b'\n_START_ARTICLE_\nSelma Lundahl\n_START_SECTION_\nVarhaiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nLundahlin is\xc3\xa4 oli Karjalohjalla syntynyt kellosepp\xc3\xa4 Henrik Johan Heerman (1820\xe2\x80\x931891) ja \xc3\xa4iti porilainen Anna Ulrika Gr\xc3\xb6nlund (1820\xe2\x80\x931887). H\xc3\xa4n opiskeli Porin ruotsalaisessa tytt\xc3\xb6koulussa esiintyen samalla harrastajateattereissa, ja oli my\xc3\xb6hemmin mukana ruotsalaisen August Westermarkin johtamassa Unga Finska Teater -seurueessa. Westermarkin ryhm\xc3\xa4n lopetettua toimintansa Lundahl palasi kotikaupunkiinsa, kunnes Kaarlo Bergbom pyysi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1872 liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaperustamaansa Suomalaiseen Teatteriin.\n_START_SECTION_\nAika huipulla\n_START_PARAGRAPH_\nLundahl oli mukana suomenkielisen ammattiteatterin kaikkien aikojen ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 esityksess\xc3\xa4, jonka Suomalainen Teatteri antoi Porissa Hotelli Otavan tiloissa 13. lokakuuta 1872. H\xc3\xa4n oli ruotsalaisen Charlotte Raa-Winterhjelmin ohella ensimm\xc3\xa4inen teatterin naisp\xc3\xa4\xc3\xa4roolien esitt\xc3\xa4j\xc3\xa4. Lundahl oli n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 my\xc3\xb6s maaliskuussa 1873, kun Suomalainen Teatteri esiintyi ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa Helsingiss\xc3\xa4. Tuolloin h\xc3\xa4net n\xc3\xa4htiin Aleksis Kiven Margaretan naisp\xc3\xa4\xc3\xa4osassa. Nuoresta i\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta Lundahl sai alusta l\xc3\xa4htien p\xc3\xa4\xc3\xa4rooleja, kuten Maria Tudorin osan Victor Hugon samannimisess\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4, kuningatar Elisabet I:n roolin Friedrich Schillerin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Maria Stuart ja Madame de Pompadourin osan Albert Emil Brachvogelin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Narcisse Rameau. H\xc3\xa4n paneutui tarkasti rooleihinsa ja sai my\xc3\xb6s paljon kiitosta ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Lundahl oli yhdess\xc3\xa4 Aurora Toikan kanssa Suomalaisen Teatterin alkuvuosien k\xc3\xa4ytetyimpi\xc3\xa4 naisn\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6it\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen kehuttiin olevan \xe2\x80\x9dsulokasliikkeinen ja vieh\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, mutta Lundahl kohtasi my\xc3\xb6s kritiikki\xc3\xa4, jonka mukaan h\xc3\xa4n vetosi enemm\xc3\xa4n kauneudellaan kuin taidoillaan. My\xc3\xb6s Lundahlin nuorempi sisar Cecilia oli jonkin aikaa kiinnitettyn\xc3\xa4 Suomalaiseen Teatteriin, mutta j\xc3\xa4tti n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6t nopeasti avioiduttuaan.\n_START_SECTION_\nTeatteriura p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1874 h\xc3\xa4n solmi Turussa avioliiton Suomalaisen Teatterin n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n Arthur Lundahlin kanssa. Pariskunnalle syntyi viisi lasta, joista tunnettu on everstiluutnatti Lars W. Lundahl. Arthur Lundahl kuoli hein\xc3\xa4kuussa 1879, jonka j\xc3\xa4lkeen Selman oli vaikeaa p\xc3\xa4rj\xc3\xa4t\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4n pienen lapsen kanssa. Lapsista ensimm\xc3\xa4inen oli kuollut jo alle vuoden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ja nuorin syntyi vasta Arthurin kuoleman j\xc3\xa4lkeen. Lundahlin roolit v\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t ja alkuvuosien raskailla teatterikiertueilla syntyneet terveysongelmat veiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4net jopa sairaalaan. Lopulta Lundahl joutui lopettamaan uransa lavantaudin aiheuttaman muistisairauden vuoksi jo vuonna 1884. N\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nuransa p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Lundahl haki lohtua erilaisista uskonlahkoista, ja avasi syksyll\xc3\xa4 1885 parturi-kampaamon Viipuriin, jossa h\xc3\xa4n tutustui varhaisessa naisasialiikkeess\xc3\xa4 vaikuttaneeseen kirjailijaan Hanna Ongeliniin. He joutuivat ilke\xc3\xa4mielisten puheiden kohteeksi, ja tekiv\xc3\xa4t elokuussa 1886 painokanteen Wiborgsbladetissa julkaistusta pakinasta, jossa kirjoitettiin \xe2\x80\x9der\xc3\xa4\xc3\xa4n taiteilijaparin vaiheista ja seikkailuista\xe2\x80\x9d. Raastuvanoikeus tuomitsi lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajan sakkoihin, mutta naiset muuttivat kaupungista viel\xc3\xa4 samana syksyn\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nViimeiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nViipurin j\xc3\xa4lkeen Lundahl asettui Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonne my\xc3\xb6s Ongelin muutti h\xc3\xa4nen luokseen jatkamaan kirjailijanty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n. K\xc3\xb6yhyydess\xc3\xa4 el\xc3\xa4nyt Lundahl avioitui norjalaisen liikemiehen Isak Bergstr\xc3\xb6min kanssa vuonna 1899 ja muutti Norjaan, josta h\xc3\xa4n j\xc3\xa4lleen leskeksi j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4\xc3\xa4n palasi Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4n Lundahl oli jo l\xc3\xa4hes unohdettu, kunnes toimittajat Kaarlo Aatra ja Fanny Davidsson nostivat h\xc3\xa4net 1920-luvulla julkisuuteen yhten\xc3\xa4 suomalaisen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6taiteen pioneereista ja viimeisen\xc3\xa4 Kaarlo Bergbomin aikalaisena. Viimeiset elinvuotensa Lundahl vietti Pyynikill\xc3\xa4 toimineessa ruotsinkielisess\xc3\xa4 mummokodissa ja Koukkuniemen kunnalliskodissa, jossa h\xc3\xa4n kuoli 81-vuotiaana lokakuussa 1934. Lundahl haudattiin Kalevankankaan hautausmaalle, jossa siunauksen toimitti tuomiorovasti K. H. Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4.'