b'\n_START_ARTICLE_\nFS Charles de Gaulle\n_START_SECTION_\nValmistus\n_START_PARAGRAPH_\nRanskan hallitus hyv\xc3\xa4ksyi syyskuussa 1980 kahden ydink\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen lentotukialuksen hankinnan korvaamaan palveluksessa olleet lentotukialukset Clemenceaun ja Fochin, jotka poistettiin alusluettelosta syyskuussa 1997 ja marraskuussa 2000. Ensimm\xc3\xa4isen aluksen valmistus aloitettaisiin vuonna 1986 ja sen tuli valmistua 1996. Toisen aluksen t\xc3\xb6iden piti alkaa vuonna 1991 ja sen tuli valmistua kymmeness\xc3\xa4 vuodessa._NEWLINE_Uusi lentotukialus tilattiin 3. helmikuuta 1986. Aluksen k\xc3\xb6lin laskettiin huhtikuussa 1989 DCNS Brestin telakalla ja sen piti valmistua toukokuuhun 1994, jolloin se olisi ollut suurin l\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 Euroopassa valmistunut lentotukialus sitten vuoden 1951. Silloisen presidentin Fran\xc3\xa7ois Mitterrandin piti vuonna 1986 kastaa alus FS Richelieuksi kuuluisan ranskalaisen valtiomiehen Armand-Jean du Plessiksen, kardinaali ja herttua de Richelieun mukaan. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Jacques Chirac kuitenkin vaihtoi 7. helmikuuta 1987 aluksen nimeksi Charles de Gaulle._NEWLINE_Rakennusty\xc3\xb6 viiv\xc3\xa4styi rahoitusvaikeuksien seurauksena, mitk\xc3\xa4 johtuivat osittain 1990-luvun alun taloudentaantumasta. Aluksen valmistuskustannukset ylittiv\xc3\xa4t kolme miljardia ja ty\xc3\xb6t aluksella keskeytettiin nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n eri otteeseen vuosina 1990, 1991, 1993 ja 1995. Lopulta alus valmistui 18. toukokuuta 2001 eli viisi vuotta aikataulusta viiv\xc3\xa4styneen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVakoojaepisodi\n_START_PARAGRAPH_\nThe Guardian julkisti vuonna 1993 tiedon, jonka mukaan joukko t\xc3\xb6it\xc3\xa4 valvoneita insin\xc3\xb6\xc3\xb6rej\xc3\xa4 olisi ollut Britannian MI6:n tiedusteluteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Artikkelin mukaan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 olisi ollut ydinreaktorien suojaamiseen liittyv\xc3\xa4t yksityiskohdat sek\xc3\xa4 muut tekniset yksityiskohdat aluksella. Lopulta lehti julkaisi sek\xc3\xa4 Britannian ett\xc3\xa4 Ranskan edustajan vakuutuksen siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 vakoilujuttua ei todellisuudessa ollut olemassa.\n_START_SECTION_\nKoeajot ja uusia ongelmia\n_START_PARAGRAPH_\nCharles de Gaulle aloitti tammikuussa 1999 koeajot avomerell\xc3\xa4. Aluksella todettiin alusta alkaen suuria ongelmia koneiston aiheuttaessa t\xc3\xa4rin\xc3\xa4\xc3\xa4 aluksella, mik\xc3\xa4 pakotti vaihtamaan potkurit. Aluksella havaittiin lis\xc3\xa4ksi runsaasti s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nsaantiongelmia. Lopulta havaittiin viiston lentokannen olevan liian lyhyt Yhdysvalloista hankituille E-2C-koneille, jotka eiv\xc3\xa4t voineet laskeutua alukselle turvallisesti. Kantta pidennettiin 14,5 jalkaa. Asia aiheutti runsaasti negatiivista palautetta, koska vastaavia ongelmia oli ollut aiemmin F-8E-h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4jien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notossa. Lentokannen pident\xc3\xa4minen maksoi viisi miljoonaa frangia. Seuraavaksi ydinreaktori aiheutti 28. helmikuuta 2000 h\xc3\xb6yryvuodon._NEWLINE_Aluksen ollessa 9. marraskuuta 2000 matkalla Norfolkiin Virginiaan sen oikeanpuoleinen potkuri hajosi ja sen piti palata Touloniin korjattavaksi. Vaurioita tutkittaessa havaittiin toisessa potkurissa sek\xc3\xa4 varalla olleissa potkureissa vastaavia vikoja eli kuplia kupari-alumiinivaluissa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 akselia. Vika laitettiin toimittajan, jo aiemmin konkurssiin ajautuneen Atlantic Industriesin syyksi. Ongelmaa lis\xc3\xa4si edelleen se, ett\xc3\xa4 kaikki valmistukseen liittyv\xc3\xa4t dokumentit olivat tuhoutuneet tulipalossa. Tilap\xc3\xa4isen\xc3\xa4 korjauksena alukseen asennettiin Clemenceauta ja Fochia varten varastoidut potkurit, joiden nopeus oli rajattu 24 solmuun eik\xc3\xa4 sopimuksen mukaiseen 27 solmuun._NEWLINE_Alus palasi telakalta 5. maaliskuuta 2001 ja se kykeni hieman yli 25 solmun nopeuteen uusilla potkureillaan. Se kuitenkin joutui uudelleen telakalle hein\xc3\xa4kuussa melun vuoksi, mist\xc3\xa4 se palasi k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n lokakuussa. Sanomalehdist\xc3\xb6 raportoi 16. syyskuuta aluksella havaituista liian korkeista s\xc3\xa4teilypitoisuuksista, joiden syyksi ep\xc3\xa4iltiin viallista suojaelementti\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin kuitenkin todettiin, ett\xc3\xa4 s\xc3\xa4teilynormit olivat muuttuneet ja s\xc3\xa4teilytasot olivat t\xc3\xa4ysin sallituissa rajoissa. Normaalia yll\xc3\xa4pitoty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tehnyt merimies menetti 8. marraskuuta 2001 tajuntansa vuotaneen kaasun vuoksi. Apuun rient\xc3\xa4nyt aliupseeri menetti my\xc3\xb6s tajuntansa. Aluksen ensiapuhenkil\xc3\xb6st\xc3\xb6 kykeni pelastamaan tajunsa menett\xc3\xa4neet, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen heid\xc3\xa4t toimitettiin Touloniin sairaalaan. Kumpikin uhri selvisi onnettomuudesta hengiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPalvelus\n_START_PARAGRAPH_\nCharles de Gaulle otettiin laivastopalvelukseen 18. toukokuuta 2001._NEWLINE_Yhdysvaltojen valmistautuessa 11. syyskuuta 2001 tehdyn terrori-iskun vastatoimiin ja kootessa joukkoja operaatio Enduring Freedomiin Ranskan lehdist\xc3\xb6 huomautti joukkojen puutteesta. Samanaikaisesti puolustuskomitea totesi laivaston yll\xc3\xa4pidon olleen ala-arvoista. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 aiheuttivat j\xc3\xa4lleen huollossa olevaan Charles de Gaulleen kriittisi\xc3\xa4 arvioita, kuten entisen presidentin Val\xc3\xa9ry Gisgard d\xe2\x80\x99Estaingin alukselle antama arvio puolitukialuksesta._NEWLINE_Alus teki 11. lokakuuta yhdess\xc3\xa4 fregatti Cassardin ja nelj\xc3\xa4n AWACS-koneen kanssa onnistuneen Link 16 -tiedonsiirtoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n testauksen. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 mahdollistaa reaaliaikaisen ilmatilanvalvonnan Etel\xc3\xa4-Englannista V\xc3\xa4limerelle. Ker\xc3\xa4tty informaatio voidaan lis\xc3\xa4ksi l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 reaaliajassa vanhemman Link 11 -j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n kautta Jean Bartille.\n_START_SECTION_\nAfganistan\n_START_PARAGRAPH_\nRanskan hallitus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 21. marraskuuta l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 aluksen Intian valtamerelle tukemaan Yhdysvaltain johtamaa Afganistanin taleban-hallitusta vastaan tehty\xc3\xa4 operaatiota. Aluksen ymp\xc3\xa4rille koottu Task Force 473, johon kuului kontra-amiraali Francois Cluzel alaisuudessa 2\xc2\xa0900 henke\xc3\xa4, l\xc3\xa4hti 1. joulukuuta merelle. Osaston muut alukset olivat fregatit La Motte-Picquet, Jean de Vienne ja Jean Bart, ydink\xc3\xa4ytt\xc3\xb6inen sukellusvene Rubis, tankkeri Meuse ja aviso Commandant Ducuing. Osaston ilma-aseen muodostivat kuusitoista Super \xc3\x89tendard, yksi E-2C ja kaksi Rafale M -lentokonetta sek\xc3\xa4 joukko helikoptereita. Super \xc3\x89tendard -koneet lensiv\xc3\xa4t 19. joulukuuta ensimm\xc3\xa4isen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Afganistanin ilmatilassa, kun ne tekiv\xc3\xa4t tiedustelu- ja pommituslennon alueella. Kaikkiaan operaation aikana koneet tekiv\xc3\xa4t kaikkiaan 140 lentosuoritetta eli keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 12 p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in.\n_START_SECTION_\nIntian ja Pakistanin v\xc3\xa4linen kriisi\n_START_PARAGRAPH_\nKes\xc3\xa4kuussa 2002 Charles de Gaulle oli Arabianmerell\xc3\xa4 varustettuna Rafale M -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4jill\xc3\xa4, jotka tekiv\xc3\xa4t Yhdysvaltain laivaston koneiden kanssa partiolentoja Intian ja Pakistanin rannikolla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen kerta, kun aluksen p\xc3\xa4\xc3\xa4aseeksi suunniteltu Rafale M oli varsinaisessa operatiivisessa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPelastusteht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAlueellinen pelastuskeskus V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4 sai 9. lokakuuta h\xc3\xa4t\xc3\xa4kutsun kahdeksanmetriselt\xc3\xa4 Babolinilta, jonka rungon ilmoitettiin vuotavan. L\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ollut Charles de Gaulle l\xc3\xa4hetti helikopterin pelastamaan kolmihenkisen miehist\xc3\xb6n huolimatta kovasta tuulesta, raivoavasta merest\xc3\xa4 ja huonosta n\xc3\xa4kyvyydest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAfganistan operaatioissa uudelleen\n_START_PARAGRAPH_\nCharles de Gaulle osallistui vuonna 2005 uudelleen operaatioihin Afganistanissa. Alus palasi Lounais-Aasian rannikolle toukokuussa 2006 ja pian saavuttuaan aloitti koalition joukkojen tukemisen Afganistanissa. Alus osallistui puolivuosittaiseen Intian ja Ranskan laivastojen yhteisharjoitukseen Varunaan.\n_START_SECTION_\nHuolto\n_START_PARAGRAPH_\nAluksen ensimm\xc3\xa4inen suunniteltu huolto alkoi syyskuussa 2007, mihin menness\xc3\xa4 se oli ollut 900 vuorokautta merell\xc3\xa4 ja purjehtinut matkan, joka vastasi matkaa kaksitoista kertaa maapallon ymp\xc3\xa4ri. Aluksella oli tehty my\xc3\xb6s 19\xc2\xa0000 katapultin laukaisua. Viisitoista kuukautta kest\xc3\xa4v\xc3\xa4n huollon t\xc3\xa4rkein yksitt\xc3\xa4inen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 on ydinpolttoaineenvaihto, joka joudutaan tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuden vuoden palveluksessa olon j\xc3\xa4lkeen. Polttoaineen vaihdon lis\xc3\xa4ksi alukseen vaihdettiin uudet potkurit, jotka mahdollistaisivat nopeuden kasvattamisen suunniteltuun 27 solmuun._NEWLINE_Lentokoneiden huoltotilat ja aseiden varastotilat uudistettiin, mik\xc3\xa4 mahdollisti uuden ASMP-A-ydinaseilla ja SCALP-E-risteilyohjuksilla aseistetun Rafale F3 -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n toimimisen alukselta. Aluksen satelliittivastaanotinj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n kaistaa laajennettiin kymmenkertaiseksi. Aluksen huolto valmistui joulukuussa 2008, mutta koeajoissa todetut tekniset ongelmat pakottivat aluksen palaamaan telakalle maaliskuussa 2009. Miehist\xc3\xb6n palauttaminen operatiiviseen toimintaan edellytti koulutusjakson l\xc3\xa4pik\xc3\xa4ymist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPalveluksessa 2010\n_START_PARAGRAPH_\nNelj\xc3\xa4n kuukauden purjehdus supistui 14. lokakuuta 2010 yhteen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun aluksen voimansiirron virransy\xc3\xb6t\xc3\xb6ss\xc3\xa4 todettiin vika. Charles de Gaulle l\xc3\xa4hti 30. lokakuuta Toulonista kontra-amiraali Jean-Louis Kerignardin komentaman laivasto-osaston mukana nelj\xc3\xa4n kuukauden purjehdukselle V\xc3\xa4limerelle, Punaisellemerelle, Intian valtamerelle ja Persianlahdelle. Osaston muut alukset olivat kaksi fregattia, ydinsukellusvene, huoltoalus ja siihen kuului kaikkiaan 3\xc2\xa0000 merimiest\xc3\xa4. Lentotukialuksen lentorykmenttiin kuului 12 Super \xc3\x89tendard -rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6konetta, 10 Rafale-h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kaksi E-2C-ilmavalvontakonetta._NEWLINE_Alus liittyi Persianlahdella Yhdysvaltain laivaston lentotukialusosastoon, johon kuului kaksi lentotukialusryhm\xc3\xa4\xc3\xa4. Alukselta l\xc3\xa4htenyt Rafale-kone tuhoutui marraskuun lopulla, mutta lent\xc3\xa4j\xc3\xa4 pelastautui laskuvarjolla.'