b'\n_START_ARTICLE_\nTheodor Kittelsen\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja ura\n_START_PARAGRAPH_\nKittelsen syntyi toisena Johannes Kittelsenin (1817\xe2\x80\x931868) ja Guriane Olsdatter Larsenin (1828\xe2\x80\x931879) kahdeksasta lapsesta. Is\xc3\xa4 oli kauppias ja koti oli vaatimattoman porvarillinen. Is\xc3\xa4n kuoltua Theodorin ollessa 11-vuotias perheen talous tiukkeni huomattavasti ja pojan t\xc3\xa4ytyi l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 kotoa opintielle. H\xc3\xa4n aloitti kellosep\xc3\xa4n oppipoikana kotikaupungissaan, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n meni maalarioppipojaksi Kristianiaan. H\xc3\xa4n karkasi kotiin, mutta jonkin ajan kuluttua h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si saksalaisen Steinin kellosep\xc3\xa4noppiin Arendaliin.\n_START_SECTION_\nTaidemaalariksi\n_START_PARAGRAPH_\nArendalissa Theodor tapasi hyv\xc3\xa4ntekij\xc3\xa4ns\xc3\xa4, taideyhdistyksen johtaja Diderich Maria Aallin, joka tajusi heti pojan lahjakkuuden. H\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjesti ker\xc3\xa4yksen rahoittaakseen taidekoulutusta Kittelsenille. Heid\xc3\xa4n yst\xc3\xa4vyytens\xc3\xa4 jatkui l\xc3\xa4pi el\xc3\xa4m\xc3\xa4n, my\xc3\xb6s Aallin muutettua Kristianiaan._NEWLINE_1874 17-vuotias Kittelsen aloitti opiskelun Wilhelm von Hannon piirustuskoulussa Kristianiassa, seuraten samaan aikaan Julius Middelthunin antamaa iltaopetusta Tegneskolenissa. H\xc3\xa4n matkusti M\xc3\xbcncheniin 1876 ja aloitti sen kuninkaallisessa taideakatemiassa opettajinaan Wilhelm von Lindenschmit nuorempi ja Ludwig von L\xc3\xb6fftz. M\xc3\xbcncheniss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tapasi my\xc3\xb6s monia aikalaiskollegoitaan, kuten Erik Werenskioldin, Eilif Peterssenin, Gerhard Munthen, Wilhelm Petersin, Christian Skredsvigin, Harriet Beckerin ja Kitty Kiellandin. Aall kustansi kolme ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vuotta nelivuotisesta M\xc3\xbcnchenin-ajasta. L\xc3\xa4heisimm\xc3\xa4t v\xc3\xa4lit Kittelsenilla oli Werenskioldiin, jolta h\xc3\xa4n sai my\xc3\xb6hemmin vaikutteita satukuvitukseen sek\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen laillaan vaatimattomista oloista l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin olleeseen Skredsvigiin._NEWLINE_M\xc3\xbcncheniss\xc3\xa4 Kittelsen opiskeli erityisesti laatumaalausta ja h\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen suuri \xc3\xb6ljymaalauksensa Streik (Lakko) pohjautui Per Sivlen samannimiseen kirjaan. Se huomioitiin Kristiania kunstforeningin n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 1879 ja myytiin 1\xc2\xa0000 kruunulla. Se kiersi n\xc3\xa4yttelyiss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s my\xc3\xb6hemmin Bergeniss\xc3\xa4 ja G\xc3\xb6teborgissa 1881, sek\xc3\xa4 Wieniss\xc3\xa4 1882._NEWLINE_M\xc3\xbcnchenin ajalta on per\xc3\xa4isin my\xc3\xb6s monia luonnoksia, jotka ennakoivat h\xc3\xa4nen my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 menestyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n, kuten karikatyyreja ja koomisia ihmishahmoisia el\xc3\xa4inpiirroksia. Talousvaikeudet pakottivat Kittelsenin kotiin 1880. H\xc3\xa4n asui vuoden Krager\xc3\xb8ssa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n jatkoi kulkuri- ja oppivuosiaan. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1881 h\xc3\xa4n vieraili Wilhelm Petersin luona Askerissa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n vuokrasi ateljeen Pultostenin talosta Grensenist\xc3\xa4. Syksy\xc3\xa4 kohden h\xc3\xa4n innostui satujen kuvittamisesta ja sai ensimm\xc3\xa4iset niist\xc3\xa4 painetuiksi. H\xc3\xa4n suoritti asepalveluksen 1882, teki yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 satukuvitusten parissa Werenskioldin kanssa, sai valtion stipendin ja matkusti Pariisiin._NEWLINE_Pariisin-aika j\xc3\xa4i lyhyeksi ja tuloksiltaan vaatimattomaksi ja Kittelsen matkusti taas M\xc3\xbcncheniin 1883. Siihen aikaan kaupungissa oli useita karikatyyri-, satiiri- ja muita lehti- ja painotuotekuvittajia. Saksan-aikanaan h\xc3\xa4nen t\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n painettiin Neue Deutsche Illustrierte Zeitungissa, Allgemeine Zeitungissa ja tanskalais-norjalaisessa Juleroser-julkaisussa 1884. H\xc3\xa4nen satuteoksensa Eventyrbog for B\xc3\xb8rn julkaistiin kolmessa osassa 1883, 1884 ja 1887. H\xc3\xa4n viimeisteli my\xc3\xb6s teoksensa Froske- og musekrigen, mutta sen julkaisua jouduttiin odottamaan useita vuosia. H\xc3\xa4n oli t\xc3\xa4ysin varaton maaliskuussa 1887 ja h\xc3\xa4nen kollegansa avustivat kotimatkan kustannuksissa Saksa-kauden p\xc3\xa4\xc3\xa4tteeksi._NEWLINE_30-vuotiaana h\xc3\xa4n palasi Norjaan pysyv\xc3\xa4sti. H\xc3\xa4n oli rutik\xc3\xb6yh\xc3\xa4, mutta samaan aikaan kuvittajanuransa l\xc3\xa4pimurron kynnyksell\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kuvitti Djurklousin kokoelman ruotsalaisia kansansatuja 1887 ja tanskalainen kustantaja Ernst Bojesen k\xc3\xa4ytti Kittelseni\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Juleroser ett\xc3\xa4 Fra Alverdens gemytlige Lande -julkaisuissaan samana vuonna. Bojesen julkaisi my\xc3\xb6s jatkossa paljon Kittelsenin tuotantoa.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4yttelyj\xc3\xa4 Norjassa, Lofootit\n_START_PARAGRAPH_\nKittelsen osallistui ensi kertaa syysn\xc3\xa4yttelyyn 1886 maalauksillaan Atelierbes\xc3\xb8k ja Interi\xc3\xb8r fra et bayersk bondehus. Vuotta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4yttelymaalauksenaan oli Ved havet. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nen teoksiaan oli n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 1890, 1891, 1894, 1910, 1912 ja h\xc3\xa4nen kuolemansa j\xc3\xa4lkeen vuonna 1915. H\xc3\xa4n osallistui ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelyyn my\xc3\xb6s monilla piirustuksilla._NEWLINE_Aluksi h\xc3\xa4n asui sisarensa ja lankonsa luona Krager\xc3\xb8ssa. H\xc3\xa4n muutti heid\xc3\xa4n mukanaan pohjoiseen Skomv\xc3\xa6rin majakalle, jossa lanko toimi majakanvartijana ja asui siell\xc3\xa4 noin kaksi vuotta. H\xc3\xa4n saattoi loppuun useita teoksiaan, kuvitti Peer Gynti\xc3\xa4 ja maalasi maisemakuvia. H\xc3\xa4n viimeisteli my\xc3\xb6s kolme seuraavina vuosina julkaistua kirjaa: Fra Livet i de smaa Forholde (1889\xe2\x80\x931890), Fra Lofoten (1890\xe2\x80\x931891) ja Troldskab (1892).\n_START_SECTION_\nTaiteilijavaimo Inga ja tuotteliaat vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1889 h\xc3\xa4n vieraili ensin Skredsvigin luona Fleskumissa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n muutti Larvikin Farrisvannetiin. H\xc3\xa4n tapasi samana vuonna n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n ja kapteenintytt\xc3\xa4ren Inga Kristine Dahlin Dr\xc3\xb8bakista. Pari rakastui ja meni naimisiin vain muutaman viikon seurustelun j\xc3\xa4lkeen. He saivat yhdeks\xc3\xa4n lasta. Inga ymm\xc3\xa4rsi taidetta ja h\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6nl\xc3\xa4heinen ihminen taloudessa ja kodinhoidossa. Inga piti koulua lapsille ja j\xc3\xa4rjesti Theodorin n\xc3\xa4yttelyt._NEWLINE_Nuoripari asui jonkin aikaa  Sk\xc3\xa5t\xc3\xb8yssa Krageron ulkopuolella ja vuodesta 1891 Hvitsteniss\xc3\xa4. Kittelsen oli tuottelias, vakiinnuttaen asemansa kuvittajana ja monien kuvataiteen genrejen taitajana. Vuodesta 1889 h\xc3\xa4n sai s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti toimeksiantoja aikakauslehtitoimittajilta, kuten Nordahl Rolfsenilta ja Jacob B. Bullilta. Lokakuussa 1893 h\xc3\xa4n piti ensimm\xc3\xa4isen oman n\xc3\xa4yttelyns\xc3\xa4 Kristianian Tivolin Florasalonen-salissa. N\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 oli 231 teosta, ja se esitettiin my\xc3\xb6s Bergeniss\xc3\xa4 samana syksyn\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLoppuvuodet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1896 perhe muutti Sole-nimiseen nimismiehen taloon Eggedaliin, jotta he olisivat l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 yst\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Christian Skredsvigia. Kolme vuotta my\xc3\xb6hemmin he rakensivat Lauvlia-nimisen talon Sigdaliin, miss\xc3\xa4 he saattoivat nauttia luonnonl\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4. Lauvliassa Kittelsen teki useimmat tunnetuimmista kuvistaan, ja se oli entist\xc3\xa4kin tuotteliaampaa aikaa. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 syntyiv\xc3\xa4t sarjateokset Soria Moria Slot ja Tirilil Tove. Sigdalin luonto inspiroi my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen peikkohahmojensa muotoa._NEWLINE_Talousvaikeudet eiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet kuitenkaan Kittelseni\xc3\xa4 rauhaan, ja perheen piti myyd\xc3\xa4 Sigdalin kotinsa 1910. He muuttivat ensin Husebyhyn Kristianian ulkopuolella ja lopulta Jel\xc3\xb8yalle Mossin l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle 1912. Siell\xc3\xa4 Kittelsen kuoli tuberkuloosiin vuonna 1914. Loppuvuosinaan h\xc3\xa4n oli sairauden ja vastoink\xc3\xa4ymistens\xc3\xa4 murtama, mutta ty\xc3\xb6skenteli kuitenkin loppuun saakka._NEWLINE_Vuonna 1908 Kittelsen nimitettiin Pyh\xc3\xa4n Olavin ritariksi, ja h\xc3\xa4n nautti vuodesta 1911 l\xc3\xa4htien valtion taiteilijapalkkaa.\n_START_SECTION_\nMaalari\n_START_PARAGRAPH_\nOpiskelujensa alkuaikoina Kittelsen p\xc3\xa4\xc3\xa4tti ty\xc3\xb6skennell\xc3\xa4 \xc3\xb6ljymaalausten parissa, koska siihen aikaan \xc3\xb6ljymaalauksia pidettiin kuvataiteen edistyneimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 muotona. H\xc3\xa4n halusi kehitty\xc3\xa4 laatumaalariksi, luultavimmin M\xc3\xbcnchenin-aikojensa opettajien ja yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 historiamaalari Eilif Peterssenin vaikutuksesta. Huolimatta monista yrityksist\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n ei t\xc3\xa4ysin viihtynyt \xc3\xb6ljymaalausten parissa. Siit\xc3\xa4 huolimatta h\xc3\xa4nen Streik-teoksesa on saanut paikkansa norjalaisessa taidehistoriassa ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 sosiaalisia aiheita kuvanneena teoksena._NEWLINE_Maalaus Ekko (Kaiku), jonka Kittelsen teki Lofooteilla, esiteltiin Pariisin maailmann\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 1889. Kittelsen itse piti sit\xc3\xa4 parhaana ty\xc3\xb6n\xc3\xa4\xc3\xa4n. Siin\xc3\xa4 yhdistyy kolme h\xc3\xa4nen taiteelleen tunnusomaista piirrett\xc3\xa4: lapsen kokemusmaailma, maisemaestetiikka ja luonnon taianomaisuus._NEWLINE_Vuodesta 1900 eteenp\xc3\xa4in h\xc3\xa4n palasi maalauksien pariin, niin \xc3\xb6ljymaalausten, akvarellien kuin pastellimaalaustenkin muodossa. Loppuvuosina syntyiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen rakastetuimmat ja ehk\xc3\xa4p\xc3\xa4 luonteenomaisimmat aiheensa: Soria Moria slot -sarjan \xc3\xb6ljymaalaukset valmistuivat 1900 ja h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti kuva-aiheita useissa kansansaduissa ja julkaisi vuonna 1911 kirjan Soria Moria slot. Akvarelli Myrull j\xc3\xa4i h\xc3\xa4nen viimeiseksi suureksi ty\xc3\xb6kseen. Se toistaa aiempaa satukuvitusaihetta, mallinaan Kittelsenin Ingrid-tyt\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nReportteri ja luontolyyrikko\n_START_PARAGRAPH_\nSvolv\xc3\xa6rin aikana Kittelsenin ilmaisu kypsyi. H\xc3\xa4n kehitti uusia ilmaisutapoja: karikatyyri\xc3\xa4, luontorunoutta ja kirjallisia taitojaan. El\xc3\xa4m\xc3\xa4kertakirjailija Einar \xc3\x98kland on sanonut Kittelsenist\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 pohjoiseen vuonna 1887 l\xc3\xa4htenyt kypsym\xc3\xa4t\xc3\xb6n ja kriisien vaivaama maalari palasi etel\xc3\xa4\xc3\xa4n 1889 elinvoimaisena kuvittajana ja kirjoittajana._NEWLINE_Nimell\xc3\xa4 Fra Lofoten julkaistut kaksi nidett\xc3\xa4 muodostivat "toisen osan" h\xc3\xa4nen kaksivuotisesta luomiskaudestaan. Osa kuvista on silkkoja mustekyn\xc3\xa4piirroksia ja osa sekatekniikalla piirrettyj\xc3\xa4 laveeraus-, mustekyn\xc3\xa4- ja lyijykyn\xc3\xa4piirroksia. Aiheet vaihtelevat realistisista piirroksista runollisiin asetelmiin ja puhtaisiin satumaisemiin. Viimeksi mainituista esimerkkin\xc3\xa4 ovat h\xc3\xa4nen aiheestaDe syv s\xc3\xb8stre tekem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kaksi versiota, joissa naissiluetit on piirretty selke\xc3\xa4sti osaksi tunturin profiilia._NEWLINE_Kittelsen kirjoitti my\xc3\xb6s monia reportaasinomaisia teksti-kuva-artikkeleita Nordlandista Nordal Rolfsenin Illustrert Tidende for B\xc3\xb8rn -lehteen vuosina 1890\xe2\x80\x931892._NEWLINE_Krager\xc3\xb8n saariston ulkolaidalla sijaitsee Jomfrulandin saari, jonka luontoa ja geologiaa Kittelsen kuvasi 14-osaisessa kuvasarjassa. Taideker\xc3\xa4ilij\xc3\xa4 ja mesenaatti Olaf Schou osti sarjan 1894 ja lahjoitti sen Nasjonalgallerietille._NEWLINE_Vuonna 1900 julkaistu Tirilil-akvarellisarja n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n suorana jatkona Jomfruland-sarjalle, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa aiheenaan mets\xc3\xa4maisemat. Schou oli tilannut Kittelsenilt\xc3\xa4 aiheeltaan rajaamattoman kuvasarjan. Sarjallaan Kittelsen haki mets\xc3\xa4aiheisen runon kuvitusta. Sarjan otsikko on per\xc3\xa4isin Andreas Fayesin kertomuksesta Fortellingen om Tirilil Tove og Tyvenborg. My\xc3\xb6s Welhaven k\xc3\xa4ytti nime\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 runoistaan. Sarjan asetti n\xc3\xa4ytteille my\xc3\xb6 Blomquist joulukuussa 1900, jase  on nykyisin yksityisomistuksessa._NEWLINE_Loppuvuosinaan 1900-1910 h\xc3\xa4n teki useimmat luontolyyrisist\xc3\xa4 kuvistaan sekatekniikalla. Norsk Hydron vuonna 1908 tilaama Rjukan-sarja yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 peikkomaista luontoa, mainosmaista kuvitusta ja er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista teollisuusfreskoa, joka yleistyi taidemuotona vasta maailmansotien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKarikatyyripiirt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja satiirikko\n_START_PARAGRAPH_\nKittelsen teki satiirisia piirroksia ja karikatyyreja jo varhain. H\xc3\xa4nen kaksi irtolehtijulkaisuaan nimelt\xc3\xa4 Fra livet i de smaa forholde(1889-1890) olivat paikallislehtigenren parodiaa kymmenen vuotta ennen kuin ensimm\xc3\xa4inen painos Trangviksposten-karikatyyrilehte\xc3\xa4 ilmestyi._NEWLINE_Kokoelmat Glemmebogen (1892) ja Ordsprog (1898) ovat suurimmalta osin yksiruutuisia pilakuvia. Monet aiheet on suunnattu raharikkaita ja yl\xc3\xa4luokkaa kohtaan. H\xc3\xa4n piirsi satiirisiin viikkolehtiin jo Saksassa, mutta enimm\xc3\xa4kseen Norjassa. H\xc3\xa4n kuvitti koko 1907-vuosikerran Trangvikspostenia ja monena vuonna Korsaren-nimist\xc3\xa4 lehte\xc3\xa4. Karikatyyreihin kuuluu my\xc3\xb6s Wesselin Smeden og bakeren -teoksen kuvitus._NEWLINE_Kittelsen teki piirroksia "el\xc3\xa4imist\xc3\xa4, jotka k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t kuten ihmiset", esimerkkin\xc3\xa4 teos Har dyrene sjel? (1893). Satiiriset el\xc3\xa4inhahmot olivat hyvin suosittuja 1880-luvulla.\n_START_SECTION_\nPeikko- ja satukuvittaja\n_START_PARAGRAPH_\nKittelsen aloitti Asbj\xc3\xb8rnsen ja Moen satujen kuvittajana, ja yhteisty\xc3\xb6 jatkui kaiken kaikkiaan 29 vuotta, vuoteen 1910. Ensimm\xc3\xa4inen ty\xc3\xb6 oli Sj\xc3\xb8trollet, joka oli mukana Asbj\xc3\xb8rnsenin tarinakokoelmassa Tre nye eventyr teoksessa Dybwads illustrerede folkekalender for 1882. Siit\xc3\xa4 alkoi pitk\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6 Asbj\xc3\xb8rnsenin ja Erik Werenskioldin kanssa. Werenskiold oli jo menestynyt satukuvittajana 1879, mutta Asbj\xc3\xb8rnsenin kautta tulleen suuren ty\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n vuoksi tarvittiin yksi kuvittaja lis\xc3\xa4\xc3\xa4. Parivaljakko ty\xc3\xb6skenteli kes\xc3\xa4n 1882 yhdess\xc3\xa4 T\xc3\xa5t\xc3\xb8yssa Krager\xc3\xb8n l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Eventyrbog for B\xc3\xb8rn -niteess\xc3\xa4 1883 on mukana 12 Kittelsenin kuvaa. Kolmikon yhteisty\xc3\xb6 tuotti viel\xc3\xa4 kaksi muuta nidett\xc3\xa4 1884 ja 1887. Siin\xc3\xa4 miss\xc3\xa4 Werenskiold oli uskollinen norjalaisen talonpoikaiskulttuurin kuvaaja, Kittelsen puolestaan viimeisteli huippuunsa taidon liioitella kuvallista ilmaisua._NEWLINE_Kittelsenin satukuvitus Asbj\xc3\xb8rnsenin ja Moen teoksiin voidaan jakaa kolmeen osaan. Ensimm\xc3\xa4inen kausi koostuu kolmesta Eventyrbog for B\xc3\xb8rn -niteest\xc3\xa4 (1883-87). Ne ovat mustekyn\xc3\xa4piirroksia p\xc3\xa4\xc3\xa4osin samassa formaatissa kuin niist\xc3\xa4 painetut versiot. Tyyli muistuttaa Werenskioldin tuotantoa._NEWLINE_Toinen kausi kattaa piirrokset Illustrerede eventyr, utvalgte folkeventyr -teoksessa (1907) ja Eventyrbog for B\xc3\xb8rn (1908), Molkte Moen toimittamana. Ensiksi mainittu kirja sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 55 ja toinen 18 Kittelsenin piirrosta. Vuoden 1908 satukuvitukset on piirretty uusiksi vuoden 1884-painoksessa Otto Sindingin piirt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 versioista._NEWLINE_Kolmannen kauden t\xc3\xb6it\xc3\xa4 ovat Moen toimittamat Barne-Eventyr (1909) ja Nye Barne-Eventyr (1910) -teokset. Molemmissa on 30 Kittelsenin piirrosta, joita on kuvailtu "voimakkaiksi, mutta ep\xc3\xa4tarkoiksi ja ep\xc3\xa4charmikkaiksi"._NEWLINE_Kittelsen teki vuonna 1888 kuvasarjan Henrik Ibsenin Peer Gyntiin, mutta sit\xc3\xa4 ei ole julkaistu. V\xc3\xa4rikyn\xc3\xa4versio teoksesta Peer Gynt i Dovregubbens Hall julkaistiin 1913. Garborgin Haugtussa-tarinan kuvitusta julkaistiin saksalaisessa Pan-lehdess\xc3\xa4 1895. Lastenkirja Soria Moria slot sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 useita Kittelsenin tunnetuimpia kuva-aiheita yhdistettyn\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen omaan tekstiins\xc3\xa4. Useimmat kuvat oli alun perin tehty vuonna 1900.\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6kohtaisin aihepiiri - rutto\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1894\xe2\x80\x931895 Kittelsen ty\xc3\xb6skenteli kirjan ja kuvasarjan Svartedauen (Musta surma) parissa. Se julkaistiin vasta 1900 Stenersenin kustantamana. Kirja on sek\xc3\xa4 kuvitettu runokokoelma ett\xc3\xa4 kuvasarja, ja se kattaa 45 pient\xc3\xa4 ja suurta piirrosta ja 15 runoa. Runot ovat enimm\xc3\xa4kseen vapaamuotoisia, paria kansanlaulumaista poikkeusta lukuun ottamatta. Teoksille erityist\xc3\xa4 on, ett\xc3\xa4 monet on kuvattu lapsen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta, esimerkiksi lapsen p\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeudelta lattiatasosta - kenties parhaina esimerkkein\xc3\xa4 Pesta i trappen ja Musstad.\n_START_SECTION_\nVaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4nen teoksiaan on k\xc3\xa4ytetty black metal -yhtyeiden, kuten Burzumin, albumien kuvituksena. Vuosina 1906-1908 Porsegrundin posliinitehdas k\xc3\xa4ytti Kittelsenin teoksia vaasien ja kulhojen kuvituksena. _NEWLINE_Syntym\xc3\xa4koti Krager\xc3\xb8ssa on suojeltu. Kittelsenhuset on osa Berg-Krager\xc3\xb8 museota, ja se sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelyn Kittelsenin el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja vaikutuksesta. Kotikunnassa on my\xc3\xb6s Per Palle Stormin tekem\xc3\xa4 rintakuva Theodor Kittelsenist\xc3\xa4, ja Sk\xc3\xa5toyssa sijaitsee Per Elsdorfin Pesta-veistos._NEWLINE_Kotitalo Lauvliasta Sigdalissa tuli museo vuonna 1995. Talo oli yksityisk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 lomam\xc3\xb6kkin\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien, kun Kittelsen muutti sielt\xc3\xa4 pois 1910. Kunta on omistanut talon vuodesta 2005. Kansallisgalleriassa on suuri kokoelma Theodor Kittelsenin teoksia. Kittelsenin maalauksia on k\xc3\xa4ytetty norjalaisten postimerkkien aiheina vuosina 1972, 2002, 2003 ja 2007._NEWLINE_Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Kittelsenin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrst\xc3\xb6\xc3\xb6n.'