b'\n_START_ARTICLE_\nFredrik Suuren ratsastajapatsas\n_START_PARAGRAPH_\nFredrik Suuren ratsastajapatsas on Berliinin keskustassa Unter den Linden -puistokadulla sijaitseva patsas, joka esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Preussin kuningas Fredrik II Suurta ratsastamassa hevosella. Se sijaitsee keskell\xc3\xa4 katua Humboldt-yliopiston p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen ja Altes Palaisin kohdalla. Lehmuksia kasvava puistok\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4 alkaa sen takaa._NEWLINE_Monumentaalisen veistoksen toteutti kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Christian Daniel Rauch, ja se paljastettiin vuonna 1851. Rauch oli saanut toimeksiannon muistomerkin suunnittelusta jo vuonna 1839. Fredrik Suuren ratsastajapatsas huipentaa Brandenburgin portilta Berliinin kaupunkilinnalle kulkeneen paraatikadun. Se on Rauchin tunnetuin ty\xc3\xb6 ja toimi 1800-luvulla monien muiden muistomerkkien esikuvana. Sen esikuvana voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Andreas Schl\xc3\xbcterin veist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kuuluisaa Suuren vaaliruhtinaan ratsastajapatsasta._NEWLINE_Muistomerkin kokonaiskorkeus on 13,5 metri\xc3\xa4, josta itse ratsastajapatsas muodostaa 5,66 metri\xc3\xa4 ja jalusta 7,84 metri\xc3\xa4. Veistos esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Fredrik Suurta hevosen sel\xc3\xa4ss\xc3\xa4, pukeutuneena historialliseen univormuun ja kolmikolkkahattuun. Ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen\xc3\xa4 kuvattu kuningas pitelee oikeassa k\xc3\xa4dess\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4velykeppi\xc3\xa4. Jalustan sivuilla on pienempi\xc3\xa4 patsaita, jotka esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t luonnollisessa koossa lukuisia Fredrik Suuren aikalaisia, kuten kenraaleita, virkamiehi\xc3\xa4, taiteilijoita ja oppineita. Jalustan reliefit esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kuninkaan el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheita totta ja tarua yhdistellen. Kymmenien jalustahahmojen joukossa ovat muun muassa filosofi Immanuel Kant, arkkitehti Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff sek\xc3\xa4 runoilijat Gotthold Ephraim Lessing ja Ewald Christian von Kleist._NEWLINE_Patsas ei vaurioitunut toisessa maailmansodassa, koska sen suojaksi rakennettiin betoninen kehikko. DDR:n aikana patsas siirrettiin 1950 pois paikaltaan ja pystytettiin 1963 Potsdamissa sijaitsevan Sanssoucin palatsin puiston Hippodromille. DDR:n virallisen historiankirjoituksen mukaan Fredrik Suuri oli ollut yksinvaltainen ja julma tyranni. Vuosina 1979\xe2\x80\x931980 toteutettiin kuitenkin t\xc3\xa4ysk\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s, kun Preussin historia pyrittiin esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n positiivisessa valossa DDR:n omana esihistoriana. Fredrik Suuri sai kunnianpalautuksen ja h\xc3\xa4net julistettiin uudistajaksi, joka \xe2\x80\x9dtoteutti tahtomattaan historiallisen materialismin lakeja ja edisti porvarillista vallankumousta\xe2\x80\x9d. N\xc3\xa4in my\xc3\xb6s ratsastajapatsas palautettiin Unter den Lindenille joulukuussa 1980. Se tosin sijoitettiin kuusi metri\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 sijoituspaikastaan. Vuosien 1997\xe2\x80\x931999 kunnostuksen yhteydess\xc3\xa4 se sijoitettiin t\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen alkuper\xc3\xa4iselle paikalleen.'