b'\n_START_ARTICLE_\nKulovesi\n_START_SECTION_\nMaantieto\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 3\xc2\xa0642 hehtaaria ja sen pituus on 18,4 kilometri\xc3\xa4. Kulovesi on Suomen 100. suurin j\xc3\xa4rvi. Suurimmat tulojoet ovat Nokianvirta, Siuronkoski, Saikkalanjoki, Lanajoki ja K\xc3\xa4rpp\xc3\xa4l\xc3\xa4njoki, joista Nokianvirta on t\xc3\xa4rkein. J\xc3\xa4rvi on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelty ja sen vedenpinnan korkeus on 57,5 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella, mik\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Rautaveden vedenpinnan korkeus. Kulovett\xc3\xa4 on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelty vuodesta 1957 alkaen ja s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely palvelee sek\xc3\xa4 Melon voimalaitoksen, Tyrv\xc3\xa4\xc3\xa4n voimalaitoksen ja Siuron voimalaitoksen tarpeita ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeuden vakauttamista. J\xc3\xa4rven keskisyvyys on 7 metri\xc3\xa4, mutta syvimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n se on 37 metri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on vett\xc3\xa4 0,26\xc2\xa0km\xc2\xb2. Valuma-alue on laaja, joten veden vaihtuvuus j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on nopeaa. Vesi viipyy Kulovedess\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin vain 21 vuorokautta._NEWLINE_Nokianvirta laskee aluksi Korvelan kohdalla olevaan kolme kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n lahteen, joka yhtyy Kuloveden p\xc3\xa4\xc3\xa4altaaseen Lukkilansalmen ja Haapaniemen salmen kautta. Siell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rveen yhtyy pohjoisesta laskeva Jokisj\xc3\xa4rvi, joka ohittaa Siuron voimalaitoksen vapasti virraten. J\xc3\xa4rven pohjoisrantoja seuraa Tampere\xe2\x80\x93Pori-rata, joka seuraa j\xc3\xa4rven pohjoisrantoja 9 kilometrin matkalla. Erityisen n\xc3\xa4kyvill\xc3\xa4 se kulkee Kuljun ja Urmian v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, kun se seuraa rantoja Kes\xc3\xa4niemen ja Sadanleukaluiden kohdalla. Radan taakse j\xc3\xa4\xc3\xa4 Piikkil\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi, jota on Kuloveden 5,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 lahti. T\xc3\xa4nne laskevat Saikkalanjoen valuma-alueen vedet. Suoniemen kirkon ja Kalmesaaren taakse ty\xc3\xb6ntyy etel\xc3\xa4n suuntaisena 4,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Sarkolanlahti. Lahteen laskee Lanajoki, joka on Sarkolanjoen valuma-alueen laskujoki. Tyrisev\xc3\xa4n, Kutalan ja Kiuralan kohdalla Kutalansaari ahtauttaa Kuloveden pienimuotoiseen saaristoon, jonka virtaukset viivytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4rven j\xc3\xa4\xc3\xa4tymist\xc3\xa4 alkutalvella. Kutalanvuolle ja Hulttistenvuolle ovat virtaukseltaan jokimaisia kapeikkoja. Osa vesist\xc3\xa4 poistuu Kulovedest\xc3\xa4 kiert\xc3\xa4en Kiuralan Isosaaren pohjoispuolen reitti\xc3\xa4 pitkin joko Myllyvuolteen tai Hiedanvuolteen l\xc3\xa4pi. Etel\xc3\xa4inen reitti kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 Salonsaaren Kojolansel\xc3\xa4n ja Rikastensel\xc3\xa4n kautta ja purkautuu siell\xc3\xa4 kapeikon kautta Rautaveteen. Rikastensel\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolella sijaitsee K\xc3\xa4rpp\xc3\xa4l\xc3\xa4nlahti, johon laskee K\xc3\xa4rpp\xc3\xa4l\xc3\xa4njoki.\n_START_SECTION_\nSaaret\n_START_PARAGRAPH_\nKulovedess\xc3\xa4 on 54 saarta, joiden pinta-alat ovat yhteens\xc3\xa4 362 hehtaaria ja joiden rantaviivan yhteispituus on 39 kilometri\xc3\xa4. Alle hehtaarin kokoisia saaria on 41, joista alle aarin kokoisia on viisi. Yli hehtaarin kokoisia saaria 13, joista Salonsaari on suurimpana yli neli\xc3\xb6kilometrin laajuinen._NEWLINE_Kuljun Isosaari on j\xc3\xa4rven pohjoisosan suurin saari. Sen rinnalla sijaitsevat pienet Lehti-, Risti- ja Halkosaaret. Keskell\xc3\xa4 selk\xc3\xa4\xc3\xa4 sijaitsevat pienet Selk\xc3\xa4saari ja Karhusaari ja l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Urmiaa sijaitsee yksin\xc3\xa4inen Hanhisaari. Sadanleukaluut, eli Elssansaari, erottaa Kuloj\xc3\xa4rven sel\xc3\xa4n Piikkil\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4, mutta rautatien takia se vaikuttaa niemelt\xc3\xa4. Tyrisev\xc3\xa4n ja Suoniemen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ovat suuren sel\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4iset etel\xc3\xa4iset saaret. Niit\xc3\xa4 ovat Kalmesaari (my\xc3\xb6s Kalmetsaari), Maijansaari, Sarasaari, Latosaari, Muurassaari ja J\xc3\xa4nessaari. Suurin saari Salonsaari, joka on 4,3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 3,4 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, erottaa Kuloveden Rautavedest\xc3\xa4. Saman tekee pienempi 1,2 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Kiuralan Isosaari. Toiseksi suurin saari on Kutalansaari. Se on 1,8 kilometr\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja jonka 1,7 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 niemi Salonnokka kasvattaa saaren pituudeksi 3,2 kilometri\xc3\xa4. Muita edellisten l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4 olevia suurempia saaria ovat Vatulansaari, Karhunsaari, Kaukue, Haapasaari, Peltosaari ja M\xc3\xa4ntysaari.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven rantaviiva on 153 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, josta 39 kilometri\xc3\xa4 kuuluu saarille. Rannat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin moreeni- ja kalliopohjaista mets\xc3\xa4maastoa. Paikoitellen muun muassa lahdenpohjukoissa ja loivissa rinteiss\xc3\xa4 on savipohjaisia peltomaita. Monet j\xc3\xa4rveen laskevista joista ja ojista alkavat mets\xc3\xa4maista, mutta tuovat sitten vedet peltomaiden l\xc3\xa4pi. Merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 taajamia Kuloveden rannoilla ovat Nokian Siuro ja Suoniemi. Viimeksi mainittu on samalla entinen kunta, joka liittyi Nokian kauppalaan vuonna 1973. Sastamalan kylist\xc3\xa4 muun muassa Karkunkyl\xc3\xa4, Kutala ja Tyrisev\xc3\xa4 sijaitsevat Kuloveden rannoilla.\n_START_SECTION_\nVeden laatu\n_START_PARAGRAPH_\nKuloveden vedenlaatua seurataan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti Tampereen seudun yhteistarkkailun puitteissa. N\xc3\xa4ytteit\xc3\xa4 otetaan kahden syv\xc3\xa4nteen pohjalta Kes\xc3\xa4niemen edustalla ja Kalmesaaren vieress\xc3\xa4._NEWLINE_Aikaisemmin Kuloveden laatu on ollut huono, mutta vedensuojelus\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset ovat vaikuttaneet veden laatuun parantavasti. Syyn\xc3\xa4 ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa vesist\xc3\xb6n yl\xc3\xa4juoksulla tapahtunut kuormituksen v\xc3\xa4heneminen ja Kuloveden alueella tapahtuneet muutokset. Muun muassa Nokia Oy:n lopetettua selluloosan valmistuksen, laski happea kuluttava kuormitus tuntuvasti. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Kuloveden vesi on sameahkoa ja liev\xc3\xa4sti ruskeaa. Sen happamuustaso on normaali. Vaikka tulevien vesien fosforipitoisuudet ovat Nokianvirtaa lukuun ottamatta alhaisia, ovat Kulovesi ja Rautavesi s\xc3\xa4ilyneet liev\xc3\xa4sti rehevin\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena lev\xc3\xa4t lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t kes\xc3\xa4isin hyvin ja lev\xc3\xa4kukintaa esiintyy s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti._NEWLINE_Kes\xc3\xa4niemen edustan syv\xc3\xa4nteess\xc3\xa4 ei ole todettu talvisin happikatoa, mutta Kalmesaaren viereisess\xc3\xa4 syv\xc3\xa4nteess\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 on ollut melko s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti ja siell\xc3\xa4 pohjan l\xc3\xa4heinen vesikerros on ollut jopa t\xc3\xa4ysin hapeton. Kes\xc3\xa4isin ongelmaa ei esiinny yht\xc3\xa4 vakavana. P\xc3\xa4\xc3\xa4llysveden happiongelmat ovat l\xc3\xa4hes h\xc3\xa4vinneet mets\xc3\xa4teollisuuden j\xc3\xa4tevesien v\xc3\xa4hennytty\xc3\xa4._NEWLINE_Kuloveden vedenlaatu vaihtelee hyv\xc3\xa4n ja v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4v\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Parhaimmillaan vedenlaatu on talvisin, jolloin vesi on liev\xc3\xa4sti sameaa ja ravinnetaso on alhainen. Kes\xc3\xa4isin vedenlaatu on selv\xc3\xa4sti heikompi, sill\xc3\xa4 ravinnetaso nousee l\xc3\xa4helle rehevien vesien rajaa ja lev\xc3\xa4\xc3\xa4 esiintyy silmin n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kokonaisuudessaan vedenlaatu on tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4rven vedet ovat uimakelpoisia._NEWLINE_Sarkolanlahti, johon Lanajoki laskee, on jonkin verran rehev\xc3\xb6itynyt. Vahalahti, ja siin\xc3\xa4 sijaitseva Pumpulinlahti, on kasvanut jo l\xc3\xa4hes umpeen. Sen syyn\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n valuma-alueella olevien soiden ojituksia. K\xc3\xa4rpp\xc3\xa4l\xc3\xa4nlahteen laskevan K\xc3\xa4rpp\xc3\xa4l\xc3\xa4njoen tuoma hajakuormitus nostaa lahden ravinnepitoisuuksia.\n_START_SECTION_\nKalalajit ja kalastus\n_START_PARAGRAPH_\nKulovesi yhdess\xc3\xa4 Rautaveden kanssa muodostaa yhden maan parhaista kuhanpyyntialueista. Kuhan lis\xc3\xa4ksi Kuloveden huomattavimpia saaliskaloja ovat sulkava, hauki, ahven, s\xc3\xa4rki ja toutain, joista sulkava on runsain saalislaji. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 voi tavata ainakin siikaa, lahnaa, j\xc3\xa4rviruutanaa ja kuoretta. J\xc3\xa4rveen on tehty s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti kala- ja rapuistutuksia. Vuosien 2008\xe2\x88\x922012 aikana ovat olleet istutettuja lajeina kuha, harjus, kirjolohi, j\xc3\xa4rvilohi ja j\xc3\xa4rvitaimen. Aikaisempina vuosina istutettiin my\xc3\xb6s tavallisempia lajeja: hauki, siika, ankerias, karppi, toutain, suutari ja t\xc3\xa4pl\xc3\xa4rapu._NEWLINE_Suomessa uhanalainen Toutain lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy Rautavedess\xc3\xa4, Kulovedess\xc3\xa4 ja Kokoem\xc3\xa4enjoessa. Sen t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t kutualueet Kulovedell\xc3\xa4 sijaitsevat Siuronkoskessa ja Lukkisalmessa. Kuha lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy saarten rantavedess\xc3\xa4, mutta erityisesti Siuronkoskessa, Majansaaren pohjoispuolella ja Kalmetsaaren it\xc3\xa4puolella.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nSiuron kanjoniksi kutsutaan entist\xc3\xa4 Nokianvirran uomaa, joka erottuu selv\xc3\xa4sti maisemassa. Sen kautta purkautuivat hetken aikaa Nokianvirran vedet Kuloveteen, mutta noin 5000 vuotta sitten kallio antoi sivusta periksi ja virta haki itselleen uuden uoman ja laskee nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Lukkilansalmen kautta Kuloveteen._NEWLINE_Kulovesi oli my\xc3\xb6s Tampereen ja Porin v\xc3\xa4lisen rautatien liikennepaikan nimi. Seisake sijaitsi Kuljun kartanon kohdalla muutaman kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Siurosta Porin suuntaan. Seisake nimettiin j\xc3\xa4rven mukaan, koska Kulju-niminen rautatieliikennepaikka sijaitsi jo ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n Riihim\xc3\xa4ki\xe2\x80\x93Tampere-radalla Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kuloveden seisake avattiin liikenteelle Porin radan valmistuessa vuonna 1895 ja lakkautettiin v\xc3\xa4h\xc3\xa4isen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n vuoksi vuonna 1972. Kulovesi on lis\xc3\xa4ksi ollut alueen postitoimipaikan nimen\xc3\xa4.'