b'\n_START_ARTICLE_\nVero\n_START_PARAGRAPH_\nVerotus on yhteisnimitys kaikille niille toimille, joita verojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misess\xc3\xa4, maksuunpanossa, kantamisessa, oikaisemisessa, perinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja verovalvonnassa tarvitaan. Valtion tuloja, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 valtion verotusta, koskevaa kutsutaan my\xc3\xb6s sanalla fiskaalinen.\n_START_SECTION_\nYleist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVero-oikeudellisesti verolla tarkoitetaan yksityisen (verovelvollisen) julkiselle vallalle (veronsaajalle) maksamaa julkisyhteis\xc3\xb6n yksipuolisesti m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 pakollista ja lakim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 rahasuoritusta, johon julkisen vallan eli veronsaajan puolelta ei liity v\xc3\xa4lit\xc3\xb6nt\xc3\xa4 vastasuoritusta. Vero on siis er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista vastikkeetonta pakkoperint\xc3\xa4\xc3\xa4, josta p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 nykyisin yleens\xc3\xa4 demokratia. Veronsaaja ei suorita maksajalle siit\xc3\xa4 v\xc3\xa4lit\xc3\xb6nt\xc3\xa4 vastiketta, vaan veroilla rahoitetaan julkisyhteis\xc3\xb6jen toimintaa niiden hoitaessa keskeisi\xc3\xa4 palveluita yhteiskunnassa. _NEWLINE_Verot eroavat veronluonteisista maksuista siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 veronluonteinen maksu on korvausta jonkin edun k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Veron ja maksun v\xc3\xa4linen raja ei aina kuitenkaan ole selv\xc3\xa4. Julkisyhteis\xc3\xb6t tarjoavat verovarojen avulla erilaisia merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 palveluita, mutta ne eiv\xc3\xa4t ole suorassa yhteydess\xc3\xa4 veron maksuun/ maksajaan. Verojen ei siis suoraan voida katsoa olevan korvausta saaduista yhteiskunnan palveluista._NEWLINE_Veronsaajia (fiscus) ovat valtion kassa eli valtio, kunnat tai muut julkisyhteis\xc3\xb6t (Suomessa evankelis-luterilainen kirkko, ortodoksinen kirkko, kansanel\xc3\xa4kelaitos, mets\xc3\xa4nhoitoyhdistys tai mets\xc3\xa4keskus ja n\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi EU). Sipolan mukaan vero ja sen saamenkielinen vastine ovat tarkoittaneet alun perin uhria.\n_START_SECTION_\nSuomalaisen verovelvollisuus ulkomailla\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa asunut tai asuva voi olla verovelvollinen Suomeen, vaikka ei asuisikaan tai oleskelisikaan Suomessa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in puhutaan kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 vero-oikeudesta ja sen tulkinnasta. Suomen verotusvallan ulottuvuudesta ulkomaille m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisesti tuloverolaissa._NEWLINE_Yleinen verovelvollisuus on Suomessa verovuonna asuneella henkil\xc3\xb6ll\xc3\xa4, kotimaisella yhteis\xc3\xb6ll\xc3\xa4 tai kuolinpes\xc3\xa4ll\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tarkoitetaan, ett\xc3\xa4 he ovat verovelvollisia sek\xc3\xa4 Suomesta ett\xc3\xa4 muista maista saamistaan tuloista. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in verovelvollisuuden sanotaan olevan globaalista eli maailmanlaajuista._NEWLINE_Rajoitetusti verovelvollisia ovat kaikki ne, jotka eiv\xc3\xa4t ole yleisesti verovelvollisia. Jos luonnollinen henkil\xc3\xb6 ei asu Suomessa, h\xc3\xa4n on t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 rajoitetusti verovelvollinen. Ulkomainen yhteis\xc3\xb6 on niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n rajoitetusti verovelvollinen. Rajoitetusti verovelvollinen on velvollinen suorittamaan Suomeen veroa vain t\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 saamistaan tuloista. Suomesta saatuja tuloja ovat esimerkiksi suomalaiselta maksajalta saatu palkka Suomessa tehdyst\xc3\xa4 ty\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja suomalaisen osakeyhti\xc3\xb6n maksama osinko. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t Suomesta saadut korkotulot eiv\xc3\xa4t ole kuitenkaan veronalaista tuloa rajoitetusti verovelvolliselle. Esimerkiksi talletustilin tai joukkovelkakirjalainan korko on rajoitetusti verovelvolliselle verovapaa._NEWLINE_Verosopimukset: Jos Suomella ja verovelvollisen muuttomaalla on valtioiden v\xc3\xa4linen verosopimus, m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n niiss\xc3\xa4 millaisissa tilanteissa ne rajoittavat omaa verotusvaltaansa. Verosopimuksilla voidaan vain rajoittaa Suomen omaa lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4. Verosopimus ei koskaan laajenna Suomen verotusvaltaa eli luo uutta verotusta, jota Suomessakin ei olisi. Suomen sis\xc3\xa4inen lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6 ohittaa verosopimukset aina, kun ne kaventavat sis\xc3\xa4isen lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n mukaista verotusta. Jos esimerkiksi tulo on Suomessa yli kuuden kuukauden ulkomailla oleskelun vuoksi verovapaata, kyseist\xc3\xa4 tuloa ei voi verottaa Suomessa, vaikka verosopimus erikseen antaisikin Suomelle verotusoikeuden.\n_START_SECTION_\nTavoitteet\n_START_PARAGRAPH_\nJulkisen sektorin toiminnan rahoittaminen eli verojen fiskaalinen tavoite on verotuksessa t\xc3\xa4rkeint\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi veroilla on erilaisia poliittisia tavoitteita: tulonjakopoliittisia, sosiaalipoliittisia, terveyspoliittisia, kasvupoliittisia, suhdannepoliittisia, ty\xc3\xb6llisyyspoliittisia, elinkeinopoliittisia sek\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6poliittisia tavoitteita. Verorahoilla tuotetaan julkisia palveluita kuten koulutusta ja terveydenhuoltoa, jotka ovat maksuttomasti tai pient\xc3\xa4 maksua vastaan k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4._NEWLINE_Veroilla voidaan vaikuttaa sosiaalipoliittisesti, esimerkiksi tulonsiirtoina kotitalouksille (lapsilis\xc3\xa4). Progressiivisella ansiotulojen verotuksella pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n tasaamaan ihmisten v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 tuloeroja. Veroilla voidaan vaikuttaa taloudelliseen toimintaan joko suhdanteiden tai muiden syiden takia (avustukset yrityksille ja maataloudelle). Niill\xc3\xa4 voi olla aluepoliittisia tavoitteita tai tarkoitus ohjata ihmisten toimintaa haluttuun suuntaan terveyden (tupakkavero, makeis- ja virvoitusjuomavero) tai ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n (ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6vero) vuoksi._NEWLINE_Verotuksessa puhutaan ohjaavasta ja neutraalista verotuksesta edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tarkoittaessa johonkin kannustamista tai est\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Neutraali tarkoittaa, ettei verotus vaikuta verovelvollisen valintoihin. Verot voivat yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 ehk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 jotakin toimintaa tai ne voivat kannustaa johonkin toimintaan (verov\xc3\xa4hennykset, veronhuojennus). Ne ovat hienovaraisempi yhteiskunnan ohjauskeino kuin suorat k\xc3\xa4skyt tai kiellot. Erilaisten tavoitteiden tarkka kohdistaminen haluttuun ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja vain siihen, tekee verolait kuitenkin helposti kovin monimutkaisiksi.\n_START_SECTION_\nPeriaatteet\n_START_PARAGRAPH_\nEtuperiaatteella tarkoitetaan, ett\xc3\xa4 kansalaisten tulisi maksaa veroa sen mukaan, kuinka suuri hy\xc3\xb6ty heill\xc3\xa4 on julkisen vallan toiminnasta (merkitys veropolitiikassa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen). Veronmaksukykyisyyden periaatteella tarkoitetaan, ett\xc3\xa4 jokaisen tulisi maksaa veroja taloudellisten voimavarojensa mukaan. Tehokkuusperiaate tarkoittaa, ett\xc3\xa4 verot tulisi ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 mahdollisimman pienin kustannuksin ja ett\xc3\xa4 verotus toteutuisi kaikkien kansalaisten kohdalla. Oikeudenmukaisuudenperiaate jaetaan usein horisontaaliseen ja vertikaaliseen oikeudenmukaisuuteen horisontaalisen tarkoittaessa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 samanlaisessa taloudellisessa asemassa olevia verovelvollisia tulisi k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4 samalla tavoin. Vertikaalinen oikeudenmukaisuus k\xc3\xa4sitet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein niin, ett\xc3\xa4 eri tulotasoilla t\xc3\xa4ytyy maksaa eri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 veroja.\n_START_SECTION_\nVerotyypit\n_START_PARAGRAPH_\nVeroja voidaan luokitella eri tavoin. Er\xc3\xa4s luokittelu on jako v\xc3\xa4lillisiin ja v\xc3\xa4litt\xc3\xb6miin veroihin. V\xc3\xa4lillisi\xc3\xa4 ovat verot, jotka myyj\xc3\xa4n tulee peri\xc3\xa4 tuotteen ostajalta sen hankinnan yhteydess\xc3\xa4 tai maksaa tuodessaan tuote maahan. T\xc3\xa4llaisia veroja ovat muun muassa arvonlis\xc3\xa4vero, tullit ja valmisteverot. V\xc3\xa4litt\xc3\xb6miksi kutsutaan niit\xc3\xa4 veroja, jotka veronmaksaja maksaa suoraan verottajalle. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat muun muassa tulovero, yhteis\xc3\xb6vero, l\xc3\xa4hdevero ja kiinteist\xc3\xb6vero. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4n veron maksu tapahtuu usein, kun tulon maksaja suorittaa maksettavasta er\xc3\xa4st\xc3\xa4 ennakonpid\xc3\xa4tyksen. Jako v\xc3\xa4litt\xc3\xb6miin ja v\xc3\xa4lillisiin ei kuitenkaan ole yksiselitteinen, vaan siihen liittyy usein kysymys verotuksen kohtaannosta. Kohtaanto tarkoittaa sit\xc3\xa4, kuka viime k\xc3\xa4dess\xc3\xa4 maksaa veron aiheuttaman rasituksen. Tutkijat l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t usein siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 maksaja on luonnollinen henkil\xc3\xb6. Muodollinen kohtaanto n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n verolakia luettaessa._NEWLINE_Yksitt\xc3\xa4isill\xc3\xa4 veroilla on aina haittapuolia. J\xc3\xa4rkev\xc3\xa4\xc3\xa4 veropolitiikkaa voidaankin tehd\xc3\xa4 vain vertailemalla eri veroja ja tarkastelemalla verotusta kokonaisuutena.\n_START_SECTION_\nVerot ulkomailla\n_START_PARAGRAPH_\nVerojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee eri valtioissa riippuen julkisten palvelujen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja julkisen sektorin toimintojen tehokkuudesta. Pohjoismaisissa hyvinvointivaltioissa verotus on suhteellisesti korkea, koska yhteiskunta rahoittaa monia asioita (mm. sosiaaliturvan, julkisen terveydenhuollon, koulutuksen, julkisen liikenteen jne.). Alhaisemman verotuksen maissa n\xc3\xa4m\xc3\xa4 menot tulee maksaa itse, mist\xc3\xa4 huolimatta ostovoima on yleens\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti parempi. Yleens\xc3\xa4 korkeammissa tuloluokissa erotus korkean verotuksen ja matalan verotuksen maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Veroparatiisi on paikka, jossa verotus on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ovat usein saaria (Jersey, Guernsey, Bermuda, Cayman jne.) tai kaupunkivaltioita, esimerkiksi Monaco, Liechtenstein, Singapore, Hongkong ja Andorra.'