b'\n_START_ARTICLE_\nMikael Psellos\n_START_PARAGRAPH_\nMikael Konstantinos Psellos nuorempi, er\xc3\xa4s Bysantin keisarikunnan merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 filosofeista, syntyi vuonna 1018 vauraaseen keskiluokan perheeseen Nikomediassa. H\xc3\xa4n kuoli luultavasti vuonna 1078.\n_START_SECTION_\nKonstantinos IX:n kausi\n_START_PARAGRAPH_\nPsellos opiskeli Ateenassa ja Konstantinopolissa, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle opetti lainoppia Johannes Ksifilinos, josta tuli h\xc3\xa4nen elinik\xc3\xa4inen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Konstantinos IX Monomakhoksen valtakaudella 1042\xe2\x80\x931054 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli yksi Bysantin keisarikunnan vaikutusvaltaisimmista kansalaisista. Toimiessaan Konstantinopolin yliopiston filosofian professorina, h\xc3\xa4nen panoksensa platonilaisuuden uuteen her\xc3\xa4tt\xc3\xa4miseen oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen aikanaan Aristotelesta arvostettiin yleisesti ottaen enemm\xc3\xa4n filosofian saralla. Yhdistettyn\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen viehtymykseens\xc3\xa4 pakana-ajan Kreikkaan, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli omiaan luomaan ep\xc3\xa4ilyksi\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen omistautumisesestaan ortodoksiselle kirkolle. Suosionsa huipulla h\xc3\xa4net kuitenkin kutsuttiin hoviin, toimimaan valtakunnansihteerin\xc3\xa4 (protosekretis) ja h\xc3\xa4nelle annettiin kunnianosoituksena arvonimi filosofien prinssi (Hypatos ton filosofon). Konstantinos IX:n valtakauden loppupuolella Psellos joutui vaikeuksiin oikeudessa ja katsoi parhaaksi vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 syrj\xc3\xa4\xc3\xa4n julkisesta el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 joksikin aikaa. Seuraten yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Johannes Ksifilinoksen esimerkki\xc3\xa4, h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti Olympoksen luostariin, Bithynian maakuntaan. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n nimen Mikael, aiemmin h\xc3\xa4n oli k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa nime\xc3\xa4 Konstantinos. Hyvin pian osoittautui, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen kirjalliset ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t sopineet yhteen luostariel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa ja seurasi yhteenottoja munkkien kanssa. Pian Psellos palasikin takaisin Konstantinopoliin. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n jatkoi julkista uraansa.\n_START_SECTION_\nPsellos vallank\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPsellos oli yksi niist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4ist\xc3\xa4, joita l\xc3\xa4hetettiin Konstantinos IX Monomakhoksen puolesta vastaamaan kapinoivalle Isaak I Komnenokselle. Kuitenkin, pian j\xc3\xa4lkeen Komnenoksen triumfinomaisen saapumisen Konstantinopoliin, Mikael vannoi Isaakille uskollisuutta. Isaak Komnenoksen (1057\xe2\x80\x931059) ja Konstantinos X Dukaksen (1059\xe2\x80\x931068) valtakaudella h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti suurta vaikutusvaltaa. H\xc3\xa4n muun muassa laati syytteen vuonna 1059 silloista Konstantinopolin patriarkkaa Mikael Kerullariosta vastaan, osana keisari Komnenoksen suunnitelmaa takavarikoida entist\xc3\xa4 suurempi osa vauraan kirkon rahavaroista valtakunnan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Suunnitelma kuitenkin petti, sill\xc3\xa4 Kerullarios kuoli matkalla vankeuteensa. Psellos kirjoitti Kerullarioksen hautajaisoratorion, jossa ylisti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n saavutuksia. H\xc3\xa4n nousi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi Eudokia Makrembolitissaa valtaistuimelle seuranneen oppilaansa Mikael VII Dukaksen valtakaudella (1071\xe2\x80\x931078). H\xc3\xa4n kuoli luultavasti pian Dukaksen valtakauden p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen j\xc3\xa4lkeen.'