b'\n_START_ARTICLE_\nRuija\n_START_PARAGRAPH_\nRuija (norj. Finnmark) on historiallinen maakunta Norjan Lapissa. Ruijaan kuuluu laajemmassa merkityksess\xc3\xa4 Finnmarkin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s osa Tromssan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin it\xc3\xa4osaa Malankivuonoon asti. Merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 vuonoja Malangista it\xc3\xa4\xc3\xa4n on j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 Yyke\xc3\xa4nvuono, Naavuono, Alattionvuono, Porsankivuono, Laisvuono, Tenonvuono ja Varanginvuono. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 vuonojen halkomaa merenrantaa kutsutaan my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Ruijanranta. V\xc3\xa4est\xc3\xb6n muodostavat norjalaiset, saamelaiset ja kveenit, suomalaisper\xc3\xa4inen v\xc3\xa4est\xc3\xb6. Kielellisesti saamenkielisi\xc3\xa4 on 10 prosenttia ja suomenkielisi\xc3\xa4 kolme prosenttia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi useat Ruijaan kuuluvat kunnat ovat kaksi- tai monikielisi\xc3\xa4 ja niinp\xc3\xa4 liikennemerkeiss\xc3\xa4kin n\xc3\xa4kee norjan lis\xc3\xa4ksi usein my\xc3\xb6s saamea ja suomea. Kveenej\xc3\xa4 asuu eniten Ruijan it\xc3\xa4osassa Varanginvuonon ja Porsankivuonon rannikolla. Siell\xc3\xa4 sijaitsee my\xc3\xb6s Porsangin kunta, jossa kveenin kielell\xc3\xa4 on virallinen asema. Kveeneiksi nimitettyj\xc3\xa4 suomalaisia muutti Ruijaan 1600-luvulta l\xc3\xa4htien, laajimmillaan muutto oli 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Tutkimus on osoittanut, ett\xc3\xa4 Ruijan monen paikkakunnan suomenkielinen nimi on alkuper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n norjalaista nime\xc3\xa4 vanhempi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisin asutus kuuluu j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden loppupuolelle ajoittuvaan Ruijan eli Komsan kulttuuriin. Ruijan pronssi- ja rautakautisia asukkaita pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n saamelaisten esivanhempina. Norjalaisia alueelle siirtyi keskiajalla, 1200-luvulta l\xc3\xa4htien. _NEWLINE_Valtiollinen kehitys aiheutti 1500-luvulta l\xc3\xa4htien Fennoskandian pohjoisosien omistukseen liittyvi\xc3\xa4 alueriitoja Ruotsin, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Tanska-Norjan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhassa vuonna 1595 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 luopui vaatimuksistaan, ja Kn\xc3\xa4redin rauhassa 1613 Tanska-Norja sai yksinoikeuden Ruijan rannikkoalueisiin. N\xc3\xa4in ollen koko Ruija oli norjalaisen hallinnon alaisuudessa. Vuonna 1751 tehdyn Ruotsin ja Tanska-Norjan v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 rajank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 rajaksi tuli Tenojoki sek\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Norjan kesken 1826 Paatsjoki. _NEWLINE_Ruijan suomalais- ja saamelaisper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 asutuksesta, paikannimist\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja historiasta johtuen alue her\xc3\xa4tti 1900-luvun alkupuolella kiinnostusta suomalaisissa heimoaktiiveissa. Ruijan alue kuului alueisiin, jotka joidenkin suomalaisten heimoaktiivien suunnitelmissa muodostaisivat niin sanotun Suur-Suomen. Akateeminen Karjala-Seura ja Suomalaisuuden liitto tekiv\xc3\xa4t Ruijan suomalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n kohdistuvaa aktiivista heimoty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Norjassa virisi pelko suomalaisesta vaarasta. Kveeniv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6\xc3\xa4 alettiin norjalaistaa samantapaisin keinoin kuin suomalaisia ruotsalaistettiin Ruotsissa tai ven\xc3\xa4l\xc3\xa4istettiin It\xc3\xa4-Karjalassa. P\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen keino oli kulttuuri- ja kielipoliittinen syrjint\xc3\xa4 koululaitoksen kautta, norjankielinen joukkoviestint\xc3\xa4 ja niin sanottu kaaderipolitiikka. Suomen kielen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja arvostusta pyrittiin v\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja suomenkielisten etninen identiteetti ja kulttuuri pyrittiin h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nMaakunnan tuho toisen maailmansodan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan loppuvaiheessa natsi-Saksan pohjoinen armeija vet\xc3\xa4ytyi Suomesta ja Pohjois-Norjasta Ruijan kautta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in pohjoisen armeijan komentaja (saks. Wehrmachtsbefehlshaber Nord) Lothar Rendulic m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Hitlerin k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4 koko Ruijan pakkoevakuoitavaksi ja sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4vitett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Saksalaiset kuljettivat alueen yli 50\xc2\xa0000 siviili\xc3\xa4 etel\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi. Tyhjennetyn maakunnan rakennukset tuhottiin. H\xc3\xa4vitys aloitettiin lokakuun lopulla 1944 ja tuhopoltot jatkuivat tammikuulle 1945. 11\xc2\xa0000 asunrakennusta ja vajaat 5\xc2\xa0000 navetta- tai ulkorakennusta poltettiin, sek\xc3\xa4 muun muassa 21 sairaalaa ja 27 kirkkoa. Samaten poltettiin alueen kalastusveneet ja -laivat.'