b'\n_START_ARTICLE_\nMelaniini\n_START_PARAGRAPH_\nMelaniini on musta tai ruskea v\xc3\xa4riaine, jonka yleisin biologinen muoto on rakenteeltaan indolikinonin, dihydroksi-indolikarboksyylihapon tai molempien polymeeri. Melaniinien molekyylirakenne vaihtelee melkoisesti, mutta niit\xc3\xa4 on kahta p\xc3\xa4\xc3\xa4tyyppi\xc3\xa4: eumelaniinit ja feomelaniinit. Eumelaniinit ovat 5,6-dihydroksi-indolin polymeereja ollen v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n ruskeasta mustaan. Feomelaniinit sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t enemm\xc3\xa4n rikki\xc3\xa4 ja vaihtelevat v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n punaisesta keltaiseen; punaisia ovat erytromelaniini ja trikosideriini._NEWLINE_El\xc3\xa4imill\xc3\xa4, kasveilla ja alkueli\xc3\xb6ill\xc3\xa4 melaniini toimii pigmenttin\xc3\xa4. On ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4\xc3\xa4, esiintyyk\xc3\xb6 melaniinia bakteereilla ja arkeoneilla. Laajassa mieless\xc3\xa4 melaniinilla voidaan tarkoittaa mit\xc3\xa4 tahansa polyasetyleenien, polyaniliinien tai polypyrrolien muodostamaa mustaa tai ruskeaa v\xc3\xa4riainetta._NEWLINE_Ihmisill\xc3\xa4 melaniinia on ihossa, hiuksissa, silm\xc3\xa4n verkkokalvon pigmenttiepiteeliss\xc3\xa4, lis\xc3\xa4kilpirauhasessa, sis\xc3\xa4korvan simpukkatiehyen suonijuovassa stria vasculariksessa, ja aivojen tietyiss\xc3\xa4 osissa, kuten sinert\xc3\xa4v\xc3\xa4n aivot\xc3\xa4pl\xc3\xa4n locus ceruleus ja mustatumakkeen eli substantia nigra -alueilla. Melaniini on ihmisen ihonv\xc3\xa4rin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4. Melaniinia tuottavia soluja kutsutaan melanosyyteiksi, ja ne sijaitsevat ihon orvaskedess\xc3\xa4._NEWLINE_Runsas feomelaniinin tuotanto ihmisell\xc3\xa4 aiheuttaa usein vaalean ihon sek\xc3\xa4 hiukset ja mahdollisesti pisamia._NEWLINE_Albinismi on luokka geenimutaatioita, joissa elimist\xc3\xb6 ei pysty tuottamaan melaniinia.'