b'\n_START_ARTICLE_\nKoij\xc3\xa4rvi-liike\n_START_PARAGRAPH_\nKoij\xc3\xa4rvi-liike oli Suomessa kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1979 syntynyt ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6liike, jonka tarkoituksena oli est\xc3\xa4\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 lintualueena pidetyn Koij\xc3\xa4rven kuivaaminen. Liike kokosi aikakauden hajanaiset, pieniss\xc3\xa4 piireiss\xc3\xa4 toimineet luontoaktivistit yhdeksi kansanliikkeeksi.\n_START_SECTION_\nTapahtumien kulku\n_START_PARAGRAPH_\nKoij\xc3\xa4rvi on varsin matala, ja jo 1930-luvulla sen odotettiin v\xc3\xa4hitellen kuivuvan kokonaan. Maarekisteriin se merkittiinkin jo tuolloin kuivaksi maaksi. Kun alueella kuitenkin oli runsas ja monimuotoinen pesim\xc3\xa4linnusto, luonnontutkijat luokittelivat sen Suomen arvokkaimpiin lintuj\xc3\xa4rviin kuuluvaksi. J\xc3\xa4rvi oli 1960-luvun lopulla kasvanut jo suurimmaksi osaksi umpeen._NEWLINE_1970-luvun lopulla k\xc3\xa4ytiin kiistaa siit\xc3\xa4, oliko maanomistajilla oikeus kuivata Koij\xc3\xa4rvi kokonaan. Kun asian ratkaisu vesioikeudessa viiv\xc3\xa4styi, maanomistajat ryhtyiv\xc3\xa4t huhtikuussa 1979 omavaltaisesti syvent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n laskuojaa j\xc3\xa4rven kuivattamiseksi, vaikka asian oikeusk\xc3\xa4sittely oli viel\xc3\xa4 kesken. Kun tieto tuli julkisuuteen, luonnonsuojelijat ryhtyiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti vastatoimiin. Koij\xc3\xa4rvi-liikkeen j\xc3\xa4senet ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t 21. huhtikuuta 1979 Koij\xc3\xa4rvelle ja rakensivat paikalle omin luvin padon, jolla pyrittiin pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rven vedenkorkeus sopivalla tasolla ja est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rven kuivaushanke. Aktivistit k\xc3\xb6yttiv\xc3\xa4t itsens\xc3\xa4 padon purkamista varten tuotuihin puskutraktoreihin kettingeill\xc3\xa4 ja poliisit joutuivat irrottamaan mielenosoittajat v\xc3\xa4kisin. Viranomaiset ja urakoitsijat r\xc3\xa4j\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t padon, mutta luonnonsuojelijat rakentelivat laskuojaan yh\xc3\xa4 uusia esteit\xc3\xa4. Koij\xc3\xa4rven tapahtumat her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t melkoisesti huomiota tiedotusv\xc3\xa4lineiss\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 "virallisten" luonnonsuojeluj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen empimiseen ty\xc3\xb6l\xc3\xa4styneet aktivistit k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4tkin tietoisesti ja tehokkaasti hyv\xc3\xa4kseen._NEWLINE_Timo J\xc3\xa4rvikosken tutkimuksen mukaan liikkeen j\xc3\xa4senet kokivat ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ongelmat yhteiskunnallisina kysymyksin\xc3\xa4 ja pyrkiv\xc3\xa4t teoillaan arvostelemaan kulutusyhteiskuntaa. Kansanedustajista vain LKP:n Anneli Kivitie ja Terhi Nieminen antoivat tukensa liikkeelle paikan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Koij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4._NEWLINE_Koij\xc3\xa4rven tapahtumista nostettiin syyte kahliutuneita vastaan ja oikeudenk\xc3\xa4ynti Tammelan kihlakunnanoikeudessa alkoi pitk\xc3\xa4n valmistelun j\xc3\xa4lkeen toukokuussa 1982. Oikeuteen haastettiin kaikkiaan 112 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4, joista osa oli alaik\xc3\xa4isi\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden osalta oikeuden istunnot k\xc3\xa4ytiin suljetuin ovin. Kaikkiaan 101 syytettyin\xc3\xa4 ollutta luonnonsuojelijaa tuomittiin joulukuussa 1982 sakkoihin niskoittelusta ja haitanteosta viranomaisille. Suurin sakkorangaistus oli yli 2000 markkaa. Alaik\xc3\xa4iset syytettyin\xc3\xa4 olleet j\xc3\xa4tettiin tuomitsematta.  P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksest\xc3\xa4 valitettiin Turun hovioikeuteen, joka kuitenkin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si kihlakunnanoikeuden k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n asian uudelleen, koska er\xc3\xa4s lautamiehen\xc3\xa4 toiminut maanviljelij\xc3\xa4 oli ollut asianosainen ja siten esteellinen.  Asia p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi aikanaan korkeimpaan oikeuteen asti, jonka antaman p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen lyhyt tiivistelm\xc3\xa4 kuuluu seuraavasti:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbSyytetyt olivat maansiirtoty\xc3\xb6maalla tunkeutuneet kaivinkoneen toimintas\xc3\xa4teen sis\xc3\xa4puolelle, jolloin koneen kuljettajan oli ollut luovuttava k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 konetta, koska h\xc3\xa4n muutoin olisi saattanut aiheuttaa tahallansa tai tuottamuksellaan koneen toimintas\xc3\xa4teen sis\xc3\xa4puolella olleille henkil\xc3\xb6ille ruumiinvamman ja siten syyllisty\xc3\xa4 rikokseen. Syytetyt tuomittiin rangaistukseen pakottamisesta. Niin sanottu kansalaistottelemattomuus ei ollut sellainen peruste, joka olisi poistanut teon rangaistavuuden.\xc2\xbb _NEWLINE_(KKO:1983-II-159)\n_START_SECTION_\nVaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nLiikkeen vaikutukset ovat olleet merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t. Koij\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ei kuivattu. Osittain tapahtumien seurauksena Suomeen perustettiin vuonna 1983 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6hallinto. Ensimm\xc3\xa4iseksi ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministeriksi valittiin SDP:n Matti Ahde Sorsan nelj\xc3\xa4nteen hallitukseen ja ensimm\xc3\xa4iseksi ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministeri\xc3\xb6n kansliap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi nimitettiin oikeustieteen lisensiaatti Lauri Tarasti._NEWLINE_Koij\xc3\xa4rven alue lunastettiin my\xc3\xb6hemmin p\xc3\xa4\xc3\xa4osin valtiolle. J\xc3\xa4rvi rauhoitettiin kokonaan vuonna 1992 ja liitettiin Natura 2000 -verkostoon ja valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan. Suojelutoimista huolimatta Koij\xc3\xa4rven umpeenkasvu on vuosien mittaan jatkunut ja siell\xc3\xa4 esiintyv\xc3\xa4 lintulajisto k\xc3\xb6yhtynyt. _NEWLINE_Monet Koij\xc3\xa4rvi-liikkeen johtohahmot kuten Ville Komsi ja Osmo Soininvaara olivat my\xc3\xb6hemmin mukana perustamassa Suomen Vihre\xc3\xa4\xc3\xa4 liittoa, joka rekister\xc3\xb6ityi puolueeksi vuonna 1988. Komsi nousi eduskuntaan toisena vihre\xc3\xa4n liikkeen kahdesta ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kansanedustajasta (toinen oli Kalle K\xc3\xb6nkk\xc3\xb6l\xc3\xa4) vuoden 1983 vaaleissa. Soininvaara p\xc3\xa4\xc3\xa4si eduskuntaan vuoden 1987 vaaleissa ja toimi Vihre\xc3\xa4n liiton puheenjohtajana vuosina 2001\xe2\x80\x932005. Kolmas sittemmin valtakunnanpolitiikkaan osallistunut Koij\xc3\xa4rvi-aktiivi oli Vihre\xc3\xa4n liiton ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ministerin\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 ja samalla koko Euroopan ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vihre\xc3\xa4n\xc3\xa4 ministerin\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 vuosina 1995\xe2\x80\x931999 toiminut Pekka Haavisto (ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6- ja kehitysyhteisty\xc3\xb6ministeri Lipposen ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 hallituksessa). Kai Vaara perusti Katajam\xc3\xa4en ekoyhteis\xc3\xb6n. Koij\xc3\xa4rvi-liikkeen 10-vuotisjuhla vietettiin Koij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1989._NEWLINE_Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkan mukaan Koij\xc3\xa4rvi-aktiivit edustivat uutta v\xc3\xa4kivallatonta vastarintaliikett\xc3\xa4: he eiv\xc3\xa4t vastustaneet poliiseja, mutta eiv\xc3\xa4t auttaneetkaan. He halusivat vain suojella sit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 pitiv\xc3\xa4t arvossa. Tarkan mukaan Koij\xc3\xa4rvi-aktiiveja pidettiin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta riippuen joko paljon melua tyhj\xc3\xa4st\xc3\xa4 pit\xc3\xa4vin\xc3\xa4 haihattelijoina tai pyyteett\xc3\xb6min\xc3\xa4 uuden ajan airueina. Koij\xc3\xa4rven tapahtumat ennakoivat laajemminkin my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 luonto- ja kulttuuriarvoista Suomessa k\xc3\xa4ytyj\xc3\xa4 suojelukiistoja: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKansalaismielipiteen ja viranomaisp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen v\xc3\xa4linen ristiriita oli aina ennenkin ratkennut siten, ett\xc3\xa4 haetaan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s ylimm\xc3\xa4st\xc3\xa4 vetoomusasteesta ja toimitaan sitten sen mukaan. Nyt elettiin kuitenkin toista aikaa. Koij\xc3\xa4rven lintujen suojelijat eiv\xc3\xa4t halunneet alistaa arvojaan byrokraattiseen rutiiniprosessiin. \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 Kiistan ydin oli kuitenkin kokonaan muualla kuin siin\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 olisi oikea vedenkorkeus lounaish\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iselle suoj\xc3\xa4rvelle. J\xc3\xa4rven kuivatuskiistassa oli pohjimmiltaan kysymys siit\xc3\xa4, voivatko ulkopuoliset rajoittaa maanomistajan oikeutta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 omistusoikeuttaan viranomaisten sallimalla tavalla. Aineettomat arvot ja omistusoikeus t\xc3\xb6rm\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ensimm\xc3\xa4isen kerran n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti yhteen, ja niin tapahtui yh\xc3\xa4 useammin 1980-luvulla.\xc2\xbb _NEWLINE_()'