b'\n_START_ARTICLE_\nN\xc3\xa4yteikkuna\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4yteikkuna on kaupan ikkuna, johon myyt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tavaroita asetetaan n\xc3\xa4ytteille. N\xc3\xa4yteikkunan avulla asiakkaita houkutellaan ostoksille liikkeeseen. Vitriini-sana on joissakin kieliss\xc3\xa4 laajentunut tarkoittamaan my\xc3\xb6s n\xc3\xa4yteikkunaa, joten n\xc3\xa4yteikkunan voidaan ajatella olevan suuri vitriini.\n_START_SECTION_\n1700-luvun muotisalonkien n\xc3\xa4yteikkunat\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset n\xc3\xa4yteikkunat tehtiin 1700-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Pariisin Rue de Richielieu- ja Rue du Faubourg-Saint-Honor\xc3\xa9 -kaduille muotiliikkeisiin, joista tunnetuin oli Rose Bertinin salonki Au Grand Mogol. Muotiliikkeiden ikkunoista muodostui er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisia n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6it\xc3\xa4, joissa tuotteita mainostettiin. Niihin asetettiin luonnollista kokoa olevia nukkeja, jotka oli puettu uusimman muodin mukaisesti. Nuket valmistettiin vahasta, puusta tai posliinista.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4yteikkunat Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa ensimm\xc3\xa4iset suurikokoiset n\xc3\xa4yteikkunat tulivat G. F. Stockmannin liikkeeseen Helsingin Senaatintorin laidalle, Kiseleffin taloon vuonna 1880. N\xc3\xa4yteikkunoihin tarvittiin suurikokoiset ikkunalasit. 1800-luvulla kehitettiin menetelm\xc3\xa4, jolla voitiin tuottaa suuria lasipintoja. Toisaalta lasi-ikkuna oli monissa maissa ankaran verotuksen kohde. Helsingin Keskuskadun ja Aleksanterinkadun kulmassa oli toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Suomen suurimmat n\xc3\xa4yteikkunat. Niiss\xc3\xa4 lasin leveys on yli 6 metri\xc3\xa4, kun Suomessa suurin saatavilla oleva lasikoko on vain 600\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa0312 cm. T\xc3\xa4llainen ikkuna uusittiin leikkaamalla paksu lasi kaarevaksi, nostamalla painava lasi paikoilleen, t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 lasia pienill\xc3\xa4 lis\xc3\xa4paloilla ja liimaamalla ne yhteen kirkkaalla liimalla.'