b"\n_START_ARTICLE_\nTeatteri (rakennus)\n_START_PARAGRAPH_\nTeatteri (< kreikk. theatron, 'katsomispaikka') on rakennus tai tila, jossa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n teatteriesityksi\xc3\xa4 tai muunlaisia esityksi\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6n edess\xc3\xa4. Teatterin p\xc3\xa4\xc3\xa4osat ovat n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 ja katsomo. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 voi ty\xc3\xb6nty\xc3\xa4 kokonaan katsomon sis\xc3\xa4\xc3\xa4n, tai katsomoa voi olla vain sen yhdell\xc3\xa4 reunalla. Monissa nykyaikaisissa teattereissa n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6t voidaan mukauttaa kunkin esityksen tarpeisiin.\n_START_SECTION_\nRakenne ja tarkoitus\n_START_PARAGRAPH_\nTeatterissa on yleens\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6, jolla esiintyj\xc3\xa4t esiintyv\xc3\xa4t, ja katsomo. Yksinkertaisimmillaan teatteri on esityst\xc3\xa4 varten tyhjennetty tila, jonka ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6 voi seist\xc3\xa4 tai istua. Teatteri voi sijaita ulkoilmassa tai sis\xc3\xa4tiloissa, ja se voi olla pysyv\xc3\xa4 tai v\xc3\xa4liaikainen, esityksen j\xc3\xa4lkeen purettava, rakennelma. Teatteri voi olla rakennettu varta vasten teatteriesityksi\xc3\xa4 varten, tai se voi olla muuhun tarkoitukseen rakennettu ja esityst\xc3\xa4 varten mukautettu. Monik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isyytens\xc3\xa4 ansiosta teattereissa voi usein j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 muunkinlaisia esityksi\xc3\xa4 ja tapahtumia, kuten konsertteja, luentoja, kokouksia, elokuvia, sirkusta tai urheilutapahtumia.\n_START_SECTION_\nTeatterin\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTeatterin\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 voi olla yksinkertainen tyhjennetty alue maan tasolla tai paljas koroke. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 voi olla my\xc3\xb6s hyvin monimutkainen rakennelma, johon kuuluu lavan sivulla, yl\xc3\xa4puolella tai takana olevia tiloja sek\xc3\xa4 lavan alla sijaitsevia huoneita. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n lavastuksena voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kulisseja, rekvisiittaa, pukuja ja muuta oheistavaraa, joiden avulla luodaan n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lle n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n tapahtumapaikka. Kulissit ovat kuvapintoja tai rakennelmia ja usein siirrelt\xc3\xa4vi\xc3\xa4. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n edess\xc3\xa4 on esirippu, joka on n\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksen aluksi nostettava ja lopuksi laskettava verho. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 voi olla k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6lavoja, raiteita lavasteiden siirtely\xc3\xa4 varten, tai k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6iden sis\xc3\xa4\xc3\xa4ntuloja ja poistumisia varten. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 voi my\xc3\xb6s olla monitasoinen. Joskus n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 on orkesterille oma tila. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n takana voi olla n\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6iden pukuhuoneita, l\xc3\xa4mpi\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja harjoittelutiloja sek\xc3\xa4 kaikenlaisten tarvikkeiden, pukujen ja laitteiden s\xc3\xa4ilytys- ja huoltotiloja.\n_START_SECTION_\nKatsomo\n_START_PARAGRAPH_\nKatsomo pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n suunnittelemaan sellaiseksi, ett\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6 n\xc3\xa4kee ja kuulee esityksen mahdollisimman hyvin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi katsomo yleens\xc3\xa4 nousee takarivej\xc3\xa4 kohti. Perinteisess\xc3\xa4 teatterissa katsomo jaetaan kahteen osaan, matalaan permantoon sek\xc3\xa4 ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 olevaan parvekkeeseen. Jotta katsojat eiv\xc3\xa4t joutuisi istumaan liian kaukana n\xc3\xa4hd\xc3\xa4kseen ja kuullakseen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lle, joidenkin teattereiden parvekkeita on useassa kerroksessa. Suunnittelussa kiinnitet\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon huomiota my\xc3\xb6s akustiikkaan. Katsomoista pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n tulenkest\xc3\xa4v\xc3\xa4t ja helpot poistua. Katsomosta pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n yleis\xc3\xb6lle riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n mukavat, mutta toisaalta liiallinen mukavuus voi v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6n tarkkaavaisuutta. Mukavuuteen vaikuttavia tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ovat esimerkiksi helppokulkuisuus, istuinten pehmeys ja istumav\xc3\xa4ljyys.\n_START_SECTION_\nMuut tilat\n_START_PARAGRAPH_\nTeattereissa on usein lipunmyyntitilat, l\xc3\xa4mpi\xc3\xb6, vessat, narikat ja portaikkoja sek\xc3\xa4 monenlaisia rakennuksen yll\xc3\xa4pitoon liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 laitteistoa, kuten l\xc3\xa4mmitys- ja ilmastointilaitteita, sek\xc3\xa4 toimistoja. Julkisivultaan teatterit suunnitellaan usein n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4viksi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTeatterien kaltaisia rakennelmia on k\xc3\xa4ytetty jo primitiiviss\xc3\xa4 yhteiskunnissa uskonnollisiin tarkoituksiin. My\xc3\xb6s muinaisen Egyptin Karnakissa, Persian Persepoliissa ja Kreetan Knossoksella on l\xc3\xb6ytynyt esimerkkej\xc3\xa4 seremoniallisista rakennelmista, joissa suuri katsojajoukko pystyi seuraamaan pappien toimituksia.\n_START_SECTION_\nEurooppa\n_START_PARAGRAPH_\nTeatteritaide syntyi antiikin Kreikassa 500-luvulla eaa. Ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 esityspaikkoina k\xc3\xa4ytettiin toreja, joiden ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 katsojat istuivat puisissa katsomoissaan. Vanhimmat s\xc3\xa4ilyneet kreikkalaiset teatterit ovat Thorikoksen teatteri sek\xc3\xa4 Argoksen vanhempi teatteri, jotka rakennettiin 500- ja 400-lukujen eaa. vaihteessa. Ne olivat ulkoilmalavoja, joita reunustivat rinteeseen rakennetut suoralinjaiset puiset ja my\xc3\xb6hemmin kivest\xc3\xa4 tehdyt katsomot. 400-luvulla eaa. kreikkalaisten teatterien n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 muistutti U-kirjainta, ja katsomo kiersi sen p\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 oli usein jaettu kahteen osaan, etualaan ja korotettuun takaosaan. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n takana oli skene, rakennus, joka toimi lavasteena ja vaatteidenvaihtopaikkana. Skene oli alun perin pieni puum\xc3\xb6kki, mutta se kehittyi kreikkalaisilla ja my\xc3\xb6hemmin roomalaisilla kaksikerroksiseksi ja koristeelliseksi kivest\xc3\xa4 tehdyksi julkisivuksi ja esiintyjien sis\xc3\xa4\xc3\xa4ntulopaikaksi._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen tunnettu sis\xc3\xa4teatteri oli Ateenaan noin vuonna 440 eaa. rakennettu Perikleen odeion. Se oli neli\xc3\xb6nmuotoinen rakennus, jonka n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 oli keskell\xc3\xa4 katsomoita. Teatteriin mahtui mahdollisesti noin 4\xc2\xa0000 katsojaa, joskin moni heist\xc3\xa4 joutui istumaan pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n takana eik\xc3\xa4 paikkaa luultavasti k\xc3\xa4ytetty ensisijaisesti teatteriesityksiin. 300-luvulla eaa. tunnetuimpaan muotoonsa rakennetun Dionysoksen teatterin katsomo oli tehty kivest\xc3\xa4, ja se oli puoliympyr\xc3\xa4n muotoinen. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 muodosta tuli teatterien malli seuraavaksi 500 vuodeksi._NEWLINE_Roomalaiset rakensivat teatterinsa aluksi puusta. Ne olivat hyvin koristeellisia, kolmikerroksisia, ja niihin kerrottiin mahtuneen jopa 80\xc2\xa0000 katsojaa. Vasta 55 eaa. Rooman kaupunkiin rakennettiin ensimm\xc3\xa4inen kivest\xc3\xa4 tehty teatteri, josta tuli my\xc3\xb6hempien roomalaisten ulkoilmateatterien malli. Roomalaisten korotetut n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6jen takaosat olivat noin metrin korkuiset ja selv\xc3\xa4sti matalampia kuin kreikkalaisten. Ajanlaskun kolmen ensimm\xc3\xa4isen vuosisadan aikana lukemattomista Rooman valtakunnan alueen teattereista muokattiin roomalaisvaikutteiset. Rooman valtakunnan hajottua teatterit hyl\xc3\xa4ttiin ja niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin kivilouhoksina tai linnoituksina._NEWLINE_Varhaiskeskiajan teattereista ei tiedet\xc3\xa4 paljoakaan. 1100-luvun lopulla teatteriesityksi\xc3\xa4 pidettiin erilaisissa paikoissa kuten viheralueilla, kirkoissa ja kirkonpihoilla, halleissa ja roomalaisteatterien raunioilla, ja teatterit olivat rakenteeltaan vaihtelevan tyyppisi\xc3\xa4, joskaan proscenium-tyyli\xc3\xa4 ei viel\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetty._NEWLINE_Renessanssin ajalla her\xc3\xa4si kiinnostus perspektiivin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n teattereissa: varhaisin esimerkki perspektiivisesti maalatuista kulisseista on vuodelta 1508. Samalla n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ist\xc3\xa4 tehtiin ensi kertaa leveytt\xc3\xa4\xc3\xa4n syvempi\xc3\xa4, vaikka n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t pysytteliv\xc3\xa4tkin yh\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n etualalla. Italian vanhin julkinen teatteri rakennettiin Venetsiaan 1565, joskaan ei tiedet\xc3\xa4, oliko se itsen\xc3\xa4inen rakennus vai vain saliin perustettu teatteri. My\xc3\xb6s muualle Eurooppaan, kuten Espanjaan ja Englantiin, rakennettiin tuohon aikaan teattereita. Euroopan vanhin yh\xc3\xa4 olemassa oleva teatteri on vuonna 1585 avattu Andrea Palladion suunnittelema Teatro Olimpico Vicenzassa, Italiassa. Lontoon kuuluisin teatteri oli William Shakespearen n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4 esitt\xc3\xa4nyt Globe-teatteri. Espanjan ja Englannin teatterit olivat viel\xc3\xa4 ulkoilmateattereita 1600-luvun alkuun saakka. Euroopassa kehitettiin 1500-luvun lopulla my\xc3\xb6s proscenium-n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6, jonka avulla pystyttiin muun muassa peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n perspektiivin vaihtumisen tuottava laitteisto. Lavasteiden vaihtotekniikka otti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 edistysaskeleita 1600-luvulla._NEWLINE_Barokkiaikana teatteriarkkitehtuuri tuli entist\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi. Katsomoja oli muodoltaan erilaisia, eniten kuitenkin suorakulmion muotoisia. Ylempien kerrosten herrasv\xc3\xa4en aitioista tuli teatterikatsomojen n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 osa. Barokin ja rokokoon j\xc3\xa4lkeen teattereista tuli j\xc3\xa4lleen hillitympi\xc3\xa4 koristelultaan, ja aitioiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4kin alkoi hitaasti v\xc3\xa4henty\xc3\xa4._NEWLINE_1800-luvun Euroopan teattereissa maalatut perspektiivitaustat vaihtuivat kolmiulotteisiin lavasteisiin, joiden kanssa n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t saattoivat toimia. Uudet keksinn\xc3\xb6t kaasu- ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6valaistus toivat uusia tehosteita teatterilavoille. Katsojien mukavuuteen ja turvallisuuteen alettiin my\xc3\xb6s kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 huomiota._NEWLINE_Suomen tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ensimm\xc3\xa4inen varsinainen teatteritalo rakennettiin Turkuun 1810-luvulla. C. G. Bonuvierin rakennuttama puurakenteinen teatteri kuitenkin tuhoutui Turun suuressa palossa 1827. Sen tilalle pystytettiin uusi puuteatteri. Vuonna Turussa 1839 vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n uusi tiilirakenteinen teatteritalo, joka on nykyisin Suomen vanhin yh\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oleva teatteritalo ja toimii Turun ruotsalaisen teatterin tyyssijana.\n_START_SECTION_\nAasia\n_START_PARAGRAPH_\nIntian vanhin teatteri on Keski-Intian Chhattisgarhin osavaltion Sitabenga-luolassa. Se rakennettiin 200-luvulla eaa., ja se on kreikkalaisvaikutteinen._NEWLINE_Kiinassa teatteriyleis\xc3\xb6ille rakennettiin penkit 1600-lukuun menness\xc3\xa4, ja katsojat saivat alkaa nauttia virvokkeista esitysten aikana. Japanin n\xc5\x8d-teatterin malli vakiintui 1500-luvun lopulla. Sen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 oli korotettu ja neli\xc3\xb6nmuotoinen, noin 5,5 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, ja joka nurkassa oli pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t, joiden varassa oli katto. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n takana oli orkesteri ja vieress\xc3\xa4 kuoro. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lt\xc3\xa4 pukuhuoneeseen vei silta, jota pitkin esiintyj\xc3\xa4t pystyiv\xc3\xa4t tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 sis\xc3\xa4\xc3\xa4ntuloja ja poistumisia n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lt\xc3\xa4. Yleis\xc3\xb6\xc3\xa4 mahtui harvoin enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin 500. My\xc3\xb6hemmin syntynyt kabuki-teatteri kehitti japanilaisia teattereita yh\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4mmiksi ja monipuolisemmiksi 1700-luvulta alkaen.\n_START_SECTION_\nNykyaika\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvulla proscenium-n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6st\xc3\xa4 alettiin luopua ja uudet ideat valtasivat alaa teatterisuunnittelussa. Kreikkalainen ja elisabetinaikainen teatterirakentaminen kokivat paluun vuosisadan alussa. Vuosisadan puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen rakennettiin runsaasti teattereita, joiden n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6t voitiin mukauttaa kunkin esityksen tarpeisiin."