates ja Aristagoras riitaantuivat ja soteretki loppui persialaisten tappioon. Pelastaakseen oman nahkansa Aristagoras alkoi yllytt\xc3\xa4\xc3\xa4 joonialaisia nousemaan kapinaan.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nDareios kuoli luultavasti noin vuonna 485 eaa.. H\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 kaksitoista poikaa ja ainakin kuusi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4. Dareios oli valinnut poikansa Kserkseen seuraajakseen jo ennen kuolemaansa. Kserkses oli \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Atossan kautta sukua Kyyros Suurelle. Dareioksen ruumis palsamoitiin ja h\xc3\xa4net haudattiin kallioon hakattuun hautakammioon, joka sijaitsi muutaman kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Persepoliista. Hautakammion sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynnin ymp\xc3\xa4rille Dareios oli antanut kirjoittaa siit\xc3\xa4 miten h\xc3\xa4n oli saanut aikaan hallituskautensa aikana.\n_START_SECTION_\nAntiikin l\xc3\xa4hteet\n_START_PARAGRAPH_\nDareios I:n hallituskaudesta on ajankohtaan n\xc3\xa4hden runsaasti tietoa. Behistunissa sijaitseva piirtokirjoitus l\xc3\xb6ytyy 100 metri\xc3\xa4 maanpinnan yl\xc3\xa4puolella, paikalla jonne ihmisten on miltei mahdoton p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kirjoituksessa kuvataan Dareios ja h\xc3\xa4nen kukistamiensa kansojen johtajat ja kerrotaan kuinka Dareios tappoi v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kuninkaan Gaumatan ja kuinka h\xc3\xa4n kukisti vihollisensa. Piirtokirjoitus sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 saman tekstin kolmella eri kielell\xc3\xa4, muinaispersiaksi, elamiksi ja babyloniaksi._NEWLINE_My\xc3\xb6s useista Dareioksen rakennuttamissa rakennuksissa muun muassa Susassa je Persepoliissa on l\xc3\xb6ydetty piirtokirjoituksia. _NEWLINE_Toinen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 l\xc3\xa4hde on kreikkalainen historioitsija Herodotos, jonka teos k\xc3\xa4sittelee Persian historiaa. My\xc3\xb6s kreikkalainen Ktesias kirjoitti Persian historiaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n teoksen, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei ole s\xc3\xa4ilynyt kokonaisuudessaan nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n asti.'