b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x84lvdalska\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset kirjalliset maininnat \xc3\xa4lvdalskasta ovat 1600-luvulta. Kielen t\xc3\xa4rkeimpiin tutkijoihin kuului Lars Levander, joka tutki kielt\xc3\xa4 ja \xc3\x84lvdalenin alueen kulttuuria 1900-luvun alussa. H\xc3\xa4n kirjasi yl\xc3\xb6s kielen sanoja. Vuonna 1916 perustetussa paikallislehdess\xc3\xa4 Skansvaktenissa julkaistiin \xc3\xa4lvdalskaksi runoja ja novelleja. Viel\xc3\xa4 siihen aikaan suurin osa alueen asukkaista osasi kielt\xc3\xa4, joten ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4misvaikeuksia ei ollut. Kieli menetti kuitenkin asemaansa ajan kuluessa ruotsille._NEWLINE_1980-luvulla alkoi kasvava kiinnostus \xc3\xa4lvdalskaan. Vuonna 1986 Lars Steensland julkaisi kielen \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4misohjeet ja my\xc3\xb6hemmin Bengt \xc3\x85kerberg kehitti kielelle omat aakkoset, joihin kuului tavallisten ruotsalaisten 22 aakkosen lis\xc3\xa4ksi viisi muuta. Sen j\xc3\xa4lkeen on lis\xc3\xa4tty viel\xc3\xa4 uusia aakkosia. Muutamat lapset on kasvatettu \xc3\xa4lvdalska \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nKielen piirteet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84lvdalskalla on hyvin monimutkainen morfologia, ja siin\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt enemm\xc3\xa4n piirteit\xc3\xa4 muinaisnorjasta kuin ruotsin kieless\xc3\xa4. Kieli on kuitenkin lingvistisesti melkein yht\xc3\xa4 kaukana muinaisnorjasta kuin ruotsikin. Kieli eroaa ruotsista etenkin \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4myksellisesti._NEWLINE_\xc3\x84lvdalskan nykyisiss\xc3\xa4 aakkosissa on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 33 kirjainta:_NEWLINE_Aa \xc4\x84\xc4\x85 Bb Cc Dd \xc4\x90\xc3\xb0 Ee \xc4\x98\xc4\x99 Ff Gg Hh Ii \xc4\xae\xc4\xaf Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss Tt Uu \xc5\xb2\xc5\xb3 Vv Ww Xx Yy Y\xcc\xa8y\xcc\xa8 Zz \xc3\x85\xc3\xa5 \xc4\x84\xcc\x8a\xc4\x85\xcc\x8a \xc3\x84\xc3\xa4 \xc3\x96\xc3\xb6_NEWLINE_ Kirjaimet, joissa on ogonek eli h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 (kuten \xc4\x84/\xc4\x85), \xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t nasaalisina. \xc4\x90/\xc3\xb0 on soinnillinen dentaalinen frikatiivi.\n_START_SECTION_\nAakkosto\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84lvdalskan uskotaan olevan viimeinen kieli, jota on arkik\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kirjoitettu riimuilla. Viel\xc3\xa4 1500-luvulla kielen aakkosto koostui l\xc3\xa4hes pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n riimuista. Latinalaiset aakkoset kuitenkin ilmeisesti vaikuttivat riimujen kirjoitusasuun vaiheittain. Vasta viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1900-luvulle tultaessa kieli oli siirtynyt k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kokonaan latinalaista aakkostoa. Vanhin ajoitettu \xc3\xa4lvdalskankielinen riimu on 1500-luvun lopulta. Se on puumerkkikaiverrus \xc3\x85senin kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 per\xc3\xa4isin olevassa kulhossa, ja siin\xc3\xa4 lukee "Anders on tehnyt (t\xc3\xa4m\xc3\xa4n) kulhon vuonna 1596".\n_START_SECTION_\nElvytystoimet\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsalainen Ulum Dalska -yhdistys on perustettu suojelemaan \xc3\xa4lvdalskan kielt\xc3\xa4 ja tuomaan kielt\xc3\xa4 paremmin esille muun muassa ajamalla sille virallisen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kielen asemaa. Toistaiseksi siin\xc3\xa4 ei ole onnistuttu, mutta yhdistys on ollut mukana jakamassa yhdeks\xc3\xa4nnen luokan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4ville nuorille stipendej\xc3\xa4 (arvoltaan 6\xc2\xa0000 kruunua), mik\xc3\xa4li n\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t aktiivisesti \xc3\xa4lvdalskan kielt\xc3\xa4 . _NEWLINE_Ulum Dalska on my\xc3\xb6s julkaissut lyhyen johdannon \xc3\xa4lvdalskan kieleen .'