b"\n_START_ARTICLE_\nTulilintu (baletti)\n_START_PARAGRAPH_\nTulilintu (ransk. L'oiseau de feu, ven. \xd0\x96\xd0\xb0\xd1\x80-\xd0\xbf\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb0, \xc5\xbdar-ptitsa) on Igor Stravinskyn s\xc3\xa4velt\xc3\xa4m\xc3\xa4 baletti. Se kirjoitettiin Sergei Djagilevin tilauksesta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n Ballets russes -seuruetta varten. Koreografian laati Mihail Fokin. Tulilintu oli Stravinskyn ensimm\xc3\xa4inen kansainv\xc3\xa4liseksi menestykseksi kohonnut teos. Sen kantaesitys oli Pariisin oopperatalossa 25. kes\xc3\xa4kuuta 1910._NEWLINE_Tulilintua esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleen sek\xc3\xa4 balettina ett\xc3\xa4 orkesterisarjana.\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nBaletin p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6t ovat prinssi Ivan Tsarevit\xc5\xa1, paha Ka\xc5\xa1t\xc5\xa1ei Kuolematon ja myyttinen Tulilintu. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 n\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 prinssi p\xc3\xa4\xc3\xa4see Ka\xc5\xa1t\xc5\xa1ein valtakuntaan ja l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vangitsemat 13 prinsessaa, toisessa n\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 prinsessat vapautetaan. Taianomainen Tulilintu toimii koko ajan Ivanin avustajana.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nBaletin tilasi ja sen aiheen valitsi alun perin Djagilev, joka suunnitteli ohjelmistoa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen seurueensa toiseksi esityskaudeksi. Vuoden 1909 ensimm\xc3\xa4isen kauden aikana seurue oli esitt\xc3\xa4nyt sek\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 oopperoita ett\xc3\xa4 baletteja, mutta oopperat olivat tulleet liian kalliiksi ja ajaneet Djagilevin l\xc3\xa4hes konkurssiin, joten h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti keskitty\xc3\xa4 toisella kaudella balettiin. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iskansallista \xe2\x80\x93 ja siten ranskalaiseen yleis\xc3\xb6\xc3\xb6n eksotiikallaan vedonnutta \xe2\x80\x93 musiikkia tuottaneet ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t olleet juuri s\xc3\xa4velt\xc3\xa4neet baletteja, joten Djagilevin oli tilattava uusia s\xc3\xa4vellyst\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Koreografi Fokin laati tarunomaista tulilintua k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4lle baletille alustavan ohjelman yhdistelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aineksia useista ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isist\xc3\xa4 kansansaduista. P\xc3\xa4\xc3\xa4aineksina toimivat Aleksandr Afanasjevin kirjaama satu \xe2\x80\x9dIvan Tsarevit\xc5\xa1, tulilintu ja harmaa susi\xe2\x80\x9d sek\xc3\xa4 kansansatu \xe2\x80\x9dItsest\xc3\xa4\xc3\xa4n soiva sitra\xe2\x80\x9d, jossa my\xc3\xb6s on p\xc3\xa4\xc3\xa4osassa Ivan Tsarevit\xc5\xa1. Susi j\xc3\xa4tettiin baletista pois, jolloin tulilintu sai kaksoisroolin etsinn\xc3\xa4n kohteena ja prinssi Ivanin taianomaisena avustajana._NEWLINE_Baletin s\xc3\xa4vellysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 ehdittiin tarjota usealle s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4lle ennen Stravinskya. Alun perin s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi kaavailtiin Nikolai T\xc5\xa1erepnini\xc3\xa4, joka kuitenkin vet\xc3\xa4ytyi hankkeesta. Seuraavaksi ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tarjottiin Anatoli Ljadoville, joka ilmaisi ensin kiinnostuksensa, mutta kielt\xc3\xa4ytyi sitten h\xc3\xa4nkin. Usein mainittu tieto, ett\xc3\xa4 Ljadov olisi vastaanottanut toimeksiannon, mutta ei olisi saanut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4velletty\xc3\xa4, ei kuitenkaan pid\xc3\xa4 paikkaansa. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n Aleksandr Glazunov ja Nikolai Sokolov eiv\xc3\xa4t suostuneet s\xc3\xa4velt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Tulilintua. Ensi-illan l\xc3\xa4hestyess\xc3\xa4 Djagilev valitsi joulukuussa 1909 Stravinskyn s\xc3\xa4velt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n baletin. Vasta 27-vuotias Stravinsky oli tuolloin viel\xc3\xa4 melko tuntematon, mutta Djagilev oli vakuuttunut h\xc3\xa4nen varhaisista orkesteriteoksistaan. Lis\xc3\xa4ksi Stravinsky oli ollut yhten\xc3\xa4 useasta s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Ballets Russesin vuonna 1909 esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n Les Sylphides -baletin er\xc3\xa4iden tanssinumeroiden uudelleensovituksia, joten h\xc3\xa4n oli jo ty\xc3\xb6skennellyt Djagileville._NEWLINE_Kuultuaan toimeksiannosta Stravinsky ryhtyi s\xc3\xa4vellysty\xc3\xb6h\xc3\xb6n Pietarissa. H\xc3\xa4n sai s\xc3\xa4vellyksen valmiiksi toukokuussa 1910 ja l\xc3\xa4hetti nuotit Pariisiin. Tulilinnun rooliin kaavailtu p\xc3\xa4\xc3\xa4ballerina jouduttiin vaihtamaan viime hetkell\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4inen esiintyj\xc3\xa4 ei hyv\xc3\xa4ksynyt Stravinskyn musiikkia. Ensi-illan j\xc3\xa4lkeen Stravinsky kuitenkin tunnustettiin pian merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi ja omaper\xc3\xa4iseksi nousevaksi kyvyksi._NEWLINE_Stravinsky teki Tulilinnun musiikin pohjalta kaksi orkesterisarjaa vuosina 1911 ja 1919 sek\xc3\xa4 erillisen balettisarjan orkesterille vuonna 1945. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n teki joistain baletin yksitt\xc3\xa4isist\xc3\xa4 kappaleista sovituksia pianolle ja viululle.\n_START_SECTION_\nMusiikki\n_START_PARAGRAPH_\nStravinsky lainasi teokseen melodioita ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kansanmusiikista, mutta tunnistettavimmat kohdat ovat kokonaan h\xc3\xa4nen omia luomuksiaan. Stravinskyn tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n lainanneen Tulilinnussa ainakin kahta perinteist\xc3\xa4 horovod-tanssia, jotka molemmat olivat ilmestyneet h\xc3\xa4nen opettajanaan toimineen Nikolai Rimski-Korsakovin vuonna 1877 julkaisemassa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten kansanlaulujen kokoelmassa. Kansanmusiikista lainatut muodot samaistuvat baletissa ihmishahmoihin, kuten prinssi Ivaniin ja prinsessoihin, kun taas Tulilintua ja noita Ka\xc5\xa1t\xc5\xa1eita edustavat monimutkaisemmat, Stravinskyn itsen\xc3\xa4isesti kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t melodiat. Baletin tunnetuimmat kappaleet ovat Tulilinnun tanssi, infernaalinen tanssi (danse infernale) ja loppukohtauksen juhlava musiikki."