b'\n_START_ARTICLE_\nHollolan keskiaikainen kivikirkko\n_START_SECTION_\nRakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKirkko valmistui nykyiseen muotoonsa 1495\xe2\x80\x931510, ensin sakaristo 1495, sitten itse kirkkosali 1500 ja viimeiseksi asehuone vuoden 1505 j\xc3\xa4lkeen. Sill\xc3\xa4 oli hyv\xc3\xa4t yhteydet Vesij\xc3\xa4rvelle ja suurin piirtein yht\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4t et\xc3\xa4isyydet t\xc3\xa4rkeimmille sen ajan kylille Kankaantakaan, Okeroisiin, Lahteen, Vesikansaan ja Asikkalaan. Muiden suurten keskiaikaisten, suomalaisten kirkkojen tapaan sen uskottiin olevan j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isten rakentama. Erityisesti korostuu j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4ispari Hollon ja Martan merkitys, joista ensimm\xc3\xa4isen mukaan kansa uskoi Hollolan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n, ja sit\xc3\xa4 kautta nykyisen kunnan, saaneen nimens\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n tarinan mukaan j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4iset yrittiv\xc3\xa4t rakentaa kirkon Kapatuosian m\xc3\xa4en p\xc3\xa4\xc3\xa4lle, mutta y\xc3\xb6n tullen perustuskivet vieriv\xc3\xa4t alas nykyiselle paikalleen. Toisen tarinan mukaan yksi j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 olisi astunut lahden yli Pyh\xc3\xa4niemest\xc3\xa4 tuodessaan kivi\xc3\xa4 rakennusty\xc3\xb6maalle.\n_START_SECTION_\nKirkko katolisella ajalla\n_START_PARAGRAPH_\nKatolisella ajalla kirkkosalissa oli ainakin nelj\xc3\xa4 alttaria. Alttareita oli my\xc3\xb6s asesalissa ja ulkosein\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Pyh\xc3\xa4lle Marialle omistettu p\xc3\xa4\xc3\xa4alttari oli it\xc3\xa4isimm\xc3\xa4n pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n juurella. Sen etuosan eli antemensalen kopio koristaa nykyist\xc3\xa4 alttaria. P\xc3\xa4\xc3\xa4alttarin ja muiden alttareiden yhteydess\xc3\xa4 oli alttarikaapit, joissa s\xc3\xa4ilytettiin my\xc3\xb6s puuveistoksia pyhimyksist\xc3\xa4. Osa niist\xc3\xa4 on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n aseteltu eri puolille kirkkoa. Id\xc3\xa4st\xc3\xa4 laskien toisen pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n juurella oli maallikkoalttari, jonka lis\xc3\xa4ksi pohjois- ja etel\xc3\xa4seinill\xc3\xa4 oli alttarit. Toinen niist\xc3\xa4 oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti omistettu pyh\xc3\xa4lle Henrikille. Kuorin yll\xc3\xa4 oli parvi, jossa oli luku- ja epistolatuolit ja mahdollisesti alttari._NEWLINE_Ikkunat olivat pienet eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 ollut pohjoissein\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pahojen voimien pelossa lainkaan. Kirkon ainoa tuoli oli papiston k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut kuorituoli, joka nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n on restauroituna Kansallismuseon kokoelmissa.\n_START_SECTION_\nUskonpuhdistus ja kirkon palo\n_START_PARAGRAPH_\nKattoon iskeneen salaman vuoksi kirkon puiset kattorakennelmat paloivat 28. kes\xc3\xa4kuuta 1642. Palon aiheuttamien tuhojen yhteydess\xc3\xa4 alettiin my\xc3\xb6s muuttamaan kirkkoa uskonpuhdistuksen oppien mukaiseksi. 1650-luvulla kirkkoa muutettiin rakentamalla kirkkosaliin penkit ja saarnatuoli. Ikkunoita suurennettiin samoihin aikoihin._NEWLINE_Kirkon sis\xc3\xa4tilojen lattioiden alla oli uskonpuhdistuksen j\xc3\xa4lkeen 1800-luvulle asti rikkaimpien pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n asukkaiden ja aatelisten hautauspaikka. Huomattavin hauta on von Essenien hauta l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 alttaria. Didrik von Essenin hautajaisten j\xc3\xa4lkeen kirkkoon j\xc3\xa4tettiin 17 hautajaisvaakunaa, jotka ovat edelleen kirkossa, alttarin vasemmalla puolella._NEWLINE_1700-luvulla kirkkosali alkoi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 ahtaaksi. 1783 rakennettiin sen vuoksi parvet pohjoisen penkkirivist\xc3\xb6n ylle. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokouksen p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjassa samalta vuodelta mainitaan, ett\xc3\xa4 tilanpuute aiheutti juhlap\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 sekasortoa. Parvia laajennettiin jo 1798, mutta samalla sakastin yl\xc3\xa4puoliset maalaukset vaurioituivat. Parvet purettiin my\xc3\xb6hemmin.\n_START_SECTION_\nModernit muutokset\n_START_PARAGRAPH_\nKirkko peruskorjattiin vuosina 1934\xe2\x80\x931935 Carolus Lindbergin suunnitelmien mukaan. Viimeisin kunnostus- ja konservointity\xc3\xb6 tehtiin 2005\xe2\x80\x932006 osittain Euroopan unionin ja Etel\xc3\xa4-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4ninhallituksen rahoituksella.\n_START_SECTION_\nKirkkorakennus\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon suorakaiteiseen runkohuoneeseen liittyy kylki\xc3\xa4isin\xc3\xa4 sakaristo pohjoisella pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sivulla ja asehuone etel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sivulla. Runkohuoneen ulkomitat ovat 42,1 \xc3\x97 17,8 metri\xc3\xa4. Runkohuoneen p\xc3\xa4\xc3\xa4tykolmioiden tiilikoristelu on poikkeuksellisen runsas, ja tiilikoristelua on my\xc3\xb6s asehuoneen p\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi asehuoneen p\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 on ns. ulkoisen saarnatuolin aukko. Runkohuoneen kulmissa on vaikuttavankokoiset kulmakivet.\n_START_SECTION_\nKirkkosali\n_START_PARAGRAPH_\nKirkkosali on jaettu nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tiilipilarilla kahteen laivaan. Sis\xc3\xa4katon holvit ovat kaikki 16-jakoisia rengast\xc3\xa4htiholveja. Kirkon vanhin esine, Vehmaan mestarin tekem\xc3\xa4 kalkkikivinen kastemalja, joka nykyisin on it\xc3\xa4isimm\xc3\xa4n pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n juurella, on per\xc3\xa4isiin 1300-luvun lopulta. Vanhimmat maalaukset \xe2\x80\x93 vihkiristit ja kuorip\xc3\xa4\xc3\xa4dyn holvien yksinkertaiset kasvokuviot \xe2\x80\x93 on tehty heti salin valmistuttua 1500-luvun alussa. Suurin osa keskiaikaisista puuveistoksista on sijoitettu kirkkosaliin, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa pylv\xc3\xa4ille ja urkuparvelle. Vihkim\xc3\xa4risti\xc3\xa4 oli alun perin 12, mutta yksi niist\xc3\xa4 on kadonut. Alttarista oikeanpuoleinen vihkim\xc3\xa4risti on Hollolan seurakunnan logo, mutta violettina._NEWLINE_Kirkkosalissa keskell\xc3\xa4 pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsipuolella on Pyh\xc3\xa4n Barbaran ja Magdalan Marian puuveistos,\n_START_SECTION_\nAlttaritaulu\n_START_PARAGRAPH_\nAlttaritaulu on 1600-luvulta, kuten my\xc3\xb6s saarnatuoli. Alttaritaulu on maalattu saksalaisen Christoph Schwarzin ty\xc3\xb6n pohjalta, ja sen on lahjoittanut seurakunnalle Paimelan s\xc3\xa4teri Johann Wrangel. Lasimaalaukset ovat Lennart Segerstr\xc3\xa5len tekemi\xc3\xa4 vuodelta 1929. Nykyinen alttarilaite on hankittu kirkkoon 1660-luvun lopulla. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n tuolloin alttari my\xc3\xb6s siirrettiin ensimm\xc3\xa4isen keskipilarin luota it\xc3\xa4seinustalle.\n_START_SECTION_\nAsesali\n_START_PARAGRAPH_\nAsesali oli kirkon runsaimmin maalauksin koristeltu huone. Siell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s alttari, joka oli lukittavassa kaapissa sein\xc3\xa4n syvennyksessa, joka on edelleen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n sinne on sijoitettu my\xc3\xb6s muun muassa puuveistos pyh\xc3\xa4st\xc3\xa4 Yrj\xc3\xb6st\xc3\xa4. Ovessa asesalin ja kirkkosalin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on runsaasti takorautakoristeita, joiden on arveltu esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n Pyh\xc3\xa4n Hubertuksen mets\xc3\xa4styst\xc3\xa4. Todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isimmin sen aiheena on kuitenkin Pyh\xc3\xa4 Eustachius. Hollolan vaakunan aihe on otettu niist\xc3\xa4._NEWLINE_Vaikuttavimpana teoksena asehuoneessa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n sateenkaaren p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 istuvaa Kristusta tuomiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 muiden pyhimysten kanssa. Asesalissa on my\xc3\xb6s maalauksia muun muassa paholaisista, jotka houkuttelevat ihmisi\xc3\xa4, ja pyh\xc3\xa4st\xc3\xa4 Kristofferista. 1600-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien maalaukset on peitetty kalkkimaalilla, mutta ne otettiin esiin ja konservoitiin 1900-luvun alkupuolella._NEWLINE_Asesalin etel\xc3\xa4sein\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ulko-oven yll\xc3\xa4 on pieni aukko. Se oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ulkosaarnastuoli, josta saatettiin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 keskiajalla saarnoja ulkona oleville. Asesalissa on ollut portaat, joita pitkin saarnaaja kiipesi saarnastuoliin.\n_START_SECTION_\nVeistokset\n_START_PARAGRAPH_\nHollolan kirkossa on s\xc3\xa4ilynyt paljon alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ja kulttuurihistoriallisesti arvokasta irtaimistoa. Saarnatuoli on 1600-luvulta. Kirkkosalissa on lukuisia keskiaikaisia puuveistoksia, muun muassa Pyh\xc3\xa4 Yrj\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja lohik\xc3\xa4\xc3\xa4rme sek\xc3\xa4 Maria ja Jeesus-lapsi. Uuden testamentin henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja esikuvallisia pyhimyksi\xc3\xa4 esitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 puuveistoksia on s\xc3\xa4ilynyt 24. Veistoksista valtaosa on 1400-luvulta, ja todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti osa irtaimistosta on tuotu vanhasta puukirkosta.\n_START_SECTION_\nUrut\n_START_PARAGRAPH_\nUrut on rakentanut Urkurakentamo Martti Porthan vuonna 1994. Niiss\xc3\xa4 on 33 \xc3\xa4\xc3\xa4nikertaa, ja julkisivun esikuvana ovat olleet saksalaiset barokkiurut. Urut ovat omalla parvellaan, jossa on tilaa my\xc3\xb6s pienelle kuorolle.\n_START_SECTION_\nHautausmaa\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on Hollolan hautausmaa, jonka vanhimmat osat ovat olleet k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oletettavasti jo 1400-luvulta. Alueella on muun muassa sankarihautausmaa, kolme uurnahauta-aluetta ja muualle haudattujen vainajien muistelupaikka. Hautausmaata on laajennettu vuosina 1830\xe2\x80\x931969 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana useita kertoja. Uusi puoli on kirkon it\xc3\xa4puoella. Tuhkaukset suoritetaan Levon hautausmaalla Lahdessa Levon kappelin yhteydess\xc3\xa4 olevassa krematoriossa.\n_START_SECTION_\nKellotapuli\n_START_PARAGRAPH_\nNykyinen Carl Ludwig Engelin sunnittelema kellotapuli on rakennettu vuosina 1829\xe2\x80\x931831. Sen alaosa on kive\xc3\xa4, mutta muutoin se on rakennettu puusta. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s sen rakentamisesta tehtiin vuonna 1822.   Em\xc3\xa4seurakuntalaiset halusivat rakentaa sen kokonaan kivest\xc3\xa4, mutta kappeliseurakunnat kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t maksamasta sellaista.'