b'\n_START_ARTICLE_\nNousiaisten linnam\xc3\xa4ki\n_START_SECTION_\nLinnam\xc3\xa4ki\n_START_PARAGRAPH_\nLinnam\xc3\xa4ki sijaitsee Nousiaisten kirkosta noin 3,1 kilometri\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen ja sen l\xc3\xa4nsipuolelta juoksee ohi Fatijoki, joka yhtyy Hirvijokeen 3,5 kilometri\xc3\xa4 etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4. M\xc3\xa4ki on 280\xc3\x9790 metri\xc3\xa4 suuri kallioinen luoteis-kaakkosuuntainen m\xc3\xa4ki, jonka lounaispuolella sijaitsee jyrk\xc3\xa4nne. M\xc3\xa4ki kohoaa l\xc3\xa4hes 20 metri\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeammalle. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ei, eik\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden 1958 inventoinnissa, tunneta muinaislinnan j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Hjalmar Appelgren selosti vuonna 1885, ett\xc3\xa4 lakialueen keskivaiheilla oli (poikittainen) rotko, jonka kummankin p\xc3\xa4\xc3\xa4n poikki kulki varustuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s. Rotkon alueelta hieman alasp\xc3\xa4in sijaitsi 30\xc3\x9750 askeleen suuruinen penkere, jossa kasvillisuus oli tihe\xc3\xa4\xc3\xa4. Penkereell\xc3\xa4 oli 5 tai 6 suurta kive\xc3\xa4 keh\xc3\xa4m\xc3\xa4isess\xc3\xa4 muodostelmassa. M\xc3\xa4elle p\xc3\xa4\xc3\xa4see valtatielt\xc3\xa4 8, josta k\xc3\xa4\xc3\xa4nnyt\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdystielle 12414 noin 3 kilometri\xc3\xa4 Nousiaisten risteyksest\xc3\xa4 pohjoiseen.\n_START_SECTION_\nSuojelu\n_START_PARAGRAPH_\nLinnam\xc3\xa4ki on luonnonsuojelualuetta.\n_START_SECTION_\nTutkimuksia\n_START_PARAGRAPH_\nKohdetta ei olla tutkittu arkeologisesti. Sen sijaan sit\xc3\xa4 on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1885 (Hjalmar Appelgren), 1958 (Torsten Edgren) ja 2003 (Esa Laukkanen) erilaisten inventointien yhteydess\xc3\xa4.'