b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xb6yt\xc3\xa4neenlahti\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,6 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 600 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Se sijaitsee Koljonsel\xc3\xa4n Huhkaimensel\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolella. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on kartan mukaan kolme saarta, jotka sijaitsevat samalla rannalla per\xc3\xa4kk\xc3\xa4in. Saarista suurin on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n V\xc3\xa4stiluoto. J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 4,9 kilometri\xc3\xa4 ja sen rannat ovat l\xc3\xa4hes jokaisessa suunnassa peltomaata. Rantaviivan tuntumassa voi sijaita mets\xc3\xa4inen suojavy\xc3\xb6hyke. J\xc3\xa4rven l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sijaitsee kymmenen maatilaa ja j\xc3\xa4rven rannoille on rakennettu 14 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteilt\xc3\xa4 3280, 3281 tai niilt\xc3\xa4 haarautuvilta muilta kyl\xc3\xa4teilt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 35) L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden alueeseen (35.72) , jonka Koljonsel\xc3\xa4n alueeseen (35.722) se kuuluu. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 84,2 metri\xc3\xa4 mpy. Siihen on johdettu seitsem\xc3\xa4n pelto-ojaa, joista suurin on kaakkoisrantaan laskeva V\xc3\xa4stil\xc3\xa4njoki. Se on V\xc3\xa4stil\xc3\xa4njoen valuma-alueen (35.725) laskujoki, joka saa alkunsa Iso-L\xc3\xb6yt\xc3\xa4nest\xc3\xa4 (891 hehtaaria). L\xc3\xb6yt\xc3\xa4neenlahti laskee K\xc3\xa4kisalmen kautta Koljonsel\xc3\xa4n Huhkaimensel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Hevosniemensalmeen.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1855\xe2\x88\x921856 Kalmbergin kartastossa K\xc3\xa4kisalmi on kauttaaltaan leve\xc3\xa4 salmi ja kartan mukaan L\xc3\xb6yt\xc3\xa4neenlahti on Koljonsel\xc3\xa4n aito lahti. L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden ja samalla Koljonsel\xc3\xa4n vedenpinta aleni vuoden 1830 Kaivannon kanavan tapaturmassa. Vanhassa kartassa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tapahtuman vaikutukset eiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4y, sill\xc3\xa4 se on piirretty k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en pohjatietoina tapaturmaa edelt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkarttoja. Sama tilanne on kuitenkin havaittavissa Anders Colleenin vuonna 1752 piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkartasta. My\xc3\xb6hemmin alentunut vedenpinta on kaventanut K\xc3\xa4kisalmea ja se on siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien alkanut kasvaa umpeen._NEWLINE_Vuoden 1864 Senaatin kartastossa sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven rannat ett\xc3\xa4 jokien ja ojien varret on raivattu niityiksi ja ylemm\xc3\xa4t alueet peltoalueeksi. J\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 sijaitsevat Attilan, P\xc3\xa4\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ja Puharilan ryhm\xc3\xa4kyl\xc3\xa4t, joiden ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 pellot sijaitsivat. Vuoden 1930 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkartassa j\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n peltoala on saman suuruinen kuin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta rantojen tuntumassa on edelleen joitakin niittyj\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 otetaan viljelyk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n my\xc3\xb6hemmin._NEWLINE_Vuoden 1957 peruskartassa j\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on nykyist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n peltomaata. K\xc3\xa4kisalmen suulle on vuoden 1977 karttaan ruopattu veneily\xc3\xa4 varten oma kanava, joka on edelleen nykykartoissa n\xc3\xa4kyviss\xc3\xa4.'