b'\n_START_ARTICLE_\nUimahalli\n_START_PARAGRAPH_\nUimahalli on rakennus, jossa on yksi tai useampi katettu uima-allas, joissa voi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 (yleens\xc3\xa4 maksua vastaan) uimassa. Katetut uimahallit ovat tavallisia kylm\xc3\xa4n ilmaston maissa, kun taas l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ilmastossa suositaan kattamattomia ulkoaltaita ja niist\xc3\xa4 muodostuvia maauimaloita._NEWLINE_Halliin kuuluu etenkin Pohjois-Euroopan maissa sauna, jossa ihmiset voivat l\xc3\xa4mmitell\xc3\xa4 ennen ja j\xc3\xa4lkeen uinnin. Saunojen yhteydess\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s suihkut, joissa tulee peseyty\xc3\xa4 ennen uimaan menoa. _NEWLINE_Usein uimahalleissa on ainakin kaksi uima-allasta, joista toinen on matala ja tarkoitettu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 uimaan opetteleville lapsille. Lastenallas on matalampi ja yleens\xc3\xa4 my\xc3\xb6s l\xc3\xa4mminvetisempi kuin muut altaat. Useissa uimahalleissa isoin allas on 25 metri\xc3\xa4 tai 50 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Uimahallissa voi olla my\xc3\xb6s noin viisi metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4 hyppyallas hyppytelineineen ja kylm\xc3\xa4vesiallas, jonka l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on 4\xe2\x80\x9317 astetta. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 simuloidaan avantoa. Uimahalleissa on usein vesihierontalaitteita_NEWLINE_Saunoissa ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 saa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 uima-asuja. Saunat l\xc3\xa4mpi\xc3\xa4v\xc3\xa4t l\xc3\xa4hes aina s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kiukaalla. Joissakin uimahalleissa on h\xc3\xb6yrysaunat (turkkilaiset saunat). N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 l\xc3\xa4mmitys tapahtuu (noin 40 asteeseen) kuumalla h\xc3\xb6yryll\xc3\xa4. Suomen vanhimmassa uimahallissa Yrj\xc3\xb6nkadun uimahallissa on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6- ja h\xc3\xb6yrysaunojen lis\xc3\xa4ksi puukiuassauna._NEWLINE_Uimahallien yhteydess\xc3\xa4 on usein kahvio, josta voi ostaa juotavaa ja pient\xc3\xa4 sy\xc3\xb6t\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Uimahallin yhteydess\xc3\xa4 voi olla kuntosali. Muita uimahallin mahdollisesti tarjoamia palveluja ovat solariumit ja hieronta- ja muut fysikaaliset hoidot. Runsaammin viihde- ja hoitavia oheispalveluja tarjoavia uimalaitoksia kutsutaan kylpyl\xc3\xb6iksi._NEWLINE_Suomessa uimahalleja on useimmissa suurehkoissa kaupungeissa ja kunnissa. Suurin osa uimahalleista on kaupunkien yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4mi\xc3\xa4._NEWLINE_Uimahalleissa on yleens\xc3\xa4 uintirajoitus, mik\xc3\xa4 tarkoittaa, ett\xc3\xa4 uimisaikaa on esimerkiksi vain 2 tuntia. Uimahalleihin saa tavallisesti ostaa sarjalippuja ja kausikortteja. Monilla urheiluseuroilla on ilmaisia uintivuoroja. Jotkut yritykset antavat ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6illeen luontoisetuna ilmaisia uimahallivuoroja._NEWLINE_Uimahallien vett\xc3\xa4 puhdistetaan kloorilla tai otsonilla. Kloori saattaa aiheuttaa yliherkkyytt\xc3\xa4 joillekin ihmisille. Saunoja puhdistetaan p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in muun muassa jalkasienen levi\xc3\xa4misen est\xc3\xa4miseksi.\n_START_SECTION_\nUimahallit, kylpyl\xc3\xa4t ja maauimalat Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ensimm\xc3\xa4inen uimahalli oli Yrj\xc3\xb6nkadun uimahalli Helsingiss\xc3\xa4, joka valmistui vuonna 1928. Seuraavat valmistuivat 1950-luvun puolessav\xc3\xa4liss\xc3\xa4: Turun uimahalli 1954, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n uimahalli 1955, Tampereen Pyynikin uimahalli 1956 ja Lahden uimahalli 1956. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun ensimm\xc3\xa4inen uimahalli Yrj\xc3\xb6nkadun j\xc3\xa4lkeen oli marraskuussa 1965 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otettu Tapiolan uimahalli, jonka odotettua suurempi suosio vaikutti Espoon kauppalan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen rakentaa toinen uimahalli Lepp\xc3\xa4vaaraan (valm. 1969)._NEWLINE_Eniten uimahalleja Suomeen rakennettiin 1960-luvun lopulta 1970-luvulle. 1960-luvun keskivaiheilla naapurimaassa Norjassa oli jo pari sataa uimahallia, useimmat niist\xc3\xa4 pienell\xc3\xa4 12,5 metrin altaalla varustettuja ja koulujen yhteydess\xc3\xa4. Suomessa yleisimm\xc3\xa4ksi tyypiksi tuli isompi 25 metrin altaalla varustettu halli, joita kunnat alkoivat rakentaa kiihtyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tahdilla ja veikkausvoittovarojen tukemana. Vuonna 1970 Suomessa oli 41 uimahallia, vilkkaimpina 50 metrin altaalla varustettu Tikkurilan uimahalli Helsingin maalaiskunnassa (381\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4 v. 1969) ja Pirkkolan liikuntapuiston uimahalli Helsingiss\xc3\xa4 (290\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4 v. 1969). Hallit olivat valtaosin betonirakenteisia, mutta Kokkolassa 1\xc2\xa0260 neli\xc3\xb6metrin kuplahalli toimi uimahallina vuosina 1970\xe2\x80\x931985. Ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kallion sis\xc3\xa4\xc3\xa4n louhittuja uimalaitoksia olivat Mikkelin Naisvuoren uimahalli (1971) ja Tampereen Hervannan uimahalli (1978)._NEWLINE_Vuonna 2005 Suomessa oli 264 uimahallia, joista 149 oli pieni\xc3\xa4 (vesipinta-ala alle 250 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4, alle 50\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4 vuosittain). Keskisuuria uimahalleja oli 90 ja suuria 25 (vesipinta-ala yli 500 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4, v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 300\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4 vuodessa). Uimahallik\xc3\xa4yntej\xc3\xa4 oli suomalaishalleissa kaikkiaan 24 miljoonaa. Uimahallien lis\xc3\xa4ksi Suomessa oli 46 kylpyl\xc3\xa4\xc3\xa4, joista suurin osa on rakennettu 1980- ja 1990 -luvulla. Ulkoaltaisiin perustuvia maauimaloita on Suomessa parikymment\xc3\xa4 eri puolilla maata; niist\xc3\xa4 suurin ja tunnetuin on Helsingin uimastadion.'