b'\n_START_ARTICLE_\nSauvo\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nSauvo sijaitsee Paimionlahden ja Halikonlahden v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 kannaksella Kemi\xc3\xb6n saaren pohjoispuolella. Karunanselk\xc3\xa4 ja Halslahdenselk\xc3\xa4 erottavat Sauvon Kemi\xc3\xb6st\xc3\xa4. Pohjoisessa Sauvolla on maarajaa Paimion ja Salon kanssa._NEWLINE_Sauvon suurimmat joet ovat Sauvonjoki, Ruonanjoki ja Vallerinnanoja, joista Sauvonjoki ja Vallerinnanoja laskevat kuivuneeseen Sauvonlahteen. Sauvonjoen suistossa sijaitseva Tapilanlahden alue on Sauvon ainoa Natura-kohde. Se on linnustollisesti monipuolinen, ja my\xc3\xb6s alueen kasvillisuus on monipuolista ja varsinkin edelleen laidunnettujen rantaniittyjen, pienialaisten ketojen sek\xc3\xa4 tervalepp\xc3\xa4haan kasvisto on hyvin edustavaa._NEWLINE_Lahden pohjukasta on muodostunut Leiskunsyv\xc3\xa4n j\xc3\xa4rvi. Kunnan alueella on kolme muuta j\xc3\xa4rve\xc3\xa4: Timarinj\xc3\xa4rvi, Silkkil\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi ja Koorlanj\xc3\xa4rvi, joista Silkkil\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi on kunnan suurin. Sauvon etel\xc3\xa4osassa on lukuisia saaria, joista suurin on Kupiluoto joka on yhdistetty mantereeseen sillalla._NEWLINE_Sauvosta on matkaa Saloon 28 kilometri\xc3\xa4, Turkuun 32 kilometri\xc3\xa4 ja Helsinkiin 140 kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t kirkonkirjojen mukaan\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on lista Sauvon kylist\xc3\xa4 kirkonkirjojen mukaan. Osa nimist\xc3\xb6st\xc3\xa4 on vanhassa kirjoitusasussa._NEWLINE_Alsila (Alsb\xc3\xb6le), Ampola (Amb\xc3\xb6le), Louhela (Birkk\xc3\xa4rr), Britsb\xc3\xb6le, Br\xc3\xa4nk\xc3\xa4rr, Dals, Danskulla, Dikarb\xc3\xb6le, Finkulla, Finskyl\xc3\xa4, Flossb\xc3\xb6le, Foudila, Gripsb\xc3\xb6le, Haarakallio, Haddb\xc3\xb6le, Hallela, Hemb\xc3\xb6le, Holvastb\xc3\xb6le, H\xc3\xa4nnikb\xc3\xb6le, H\xc3\xa4nn\xc3\xa4l\xc3\xa4, H\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4, Ingniemi, Isom\xc3\xa4kip\xc3\xa4\xc3\xa4, Isopalike, Isosilkkil\xc3\xa4, J\xc3\xa4rvenkyl\xc3\xa4, Kalainen, Kaukola, Kavalto, Kirkonkyl\xc3\xa4, Knappb\xc3\xb6le, Koorla, Korpela, Korsn\xc3\xa4s, Korvala, Koski, Kosundb\xc3\xb6le, Kouttu (Koutb\xc3\xb6le), Kuggb\xc3\xb6le, Kursalo, Laairinen, Lattmark, Lautkankare, Liesniemi, Liivala, Luola, Lurb\xc3\xb6le, Marike, Martb\xc3\xb6le, Mattb\xc3\xb6le, M\xc3\xa4enala, Naarslahti, Nummenp\xc3\xa4\xc3\xa4, Osmalahti, Paddainen, Pappila, Patarautila, Pyril\xc3\xa4, Raitniemi, Rajalahti, Rikaniemi, Ristniemi, Ruona, Ruonlahti, Salmensuu, Salmi, Sarapisto, Saustila, Sillankorva, Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4, Siuri, Sk\xc3\xb6rsb\xc3\xb6le, Sl\xc3\xa4tsb\xc3\xb6le, Sodab\xc3\xb6le, Sorrb\xc3\xb6le, Sunnanberg, Svartsb\xc3\xb6le, Syd\xc3\xa4nmaa, Tallb\xc3\xb6le, Tapila, Timperl\xc3\xa4, Vahtinen, Vartsalo, Vesti, Vuotkulla, V\xc3\xa4h\xc3\xa4kyl\xc3\xa4, V\xc3\xa4h\xc3\xa4m\xc3\xa4kip\xc3\xa4\xc3\xa4, V\xc3\xa4h\xc3\xa4palike, V\xc3\xa4h\xc3\xa4silkkil\xc3\xa4, V\xc3\xa4sterkulla, Ylistaro, \xc3\x85kers._NEWLINE_Entiseen Karunan kuntaan kuuluneet kyl\xc3\xa4t on lueteltu Karuna-artikkelissa.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Sauvossa oli 3 007 asukasta, joista 1 253 asui taajamissa, 1 736 haja-asutusalueilla ja 18 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Sauvon taajama-aste on 41,9\xc2\xa0%. Sauvon taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Sauvon kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 253 asukasta.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSauvossa on tehty runsaasti arkeologisia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 rautakaudelta. Kirjallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 Sauvo mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1335, jolloin Turun tuomiokirkon Mustan kirjan mukaan Sauvon kirkkoherra Ascerus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti testamentata Korpelasta hankkimansa maatilan Turun tuomiokirkolle._NEWLINE_Sauvon kivikirkko on nykyk\xc3\xa4sityksen mukaan palvellut seurakuntaansa 1400-luvulta l\xc3\xa4htien. Kirkon holvit on rakentanut 1460-luvulla Pietari Kemi\xc3\xb6l\xc3\xa4inen. Seuraavalla vuosikymmenell\xc3\xa4 valmistui kalkkimaalauskoristelu. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ovat olleet j\xc3\xa4lleen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 vuodesta 1971 l\xc3\xa4htien, jolloin konservointity\xc3\xb6 saatiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen._NEWLINE_Karunan kappeliseurakunta syntyi 1600-luvun lopulla, jolloin Karunan kartanon is\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Arvid Horn af \xc3\x85minne rakennutti seurakunnan kirkon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vanha puukirkko luovutettiin Seurasaaren ulkomuseolle. Arkkitehti Josef Stenb\xc3\xa4ckin piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4 uusi kivikirkko valmistui vuonna 1910._NEWLINE_Aatelissukujen mahtiajoista on Sauvon kirkossa muistoina harvinaisen runsas kokoelma puisia hautavaakunoita. Historia tuntee vanhoja kartanoita jo 1300-luvun ensimm\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 puoliskolta: Paddaisten kartano mainitaan vuonna 1326, ja Ruonan kartano vuonna 1350._NEWLINE_Kartanoperinne heijastuu my\xc3\xb6s kunnan vaakunassa. Siin\xc3\xa4 kannukset viittaavat paikkakunnan historian aatelismahtiin. Naakka eli sauvolaisittain "hakkinen" on asustanut kirkon tornirakennelmissa l\xc3\xa4hes seitsem\xc3\xa4n vuosisataa.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2015 Sauvossa oli 736 ty\xc3\xb6paikkaa, joista 20% alkutuotannossa, 17% jalostuksessa ja 60% palvelualoilla. _NEWLINE_Vuonna 2016 eniten yhteis\xc3\xb6veroa maksaneet yritykset olivat polttonestekuljetuksiin erikoistunut kuljetusliike T. Rusi Oy,  Metalliasennus Huuhka Oy ja kasvinviljely\xc3\xa4 harjoittava J.Suominen Oy.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nSauvon kautta kulkee seututie 181, joka alkaa valtatie 10:lt\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy Kemi\xc3\xb6nsaareen. Tie ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Sauvon ja Kemi\xc3\xb6nsaaren v\xc3\xa4lisen Kemi\xc3\xb6nsalmen Rungonsalmen siltaa pitkin. Vuonna 1972 valmistuneet tieyhteys ja silta korvasivat kaksi lossia, Ekn\xc3\xa4sin lossin hieman sillan l\xc3\xa4nsipuolella ja Rajalahden-Lappdalin lossin vanhalla Sauvo\xe2\x80\x93Kemi\xc3\xb6-maantiell\xc3\xa4 noin kuusi kilometri\xc3\xa4 sillasta it\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nSauvon pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla palvikinkun paloista, lantusta ja perunasta keitetty holomuussi sek\xc3\xa4 makea hapanleip\xc3\xa4 setsuuri.'