b'\n_START_ARTICLE_\nSarjatalvikki\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSarjatalvikki kasvattaa 10\xe2\x80\x9325\xc2\xa0cm korkean pystyn varren. Vihrein\xc3\xa4 talvehtivat lehdet ovat lyhytruotisia ja sijaitsevat varressa kierteisesti. Lehden lapa on 3\xe2\x80\x935\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4, kapean vastapuikea, tummanvihre\xc3\xa4 ja kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Lehden k\xc3\xa4rki on lyhytsuippuinen ja laita isohampainen. Kukinto on 3\xe2\x80\x936 kukan sarja. Kukkaper\xc3\xa4t ovat pitki\xc3\xa4 ja nystykarvaisia, kukat ovat noin 1\xc2\xa0cm:n levyisi\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaaleanpunaisia. Sarjatalvikki kukkii Suomessa hein\xc3\xa4kuussa._NEWLINE_Euroopassa ja Aasiasa tavattavat sarjatalvikit kuuluvat alalajiin umbellata. Pohjois-Amerikassa kasvaa kolmea muuta alalajia: occidentalis, cisatlantica ja acuta.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nSarjatalvikkia kasvaa Euroopassa Saksasta it\xc3\xa4\xc3\xa4n Uralille saakka. Pohjoisimmat esiintym\xc3\xa4t ovat Norjan, Ruotsin ja Suomen etel\xc3\xa4osissa. Satunnaisemmin lajia tavataan my\xc3\xb6s Siperiassa. Sarjatalvikin kolmea muuta alalajia tavataan Pohjois-Amerikassa mantereen it\xc3\xa4-, keski- ja l\xc3\xa4nsiosissa. Suomessa sarjatalvikkia tavataan maan etel\xc3\xa4-, keski- ja it\xc3\xa4osissa. Laji on maassa suhteellisen harvinainen. Voimakkain kanta sill\xc3\xa4 on It\xc3\xa4-Suomessa. Sarjatalvikki on kuitenkin harvinaistunut niin, ett\xc3\xa4 se on arvioitu 2010 silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi lajiksi Suomessa.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSarjatalvikkia kasvaa kuivahkoissa kangasmetsiss\xc3\xa4 ja harjuilla.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nUutettuna sarjatalvikkia on k\xc3\xa4ytetty kansanl\xc3\xa4\xc3\xa4kinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 reumaattisten vaivojen hoitamiseen.'