b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Gottfried Schadow\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Gottfried Schadow (20. toukokuuta 1764 Berliini \xe2\x80\x93 27. tammikuuta 1850 Berliini) oli preussilainen kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli 1800-luvun kuvanveiston niin sanotun berliinil\xc3\xa4isen koulukunnan perustaja._NEWLINE_Schadow meni vuonna 1778 Berliiniss\xc3\xa4 asuneen flaamilaisen kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4n Jean-Pierre-Antoine Tassaertin oppilaaksi. H\xc3\xa4n opiskeli my\xc3\xb6s Berliinin taideakatemiassa ja vuosina 1785\xe2\x80\x931787 Roomassa Antonio Canovan ja Alexander Trippelin johdolla. Schadowista tuli 1788 Berliinin taideakatemian sihteeri, kuninkaallisen posliinimanufaktuurin mallisuunnittelija ja vuonna 1788 Tassaertin seuraajana Preussin hovikuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4. Vuodesta 1815 aina kuolemaansa asti h\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s taideakatemian johtajana._NEWLINE_Schadowin tunnetuimmat ty\xc3\xb6t olivat hautakivi\xc3\xa4 ja muita muistomerkkej\xc3\xa4. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4inen oli vuonna 1790 Berliinin Dorotheenstadtin kirkkoon valmistunut kreivi Alexander von der Markin hautamuistomerkki, jossa Schadow kuvasi yhdeks\xc3\xa4nvuotiaana kuolleen kreivin vertauskuvallisesti nukkuvana paimenpoikana. Toinen tunnettu ty\xc3\xb6 on Preussin prinsessojen Luisen ja Friederiken marmorinen kaksoismuotokuva vuodelta 1797. Schadow teki my\xc3\xb6s yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Preussin kuninkaallisen rakennusviraston johtavan arkkitehdin Carl Gotthard Langhansin kanssa ja veisti Langhansin suunnitteleman Berliinin Brandenburgin portin p\xc3\xa4\xc3\xa4lle sijoitetun nelivaljakkoa esitt\xc3\xa4neen Quadriga-veistoksen (1793). Schadowin muita julkisia muistomerkkej\xc3\xa4 ovat realistisella tyylill\xc3\xa4 toteutetut Fredrik Suuren patsas Stettiniss\xc3\xa4 (1794), Hans Joachim von Zietenin patsas Berliinin Wilhelmplatzilla (1794), herttua Leopold I:n patsas Berliiniss\xc3\xa4 (1800), Fredrik Suurta esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 veistos Sanssoucin palatsissa (1816), Gebhard Leberecht von Bl\xc3\xbccherin patsas Rostockissa (1819) ja Martti Lutherin muistomerkki Wittenbergiss\xc3\xa4 (1821). H\xc3\xa4n veisti monia muitakin huomattavia muotokuvia ja teki useita veistoksia Baijerin Walhalla-monumenttia varten. Lukuisia Schadowin t\xc3\xb6it\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Berliinin kuninkaallisiin museoihin._NEWLINE_Schadow muistetaan kuvanveiston berliinil\xc3\xa4isen koulukunnan perustajana ja muun muassa Christian Daniel Rauchin sek\xc3\xa4 Friedrich Tieckin opettajana. My\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 vuosinaan Schadow joutui heikentyneen n\xc3\xa4k\xc3\xb6ns\xc3\xa4 vuoksi v\xc3\xa4hitellen luopumaan kuvanveistosta ja keskittyi enemm\xc3\xa4n kirjoittamaan taiteen teoriasta. H\xc3\xa4nen teoksistaan Polyklet (1835) ja National-Physiognomien (1835) otettiin useita painoksia. Schadow teki my\xc3\xb6s karikatyyrej\xc3\xa4 ja piirustuksia._NEWLINE_Schadow oli vuonna 1803 perustamassa Saksan ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 shakkikerhoa._NEWLINE_Johan Gottfried Schadowin poika Rudolf Schadow oli my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4. Toinen poika Friedrich Wilhelm von Schadow oli kuuluisa maalari.'