b'\n_START_ARTICLE_\nJalom\xc3\xa4en umpipiha\n_START_PARAGRAPH_\nJalom\xc3\xa4en umpipiha Kullaalla Ulvilassa on kymmenist\xc3\xa4 harmaakylkisist\xc3\xa4 rakennuksista koottu Suomen ainoa t\xc3\xa4ydellinen umpipiha. Umpipihoja tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen Varsinais-Suomessa jo 1300-luvulla. Rakennustapa oli tunnettu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 l\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 Suomessa. Molemmat Jalom\xc3\xa4en pihat - asuinpiha eli miespiha (ruots. mang\xc3\xa5rd) ja talouspiha eli karjapiha - ovat ulkokeh\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ysin umpeen rakennetut ja joka kohdassa umpipihaa voi sateella menn\xc3\xa4 r\xc3\xa4yst\xc3\xa4ssuojaan. Tilan rakennukset on siirretty nykyiselle paikalleen eri puolilta Satakuntaa perinteisen umpipihan mallin mukaisesti 1970-luvun alkupuolelta alkaen. Ensimm\xc3\xa4iset rakennukset tilalle siirrettiin kuitenkin jo 1960-luvun alussa. Jalom\xc3\xa4en umpipihassa on harjoitettu maataloutta ja siell\xc3\xa4 tehtiin muun muassa riihirukiita, riihittiin pellavaa sek\xc3\xa4 poltettiin hiilt\xc3\xa4 ja tervaa (viimeisen kerran vuonna 1988). 2000-luvun alussa se muutettiin maatilamatkailukohteeksi. Jalom\xc3\xa4en umpipihasta on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s nimityst\xc3\xa4 talonpoikaiskulttuurikeskus.\n_START_SECTION_\nSijainti\n_START_PARAGRAPH_\nJalom\xc3\xa4en umpipiha sijaitsee aivan Pori\xe2\x80\x93Nokia (Tampere) -tien (valtatie 11) vieress\xc3\xa4 20 kilometri\xc3\xa4 Porista entisess\xc3\xa4 Kullaan kunnan Levanpellon kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, joka on vuodesta 2005 alkaen kuulunut Ulvilan kaupunkiin. Se sijaitsee valtatiest\xc3\xa4 erkanevan Johan Granlundin tien varrella, joka on saanut nimens\xc3\xa4 Kullaalla vuodesta 1842 l\xc3\xa4htien asuneen Johan Granlundin mukaan.\n_START_SECTION_\nMiespiha\n_START_PARAGRAPH_\nJalom\xc3\xa4en miespihassa on kolme asuinrakennusta, savupirtti, lakeeton porstua, kiertokoulu, suutarinverstas, luhtiaitta, tarvikevarasto, vaateaitta, k\xc3\xa4sity\xc3\xb6tarvikeaitta, hirsik\xc3\xa4ym\xc3\xa4l\xc3\xa4, ruokavaja ja savusauna, joka umpipihoissa tehtiin perinteisesti miespihan yhteyteen, joskin my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t rakennusm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ykset pyrkiv\xc3\xa4t palovaaran vuoksi kielt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tavan. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n pihapiirien savusaunat siirtyiv\xc3\xa4t palovaarallisina syrjemm\xc3\xa4lle palovakuutusten yleistyess\xc3\xa4 1800-luvun lopulta alkaen._NEWLINE_Suurin asuinrakennus oli alkujaan vuosina 1672\xe2\x80\x931673 rakennettu savupirtti. Vuosisatojen saatossa savupirtist\xc3\xa4 rakennettiin savupiipullinen tupa ja rakennusta laajennettiin kahdessa vaiheessa: 1700-luvun lopussa ja vuonna 1918. Toinen asuinrakennus, kulmittain edelliseen on kahdesta erikseen salvotusta tuvasta tehty paritupa. Erilliset tuvat on yhdistetty v\xc3\xa4liin rakennetulla porstualla, eteisell\xc3\xa4 ja sen per\xc3\xa4huoneella. Toinen tuvista on rakennettu 1843.  Suurinta asuinrakennusta vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 on kaksitupainen asuinrakennus, joka on yhdistetty porstualla savupirttiin. Yh\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 asussaan olevan savupirtin ik\xc3\xa4\xc3\xa4 ei ole m\xc3\xa4\xc3\xa4ritetty. Savupirtin kyljess\xc3\xa4, kylki\xc3\xa4isen\xc3\xa4, on suutarin verstasasunto._NEWLINE_Asuinrakennusten v\xc3\xa4liin sijoittuvat vaate-, ruoka- ja sahtiaitta. Miespihalta per\xc3\xa4lt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t maitohuone, luhti, keittokota, porstuallinen savusauna ja k\xc3\xa4ym\xc3\xa4l\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKarjapiha\n_START_PARAGRAPH_\nKarjapihassa on navettarakennus, lantala, paja, hiilikoppi, kalastustarvikevaja, nahkiaismertavaja, tahkokatos ja karjakatos ja savupirtin karjapihan puoleinen porstua.\n_START_SECTION_\nMuut rakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nPihapiiriss\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s esimerkiksi vuonna 1872 rakennettu riihi, 1700-luvulta per\xc3\xa4isin olevat luhti ja aitta, sek\xc3\xa4 toinen aitta 1800-luvun alusta. Jalom\xc3\xa4ess\xc3\xa4 toinen savusauna (palvisauna) on sijoitettu jonkin verran pihapiirin ulkopuolelle Joutsijoen (Kokem\xc3\xa4enjoen haara) varrelle. Joutsijoki oli aikoinaan uittov\xc3\xa4yl\xc3\xa4, jota pitkin Joutsij\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 olleet laajat Kullaan mets\xc3\xa4alueet hakattiin ja tukin uitettiin Poriin Kokem\xc3\xa4enjoen suulla sijaitseville h\xc3\xb6yrysahoille. Jalom\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on Joutsijoen varrella uittov\xc3\xa4linelato, jossa on esill\xc3\xa4 Kullaalla k\xc3\xa4ytetty\xc3\xa4 uittov\xc3\xa4lineist\xc3\xb6\xc3\xa4. Tilan alueella on my\xc3\xb6s kolmiosainen riihi, tervalato, tervahauta, ruiskukoppi, riista-aitta, polttopuulato, kaksi vilja-aittaa ja kaksi olkikattoista niittylatoa. Lis\xc3\xa4ksi alueella on kahvioksi tehty rakennus. _NEWLINE_Jalom\xc3\xa4en umpipihan yhteyteen on rakennettu j\xc3\xa4ljenn\xc3\xb6s mets\xc3\xa4stys- ja osin kaskitalouden aikaisesta maakodasta. Kodasta kehittynyt maakota tehtiin aikoinaan kaivamalla maahan kuoppa, kuopan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle salvettiin muutaman hirren korkuinen hirsikehikko ja sen p\xc3\xa4\xc3\xa4lle rakennettiin katto. Maapohjaisen rakennuksen lavitsana toimivat multapenkit. Jalom\xc3\xa4en umpipihan maa-asunnossa on kuusenjuurista tehdyt puusaranat puuovessa. Maakodan vieress\xc3\xa4 on umpim\xc3\xa4hk\xc3\xa4, turpeella ja maalla peitelty tulens\xc3\xa4ilytyspaikka, josta saattoi l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 hiilloksen parinkin viikon ajan.\n_START_SECTION_\nRakennusten tulisijat\n_START_PARAGRAPH_\nJalom\xc3\xa4en umpipihan rakennuksissa on esill\xc3\xa4 17 erilaista tulisijamallia, muun muassa savupirtin savupiiputon tulisija, vanha Ruotsista omaksuttu savupiipullinen uunimalli, puujalkojen varaan rakennettu kustavilaistyylinen kaappimallinen uuni (v. 1842), ovellinen iso tulisija, jossa p\xc3\xa4\xc3\xa4si uuninpankolle nukkumaan ja satakuntalaisen (harjavaltalainen) uunisepp\xc3\xa4 Hartlingin 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 k\xc3\xa4sintekemist\xc3\xa4 kaakeleista tehty kakluuni.\n_START_SECTION_\nEsineist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nJalom\xc3\xa4en umpipihassa on esill\xc3\xa4 kattava satakuntalainen talonpoikaisesineist\xc3\xb6 eri tyylisuuntien aikakausilta. Vanhin huonekalu on keskiajalta, mutta 1700\xe2\x80\x931800-lukujen satakuntalaiset talonpoikaishuonekalut ovat monipuolisesti esill\xc3\xa4 ja niit\xc3\xa4 on kaikilta aikakauden tyylisuunnilta. Jalom\xc3\xa4en umpipihassa on my\xc3\xb6s eritt\xc3\xa4in runsas kokoelma satakuntalaisia talonpoikaisia tarvekaluja ja muuta pikkuesineist\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuut kokoelmat\n_START_PARAGRAPH_\nJalom\xc3\xa4en umpipihan kokoelmiin kuuluvat my\xc3\xb6s laaja Vanha Fennica -kokoelma (ennen vuotta 1810 ilmestynyt suomenkielinen kirjallisuus) ja my\xc3\xb6s hyvin laaja kokoelma vuoden 1810 j\xc3\xa4lkeist\xc3\xa4 kirjallisuutta, muun muassa Johan Granlundin ja Elias L\xc3\xb6nnrotin kokoelma heid\xc3\xa4n kirjoittamaansa kirjallisuutta, sek\xc3\xa4 L\xc3\xb6nnrotin k\xc3\xa4sin kirjoittamat paperit ja reseptit h\xc3\xa4nen syksyll\xc3\xa4 1836 alkaneen seitsem\xc3\xa4nnen matkan alkuajalta. Jalom\xc3\xa4en umpipihan kirjaston (Vanha Fennica, taide-, kulttuuri-, kansanperinnekirjat) kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on yli 27\xc2\xa0000 kappaletta ja se on t\xc3\xa4m\xc3\xa4n sektorin kirjastona merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 yksityinen kokoelma. Esineist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluu my\xc3\xb6s laaja hopeakokoelma vuosilta 1700-1810. Kokoelmia ei s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4 Jalom\xc3\xa4en umpipihassa, mutta ne ovat n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 tilattaessa. Kokoelmiin kuuluu my\xc3\xb6s yksi maamme suurimmista kunniamerkkikokoelmista, l\xc3\xa4hes 2\xc2\xa0000 kunniamerkki\xc3\xa4, joka on esill\xc3\xa4 pysyv\xc3\xa4sti muualla.'