b'\n_START_ARTICLE_\nKangaskyl\xc3\xa4 (Reisj\xc3\xa4rvi)\n_START_PARAGRAPH_\nKangaskyl\xc3\xa4 on Reisj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4, joka sijaitsee kunnan keskustaajamasta noin 10 kilometri\xc3\xa4 Sieviin p\xc3\xa4in, seututie 760:n varrella. Vuonna 2004 kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli noin 250 asukasta ja 104 taloutta. Kyl\xc3\xa4 sijaitsee Kangasp\xc3\xa4\xc3\xa4nj\xc3\xa4rven ja Norssinj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4, jotka ovat my\xc3\xb6s t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 kes\xc3\xa4asuntoalueita. Kyl\xc3\xa4n viljelymaisema on luokiteltu Suomessa valtakunnallisesti arvokkaaksi kulttuurimaisemaksi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAsutuksensa puolesta Kangaskyl\xc3\xa4 ei ole tyypillinen pohjalainen kyl\xc3\xa4, vaan se on saanut vaikutteita sek\xc3\xa4 Savon ett\xc3\xa4 Pohjanmaan kulttuurialueilta. Ensimm\xc3\xa4iset savolaiset uudisasukkaat asuttivat Reisj\xc3\xa4rven aluetta 1550-luvulta alkaen. Antti Pesoinen asettui asumaan nykyisen Kangasp\xc3\xa4\xc3\xa4nj\xc3\xa4rven alap\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4nen l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lleen asettui asumaan my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n veli Paavo Pesoinen. Paavo Pesoisen talon nimeksi tuli Puurula 1600-luvulla tuolloisen is\xc3\xa4nn\xc3\xa4n nimen mukaan. Molemmat talot, Pesola ja Puurula, ovat kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olemassa edelleen samannimisin\xc3\xa4._NEWLINE_Kangaskyl\xc3\xa4n m\xc3\xa4kiasutuksen tyyli on it\xc3\xa4suomalaista, kun taas alun perin toisiaan l\xc3\xa4helle, rivikyl\xc3\xa4m\xc3\xa4isesti rakennetut talot liittyv\xc3\xa4t enemm\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsisuomalaiseen perinteeseen. Vuonna 1844 toimeenpantu isojako s\xc3\xa4\xc3\xa4teli asutuksen levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja sen aikana kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin kuuluvaksi 33 kantataloa. Kokonaisuudessaan asutuksen ryhmittely j\xc3\xa4i muistuttamaan l\xc3\xa4nsisuomalaista rivikyl\xc3\xa4\xc3\xa4, jossa rakennukset ryhmittyiv\xc3\xa4t yhten\xc3\xa4isiksi ja usein tiiviiksi riveiksi joen ja tien varsille. Isojaon m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4t 33 kantataloa jakautuivat edelleen pienemmiksi tiloiksi ja niist\xc3\xa4 erotettiin usein itsen\xc3\xa4isiksi tiloiksi rinnastettavissa olevia palstatiloja. Tiloja asutti talollinen suurperheineen, johon saattoi kuulua kaksikin veljest\xc3\xa4 vaimoineen, lapsineen, vanhempineen, renki, piika ja jopa taloon majoitettua irtainta v\xc3\xa4ke\xc3\xa4._NEWLINE_1900-luvulle tultaessa kyl\xc3\xa4n kokonaisv\xc3\xa4kiluku oli 811, josta talollisia oli 500, torppareita 57, m\xc3\xa4kitupalaisia 104 ja muuta "irtainta v\xc3\xa4ke\xc3\xa4" 150 henke\xc3\xa4. Tilaton v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli enimm\xc3\xa4kseen ty\xc3\xb6t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 ja kyl\xc3\xa4lt\xc3\xa4, muun Keski-Pohjanmaan tapaan, muutti paljon v\xc3\xa4ke\xc3\xa4 Pohjois-Amerikkaan. 1900-luvun alussa Amerikkaan muuttaneita oli 91 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4, seuraavien kymmenen vuoden aikana 107 ja vuosina 1911-1920 siirtolaisiksi kyl\xc3\xa4lt\xc3\xa4 l\xc3\xa4hti 142 henke\xc3\xa4._NEWLINE_Vuoden 1918 laki sek\xc3\xa4 vuoden 1922 Lex Kallio oikeuttivat irtaimen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n saamaan maata, mutta torpparien ja m\xc3\xa4kitupalaisten itsellistyminen jatkui kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, jopa 1930-luvulle saakka. Vuokraviljelmien itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n sosiaalinen rakenne muuttui tasa-arvoisemmaksi. Vuonna 1940 kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 asui 934 henke\xc3\xa4 ja suurin osa asukkaista asutti omia pienviljelmi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Maatalouden lis\xc3\xa4ksi pientiloilla harjoitettiin lukuisia sivuelinkeinoja ja kyseisenlaista monitoimitaloutta kesti seuraavat 20 vuotta._NEWLINE_Kangaskyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi laskuun 1960-luvulla maatalouden kannattavuuden heikkenemisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Muuttoliike suuntautui t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa Etel\xc3\xa4-Suomeen sek\xc3\xa4 Ruotsiin. Vuonna 1986 kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 asui en\xc3\xa4\xc3\xa4 555 asukasta, joista kaksi kolmannesta harjoitti maa- ja mets\xc3\xa4taloutta. Vuonna 1916 toimintansa aloittanut Kangaskyl\xc3\xa4n koulu lakkautettiin lukuvuoden 2009-10 alusta l\xc3\xa4htien Reisj\xc3\xa4rven kunnan 20.5.2008 tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 ja sen 25 oppilasta siirrettiin Lepp\xc3\xa4lahden ala-asteelle.\n_START_SECTION_\nMaisema ja luonto\n_START_PARAGRAPH_\nReisj\xc3\xa4rven keskikyl\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Kangaskyl\xc3\xa4lle tultaessa keskikyl\xc3\xa4n harjusel\xc3\xa4nne alkaa mataloitua ja maisemakuvassa alkaa korostua j\xc3\xa4rvien ranta-alueiden viljelysmaiden ja asutuksen muodostuma kulttuurimaisema. Kangaskyl\xc3\xa4n vesiluonnolle ja maisemalle t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 elementtej\xc3\xa4 ovat Norssinj\xc3\xa4rvi ja Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi, josta l\xc3\xa4htev\xc3\xa4 pieni Kotijoki laskee Kiljanj\xc3\xa4rveen. J\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t suoalueet, ja soilta ja niill\xc3\xa4 olevilta lammilta laskee j\xc3\xa4rviin useampiakin puroja. Kyl\xc3\xa4n alueella sijaitsevat my\xc3\xb6s Pesokankaan pohjavesialue sek\xc3\xa4 Paavolanharjun vedenottamo.\n_START_SECTION_\nElinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4rkein elinkeino on maa- ja mets\xc3\xa4talous, joista elantonsa saa yli puolet kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4isist\xc3\xa4. Aktiivisia maatiloja kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli 15 vuonna 2004. Maatilat keskittyv\xc3\xa4t enimm\xc3\xa4kseen maidon- ja lihantuotantoon. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kolmannes saa elantonsa palveluammateista ja teollisuuden palveluksessa ty\xc3\xb6skentelee noin viisi ja kaupan, liikenteen ja rakennustoiminnan parissa kolmisen prosenttia. Suurin osa ty\xc3\xb6skentelee Reisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, mutta ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4yd\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s muun muassa Sieviss\xc3\xa4, Ylivieskassa, Toholammilla ja Nivalassa. Kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s pari kolme pienyrityst\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHarrastus- ja virkistystoiminta\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4rkein kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 toimiva virkistys- ja kyl\xc3\xa4toimintayhdistys on Kangaskyl\xc3\xa4n Maaseutuseura, jossa toimivat my\xc3\xb6s Maaseutunaiset-jaosto, maatalousjaosto sek\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jaosto. Yhdistyksess\xc3\xa4 on 104 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4, ja se j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaista virkistys- ja vapaa-ajan toimintaa sek\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n kehitt\xc3\xa4miseen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 hanketoimintaa. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Ranta-Puurulan kotiseutumuseo, jonka kokoelmissa on Reisj\xc3\xa4rven, Kangaskyl\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 Puurulan suvun esineist\xc3\xb6\xc3\xa4 1700-luvulta l\xc3\xa4htien. Kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi kulkee my\xc3\xb6s Kalajokivarren py\xc3\xb6r\xc3\xa4ily- ja patikointireitti.'