b"\n_START_ARTICLE_\nSabena\n_START_SECTION_\n1923\xe2\x80\x931939: Perustaminen, alkutaival\n_START_PARAGRAPH_\nSoci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Anonyme Belge d'Exploitation de la Navigation A\xc3\xa9rienne aloitti toimintansa 23. toukokuuta 1923 Belgian kansallisena lentoyhti\xc3\xb6n\xc3\xa4. Sabenaa edelsi vuonna 1919 perustettu SN\xc3\x89TA (Syndicat National pour l'\xc3\x89tude des Transports A\xc3\xa9riens). Ensimm\xc3\xa4inen lento oli Rotterdamista Brysselin kautta Strasbourgiin 1. huhtikuuta 1923. Vuonna 1924 Sabena aloitti lennot Lontooseen, Bremeniin ja K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminaan._NEWLINE_Sabenaa perustettaessa sit\xc3\xa4 rahoittivat Kongossa asuvat belgialaiset. Kongoon oli perustettu paikallinen lentoyhti\xc3\xb6 LARA (Ligne A\xc3\xa9rienne du Roi Albert), joka lensi Leopoldvillen, Lisalan ja Stanleyvillen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Lentoyhti\xc3\xb6 j\xc3\xa4i kuitenkin lyhytik\xc3\xa4iseksi, ja Sabenasta toivottiin korvaajaa LARAlle. Sabena aloittikin kaukolennot Leopoldvilleen, silloisen Belgian Kongon p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin 12. helmikuuta 1925. N\xc3\xa4in sai alkunsa Sabenan vahva reittiverkosto Afrikassa. Pitk\xc3\xa4n aikaa Afrikan sis\xc3\xa4iset olivat yhti\xc3\xb6n ainoita kannattavia reittej\xc3\xa4. Sabena k\xc3\xa4ytti tavallisia lentokoneita Kongon reiteill\xc3\xa4, kun taas muut eurooppalaiset lentoyhti\xc3\xb6t lensiv\xc3\xa4t siirtomaissaan vesitasoja. T\xc3\xa4rkein reitti Kongossa oli vuonna 1926 Boma\xe2\x80\x93L\xc3\xa9opoldville\xe2\x80\x93Elisabethville, 2\xc2\xa0288 kilometrin pituinen reitti tihe\xc3\xa4n viidakon yll\xc3\xa4._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen Sabenan lentokonetyyppi oli de Havilland DH.50, joka korvattiin kolmemoottorisella ja kymmenpaikkaisella Handley Page W.8f -konetyypill\xc3\xa4. Vuonna 1931 Sabenalla oli 43 lentokonetta mukaan lukien Kongon reittien koneet. Yleisin konetyyppi oli Fokker F.VII, jonka lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4ytettiin pienempi\xc3\xa4 Fokker 7F ja Handley Page -koneita. Sabena lensi koneitaan Kongoon satunnaisesti, mutta yleens\xc3\xa4 koneet laivattiin. Suoria lentoja Belgian ja siirtomaan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei viel\xc3\xa4 ollut. 1930-luvulla Sabena ryhtyi yhteisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n ylilento-oikeuksien muodossa Air Francen ja Lufthansan kanssa, joilla oli kiinnostusta reitteihin Afrikassa ja Kongossa._NEWLINE_Sabenan ensimm\xc3\xa4inen pitk\xc3\xa4 lento Kongoon tapahtui 23. helmikuuta 1935. Lento kesti viisi ja puoli p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Sabena hankki samana vuonna uusia italialaisia Savoia-Marchetti S.M. 73 -koneita, joiden huippunopeus oli 300 kilometri\xc3\xa4 tunnissa. N\xc3\xa4ill\xc3\xa4 koneilla reitti pystyttiin lent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuorokaudessa. Sabena lensi reitti\xc3\xa4 vuoroviikoin panafrikkalaisen Air Afriquen kanssa. Euroopassa Sabena laajensi reittej\xc3\xa4\xc3\xa4n K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminaan ja Malm\xc3\xb6h\xc3\xb6n vuonna 1931 ja Berliiniin 1932. Konetyyppin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin Junkers Ju 52 -konetta. Sabenan p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen solmukohta oli Brysselin Haren lentoasema, mutta my\xc3\xb6s muita kotimaan lentoasemia k\xc3\xa4ytettiin.\n_START_SECTION_\n1939\xe2\x80\x931960: Toinen maailmansota, laajentuminen Pohjois-Amerikkaan\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan alkaessa Sabenan laivastossa oli 18 konetta. P\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisin konetyyppi oli Savoia-Marchetti SM-73, joita oli 11 kappaletta. Lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli viisi Junkers Ju-52/3m -konetta ja kaksi Douglas DC-2-konetta. Sodan aikana yhti\xc3\xb6 yll\xc3\xa4piti Kongon sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 reittej\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta Euroopassa lentoyhteydet katkaistiin. Kun toinen maailmansota p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1945, Sabena osti Douglas DC-3 -lentokoneita ja jatkoi Euroopan sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lentojaan._NEWLINE_Sabena aloitti 4. kes\xc3\xa4kuuta 1947 suorat lennot New Yorkiin. New Yorkin reitti lennettiin Douglas DC-4 -koneilla. My\xc3\xb6hemmin Douglas DC-6B -koneet korvasivat Douglas DC-4 -lentokoneet. My\xc3\xb6s Kongoon alettiin lent\xc3\xa4\xc3\xa4 suuremmalla kalustolla. 28. lokakuuta 1953 Sabena avasi reitin Bryssel\xe2\x80\x93Manchester\xe2\x80\x93New York. Convair 240 -koneet saapuivat laivastoon vuonna 1949 korvaten DC-3-koneet. DC-3:t siirrettiin Euroopan-liikenteeseen. Vuonna 1956 Convair 440 Metropolitan korvasi tavalliset Convair 240:t. Vuonna 1957 laivastoon liittyiv\xc3\xa4t Douglas DC-7C -koneet.\n_START_SECTION_\n1960\xe2\x80\x931990: suihkukoneiden aikakausi, Kongon itsen\xc3\xa4istyminen\n_START_PARAGRAPH_\n1960-luvun alussa Sabena otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Boeing 707-320 -koneet, joilla mannertenv\xc3\xa4list\xc3\xa4 liikennett\xc3\xa4 New Yorkiin ryhdyttiin lent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sabena oli ensimm\xc3\xa4inen mannereurooppalainen lentoyhti\xc3\xb6, jolla oli suihkukoneyhteys Euroopan ja New Yorkin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Sabenasta tuli my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4inen yhti\xc3\xb6, jonka Boeing 707 -kone joutui onnettomuuteen. Lento 548 putosi yritt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n laskeutua Brysseliin 15. helmikuuta 1961._NEWLINE_SNCASE:n Caravelle-lentokoneet korvasivat helmikuussa 1961 Convair 440 -koneet. Caravelle-koneiden aikakausi kesti aina 1970-luvulle saakka. Samana vuonna Sabena menetti vuonna 1924 perustetun Kongon-reitin. Itsen\xc3\xa4istynyt Kongo perusti oman lentoyhti\xc3\xb6n, Air Congon, jonka osakkeista Sabena omisti 30 prosenttia. Douglasin lentokoneet olivat Sabenalla k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 koko 1960-luvun, mutta Boeing 707 ja Caravellet korvasivat sittemmin Douglasit._NEWLINE_Boeing 727 -koneet tulivat vuonna 1967 Euroopan sis\xc3\xa4isille reiteille. Boeing 727 -koneet korvattiin Boeing 737-200 -koneilla 1970-luvulla. McDonnell Douglas DC-10 -koneet tulivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n mannertenv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 liikenteess\xc3\xa4 vuonna 1974. 1984 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otettiin Airbus A310, jonka k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n oton yhteydess\xc3\xa4 esiteltiin uusi maalaus. Laivastoa modernisoitiin edelleen Boeing 747 -konetyypill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\n1990\xe2\x80\x931993: Euroopan yhdistyminen aiheuttaa vaikeuksia\n_START_PARAGRAPH_\n1990-luvun alussa DC-10- ja DC-30-lentokoneet korvautuivat Airbusin valmistamilla Airbus A330 -koneperheen koneilla. Samalla laivastoon liittyi my\xc3\xb6s Airbus A340 -koneita, joilla saavutettiin aiempaa pidempi kantama. 1990-luvulla Euroopan yhteis\xc3\xb6 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si ilmaliikenteen kilpailun vapautettavaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena lentoyhti\xc3\xb6iden omistuspohjaa piti hajauttaa, mik\xc3\xa4 johti kilpailun kiristymiseen ja monopolien hajoamiseen. Belgian hallitus omisti edelleen suuren osan Sabenasta, mutta se joutui paikkaamaan sen menoja ja tappioita._NEWLINE_Kun Euroopan yhteis\xc3\xb6 muuttui EU:ksi, se merkitsi uusia haasteita Sabenalle. Hallitus ei voinut en\xc3\xa4\xc3\xa4 paikata sen tappioita. Alankomaiden kansallisen lentoyhti\xc3\xb6n KLM:n kanssa ryhdyttiin neuvottelemaan yhdistymisest\xc3\xa4. KLM esitti vaatimuksen, ett\xc3\xa4 Sabenan pit\xc3\xa4isi siirty\xc3\xa4 Alankomaiden lipun alle. Belgian ranskankielisell\xc3\xa4 alueella pel\xc3\xa4ttiin, ett\xc3\xa4 Sabena \xc2\xb4\xc2\xb4hollantilaistuisi\xc2\xb4\xc2\xb4 ja ranskankieliset menett\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t aseman lentoyhti\xc3\xb6ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti lopulta hankkeen kaatumiseen, kun Sabenan hallituksessa istuneet ranskankieliset edustajat estiv\xc3\xa4t kaupan.\n_START_SECTION_\n1993\xe2\x80\x932001: Ahdinko syvenee, viimeiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1993 Air France osti paljon Sabenan osakkeita, mutta se myi ne pian. Vuonna 1995 puolestaan Sveitsin kansallinen lentoyhti\xc3\xb6 Swissair osti 49 prosenttia Sabenasta, jolloin siit\xc3\xa4 tuli Sabenan toinen omistaja. Swissair teki Sabenan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 uudelleenj\xc3\xa4rjestelyj\xc3\xa4 kannattavuuden parantamiseksi. Muun muassa reitit Newarkiin, Montrealiin ja S\xc3\xa3o Pauloon lakkautettiin. Toimenpiteist\xc3\xa4 huolimatta Sabena kannatti huonosti. Viimeinen niitti oli syyskuun 11. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iskut New Yorkissa, mink\xc3\xa4 vuoksi koko ala ajautui ahdinkoon. Lennot Yhdysvaltoihin, Afrikkaan ja Aasiaan aiheuttivat tuntuvia tappioita._NEWLINE_Swissair pumppasi Sabenaan suuria summia, mutta sijoituksista huolimatta yhti\xc3\xb6 ajautui vuosituhannen vaihteessa vakaviin vaikeuksiin. Vaikeudet vaivasivat emoyhti\xc3\xb6 Swissairiakin, joka haettiin konkurssiin vuonna 2001. Sabenan kohtalo alkoi vaikuttaa sinet\xc3\xb6idylt\xc3\xa4. Lokakuussa pankit ja luottolaitokset sulkivat rahahanat. Sabena jatkoi lentojaan sopimusten kariutumisesta huolimatta. 6. marraskuuta Sabena julistettiin maksukyvytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi. Norsunluurannikolta Beninin kautta saapunut Airbus A340-300, rekisterilt\xc3\xa4\xc3\xa4n OO-SCZ, laskeutui Brysseliin 7. marraskuuta 2001 j\xc3\xa4\xc3\xa4den yhti\xc3\xb6n viimeiseksi lennoksi. Silloinen johtoryhm\xc3\xa4n puheenjohtaja Fred Chaffart julisti yrityksen 8. marraskuuta konkurssiin.\n_START_SECTION_\nKonkurssin j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nBelgian parlamentti ryhtyi siivoamaan Sabenan konkurssia loppuvuodesta 2001. My\xc3\xb6s Swissairin osuutta Sabenan taloudelliseen tilanteeseen alettiin selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4. Konkurssin syyt olivat hyvin monitahoisia. Er\xc3\xa4s merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 oli Swissairin luistaminen sopimusvelvoitteista, sill\xc3\xa4 se ei vastoin sopimusta rahoittanut Sabenaa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n vaikutti Swissairin oma heikko taloudellinen tila. Niin kutsutun \xc2\xb4\xc2\xb4hotellisopimuksen\xc2\xb4\xc2\xb4 mukaan Swissair sitoutui sijoittamaan Sabenaan 258 miljoonaa euroa. Sopimuksen solmivat Belgian p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Guy Verhofstadt ja Swissairin johtaja Mario Corti. Sopimus j\xc3\xa4i toteutumatta, mik\xc3\xa4 aiheutti Sabenalle akuutin rahoituspulan. My\xc3\xb6s Sabenan ylioptimistinen sopimus Airbusin kanssa 34 uudesta matkustajakoneesta k\xc3\xa4vi yhti\xc3\xb6lle liian kalliiksi ja johti osaltaan maksukyvyn pett\xc3\xa4miseen. Osaa koneista ei ehditty koskaan toimittamaan._NEWLINE_Vuonna 2006 parlamentti haastoi Swissairin hallituksen oikeuteen. Oikeudenk\xc3\xa4ynti p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Swissairin entisen hallituksen tappioon. Seuraavana kev\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 uutisohjelma Terzake v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 useat hallituksen j\xc3\xa4senet olivat saaneet laittomia maksusuorituksia Sabenan bermudalaisen tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6n kautta. Paul Reutlingerin aloitettua toimitusjohtajana maksut loppuivat. N\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 asiasta ei ole. Konkurssia setvitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 syyllist\xc3\xa4 haettiin my\xc3\xb6s hallituksesta. Valtio-omisteisten yhti\xc3\xb6iden ohjauksesta vastannut ministeri Rik Daems sai kritiikki\xc3\xa4 v\xc3\xa4linpit\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myydest\xc3\xa4\xc3\xa4n ja asioiden huonosta hoitamisesta._NEWLINE_Sabenan tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6 Delta Air Transport myytiin sijoittajaryhm\xc3\xa4lle, joka muodosti siit\xc3\xa4 SN Brussels Airlinesin. Yhti\xc3\xb6st\xc3\xa4 tuli my\xc3\xb6hemmin Belgian nykyinen kansallinen lentoyhti\xc3\xb6, Brussels Airlines."