b'\n_START_ARTICLE_\nViipurin raitioliikenne\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s Viipurin raitioliikenteen aloittamisesta syntyi marraskuussa 1910, jolloin kaupunginhallitus teki sopimuksen saksalaisen A.E.G.:n kanssa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksen ja raitioteiden rakentamisesta. Yhti\xc3\xb6lle my\xc3\xb6nnettiin yksinoikeus raitioteiden rakentamiseen sek\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n tuottamiseen Viipurin kaupungin ja siihen mahdollisesti my\xc3\xb6hemmin liitett\xc3\xa4vill\xc3\xa4 alueilla seuraavan 50 vuoden ajaksi, kuitenkin niin, ett\xc3\xa4 kaupungilla oli oikeus lunastaan toiminta itselleen aikaisintaan 24 vuoden kuluttua. Raitiotiehankkeen taustalla oli Helsingin ja Turun omista raitioteist\xc3\xa4\xc3\xa4n saamat my\xc3\xb6nteiset kokemukset. Viipuri oli tuolloin Suomen suuriruhtinaskunnan nelj\xc3\xa4nneksi suurin kaupunki, jossa oli noin 27 500 asukasta. Lis\xc3\xa4ksi ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Viipurin maalaiskunnassa oli l\xc3\xa4hes 40 000 asukasta, joten yhdess\xc3\xa4 ne muodostivat maan toiseksi suurimman asutuskeskittym\xc3\xa4n._NEWLINE_Raitiotieliikenne alkoi Viipurissa syyskuussa 1912. Liikennett\xc3\xa4 harjoitti A.E.G.:n tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6 nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Elektricit\xc3\xa4tswerk und Strassenbahn Wiborg AG (Viipurin S\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos ja Raitiotiet). Koeliikenne aloitettiin 22.9. ja varsinainen liikenne 28.9.1912. Linjoja oli kolme ja ne kulkivat keskustasta esikaupunkialueille. _NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan puhjettua 1914 saksalaisomaisuus oli takavarikoitava kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4. My\xc3\xb6s raitiotieyhti\xc3\xb6 takavarikoitiin. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1917 yhti\xc3\xb6lle aiheutti ongelmia ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen sotav\xc3\xa4ki, joka t\xc3\xa4ytti raitiovaunut eik\xc3\xa4 suostunut maksamaan matkoistaan. Vuoden 1918 tapahtumien vuoksi oli liikenteess\xc3\xa4 alkuvuonna h\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4. Kun valkoiset olivat vallanneet Viipurin huhtikuussa 1918, raitioteiden l\xc3\xa4hes koko henkil\xc3\xb6kunta vaihdettiin. Yhti\xc3\xb6n takavarikko p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kes\xc3\xa4kuussa 1918. T\xc3\xa4yteen laajuuteensa liikenne palasi hein\xc3\xa4kuussa 1918._NEWLINE_Raitioliikenne siirrettiin jossain vaiheessa 1910-lukua, viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n helmikuussa 1920 viipurilaiselle Kaasu- ja S\xc3\xa4hk\xc3\xb6-Osakeyhti\xc3\xb6lle (vuodesta 1919 Viipurin Kaasu ja S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 Oy). A.E.G. omisti enemmist\xc3\xb6n my\xc3\xb6s t\xc3\xa4st\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6st\xc3\xa4. Toisin kuin Helsingiss\xc3\xa4 ja Turussa, raitiotieliikenne jatkui yksityisen yhti\xc3\xb6n omistuksessa my\xc3\xb6s maailmansodan j\xc3\xa4lkeen. Yhti\xc3\xb6n ja kaupungin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli kuitenkin jatkuvaa erimielisyytt\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksen ja raitioteiden hoidosta, mm. matkalippujen hinnoista. Vuonna 1936 yhti\xc3\xb6 menetti toimilupansa v\xc3\xa4limiesoikeuden p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 ja joutui myym\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksen ja raitiotiet Viipurin kaupungille. Kauppahinta oli 22 miljoonaa markkaa._NEWLINE_Viipurin kaupunki aloitti liikenn\xc3\xb6itsij\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuoden 1937 alusta. Talvisodan sytytty\xc3\xa4 raitioliikenne loppui 23. joulukuuta 1939, jolloin kaupungin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nsy\xc3\xb6tt\xc3\xb6 katkesi. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neen Moskovan rauhan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 1940 Viipurista tuli osa Neuvostoliittoa, jossa liikenn\xc3\xb6intikin kuului valtion teht\xc3\xa4viin. Jatkosodan alussa Suomi valtasi kaupungin elokuussa 1941, mutta raitioliikenne p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vasta toukokuussa 1943. Se jouduttiin lopettamaan 15. kes\xc3\xa4kuuta 1944 l\xc3\xa4hestyneen Viipurin taistelun takia, jossa Neuvostoliitto otti kaupungin takaisin haltuunsa. Raitioliikenne alkoi uudelleen 1946, mutta lopetettiin 1957 ja vaunut siirrettiin Kaliningradiin ja Pjatigorskiin._NEWLINE_Syyskuussa 1920 Viipurissa tapahtui Suomen kaikkien aikojen vakavin raitiovaunuonnettomuus, kun kaksi vaunua suistui kiskoilta Katariinankadun ja Torikadun kulmassa. Onnettomuus vaati viisi kuolonuhria ja toistakymment\xc3\xa4 loukkaantunutta.\n_START_SECTION_\nMatkaliput\n_START_PARAGRAPH_\nKertalipun hinta oli aluksi vuonna 1912 aikuiselta 15 penni\xc3\xa4 ja 4\xe2\x80\x9312-vuotiailta lapsilta 10 penni\xc3\xa4. Alle 4-vuotiaat matkustivat aikuisen kanssa ilmaiseksi. Aikuisten hinta nousi 20 penniin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1917, vuonna 1918 jo 25 penniin, ja vuoden 1920 syyskuussa 35 penniin._NEWLINE_Matka maksettiin raitiovaunun miehist\xc3\xb6lle. Suuri osa matkoista maksettiin poleteilla. Ostamalla useampia poletteja kerralla sai matkan hinnasta alennuksen. Poletteja tunnetaan useita erilaisia merkinn\xc3\xb6ill\xc3\xa4 15, 10, P/H ja MATKAMERKKI. Poletit olivat k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuosina 1912\xe2\x80\x931936.\n_START_SECTION_\nKalusto\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset vuonna 1912 hankitut moottorivaunut olivat ruotsalaisen ASEA:n valmistamia ja my\xc3\xb6hemmin 1920-luvulla hankittiin saksalaisen MAN:n kalustoa. Viimeiset moottorivaunut olivat saksalaisen Hannoversche Waggonfabrik AG:n tuotantoa ja ne otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1930. Moottorivaunujen vet\xc3\xa4min\xc3\xa4 vaunuina k\xc3\xa4ytettiin yhti\xc3\xb6n oman konepajan valmistamaa kalustoa sek\xc3\xa4 muun muassa useiden eri saksalaisvalmistajien vaunuja. Neuvostoliittolaiset ehtiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 vuosina 1955\xe2\x80\x931956 ottamaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n it\xc3\xa4saksalaisessa Gothan kaupungissa valmistettuja raitiovaunuja.'