b"\n_START_ARTICLE_\nApollonin temppeli (Delfoi)\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nApollonin temppeli rakennettiin varhaisemmalle kulttipaikalle alun perin 600-luvulla eaa. Se tuhoutui tulipalossa vuonna 548 eaa. ja korvattiin uudella, suuremmalla temppelill\xc3\xa4, joka valmistui noin vuonna 525 eaa. Sen rakentamiseen ker\xc3\xa4ttiin varoja eri puolilta antiikin maailmaa. T\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 rahoittajia oli ateenalainen Alkmeonidien suku, ja siksi sit\xc3\xa4 kutsuttiin my\xc3\xb6s Alkmeonidien temppeliksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 temppeli tuhoutui maanj\xc3\xa4ristyksess\xc3\xa4 vuonna 373 eaa._NEWLINE_Paikalle rakennettiin j\xc3\xa4lleen uusi temppeli noin vuodesta 366 eaa. alkaen, j\xc3\xa4lleen eri puolilta ker\xc3\xa4ttyjen lahjoitusten avulla. Uusi temppeli tehtiin saman malliseksi ja kokoiseksi kuin edellinen temppeli ja sen suunnittelivat Ksenodoros, Agathon ja Spintharos. Temppeli valmistui vasta kolmannen pyh\xc3\xa4n sodan j\xc3\xa4lkeen noin vuonna 330 eaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n temppelin rauniot ovat edelleen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4._NEWLINE_Kreikkalaisessa mytologiassa Delfoin ensimm\xc3\xa4inen temppeli oli rakennettu laakeripuusta, toisen rakensivat mehil\xc3\xa4iset ja linnut mehi\xc3\xa4isvahasta ja h\xc3\xb6yhenist\xc3\xa4, kolmannen Athene ja Hefaistos pronssista ja nelj\xc3\xa4nnen Trofonios ja Agamedes kivest\xc3\xa4 Apollonin itsens\xc3\xa4 avustuksella. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 viimeinen viittaa todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ensimm\xc3\xa4iseen historiallisesti tunnettuun vuonna 548 eaa. tuhoutuneeseen kiviseen temppeliin._NEWLINE_Temppeliss\xc3\xa4 ja sen alttarilla suoritettiin normaaleja uskonnollisia menoja, kuten uhritoimituksia. Lis\xc3\xa4ksi temppeliss\xc3\xa4 toimi Delfoin oraakkeli-instituutio papistoineen ja ennuspapittarineen. Temppelin arkistossa s\xc3\xa4ilytettiin muun muassa Python kisojen voittajien luetteloa sek\xc3\xa4 muita t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 dokumentteja.\n_START_SECTION_\nRakennus\n_START_PARAGRAPH_\nTemppeli edusti doorilaista tyyli\xc3\xa4. Viimeisess\xc3\xa4 vaiheessaan temppeli oli peripteraalitemppeli, jossa oli 6 \xc3\x97 15 pylv\xc3\xa4st\xc3\xa4. Sen pituus oli 60,32 metri\xc3\xa4 ja leveys 23,82 metri\xc3\xa4. Temppelin cella avautui it\xc3\xa4\xc3\xa4n pronaokseen. Temppeliss\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s opisthodomos. Temppeli oli rakennettu huokoisesta kivest\xc3\xa4 ja kalkkikivest\xc3\xa4, ja sen katto ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tykolmiot paroslaisesta marmorista._NEWLINE_Sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 cellassa oli kaksi rivi\xc3\xa4 pylv\xc3\xa4it\xc3\xa4, todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti pohjoispuolella 8 ja etel\xc3\xa4puolella 6 pylv\xc3\xa4st\xc3\xa4. Siell\xc3\xa4 on ollut useita patsaita, mukaan lukien Apollonin kulttikuva sek\xc3\xa4 Zeuksen, Poseidonin ja ainakin kahden Kohtalottaren patsaat. Cellassa oli my\xc3\xb6s hestia eli temppelin syd\xc3\xa4n, jota pidettiin kreikkalaisten yhteisen\xc3\xa4 syd\xc3\xa4men\xc3\xa4. Cellan l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli temppelin kaikkein pyhin, adyton, joka oli jonkinlainen maanalainen kammio. Siell\xc3\xa4 oli omfalos eli maailmannapa sek\xc3\xa4 oraakkelin toimintapaikka, jossa Pythia-ennuspapitar istui kolmijalalla kalliossa olleen halkeaman reunalla tai p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja lausui ennustuksia. Pythian lis\xc3\xa4ksi ainoastaan papeilla oli p\xc3\xa4\xc3\xa4sy t\xc3\xa4h\xc3\xa4n kammioon. Kerrotaan, ett\xc3\xa4 temppeliss\xc3\xa4 olisi ollut my\xc3\xb6s laakeripuu sek\xc3\xa4 Apollonin lyyra._NEWLINE_Adyton-kammion rakenteesta, joka liittyi ennustusten syntyyn, voidaan muodostaa seuraava teoria: Temppelin alla on ilmeisesti virranut vesi pohjois-etel\xc3\xa4suunnassa. Tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n ainakin, ett\xc3\xa4 arkaaisen ajan temppelin perustuksiin oli liitetty Kassotiksen vesil\xc3\xa4hde, jota pidettiin maan ja muusien ennustuksia antavana l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4, mutta se siirrettiin my\xc3\xb6hemmin erilleen. Antiikin ajan kuvausten perusteella adyton-kammion lattiassa on ollut halkeama, josta on noussut jonkinlaisia huumaavia h\xc3\xb6yryj\xc3\xa4 (pneuma). T\xc3\xa4h\xc3\xa4n viittaavat muun muassa Plutarkhoksen ja Strabonin selonteot. Arkeologisissa kaivauksissa itse temppelist\xc3\xa4 ei ole l\xc3\xb6ydetty mit\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4h\xc3\xa4n viittaavaa rakennetta, ja siksi aiemmissa tutkimuksissa antiikin aikaiset kuvaukset on tulkittu myyteiksi. Tuoreempien tutkimusten mukaan maaper\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on kuitenkin juuri temppelin kohdalla jonkinlainen vesivirran kanssa riste\xc3\xa4v\xc3\xa4 halkeama. Siit\xc3\xa4 on antiikin aikaan voinut kohota maaper\xc3\xa4n koostumuksen (bitumipitoista kalkkikive\xc3\xa4) ja geologisen toiminnan sek\xc3\xa4 veden virtauksen seurauksena liev\xc3\xa4\xc3\xa4 euforiaa aiheuttavia etyleenikaasuja (katso: Delfoin oraakkelin tieteellinen selitys)._NEWLINE_Temppelin pronaokseen oli kaiverrettu Kreikan seitsem\xc3\xa4n viisaan ajatelmia. Tunnetuin n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 oli gnothi seauton (\xce\xb3\xce\xbd\xe1\xbf\xb6\xce\xb8\xce\xb9 \xcf\x83\xce\xb5\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x84\xcf\x8c\xce\xbd, \xe2\x80\x9dtunne itsesi\xe2\x80\x9d); muita olivat muun muassa m\xc4\x93den agan (\xce\xbc\xce\xb7\xce\xb4\xe1\xbd\xb2\xce\xbd \xe1\xbc\x84\xce\xb3\xce\xb1\xce\xbd, \xe2\x80\x9dei mit\xc3\xa4\xc3\xa4n liikaa\xe2\x80\x9d eli \xe2\x80\x9dkohtuus kaikessa\xe2\x80\x9d) ja engya, para d' ata (\xe1\xbc\x90\xce\xb3\xce\xb3\xcf\x8d\xce\xb1, \xcf\x80\xce\xac\xcf\x81\xce\xb1 \xce\xb4\xe1\xbe\xbd \xe1\xbc\x84\xcf\x84\xce\xb1, \xe2\x80\x9dtakuu on tuhoksi\xe2\x80\x9d). Lis\xc3\xa4ksi temppeliin oli kaiverrettu suurikokoinen \xce\x95- eli epsilon-kirjain, jonka alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 ja merkityst\xc3\xa4 ei my\xc3\xb6hemmin tiedetty. Plutarkhos kirjoitti kirjaimen arvoituksesta tutkielman Delfoissa olevasta E-kirjaimesta._NEWLINE_Arkaaisen ajan temppelin l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tykolmiokoristelu on esitt\xc3\xa4nyt muun muassa gigantomakhiaa ja Athenea, ja it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n koristelu Apolloniin liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 aihetta, ilmeisesti Apollonin saapumista Delfoihin \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Leton ja sisarensa Artemiin seurassa. Koristelu oli tehty noin vuosina 510\xe2\x80\x93500 eaa. Klassisen kauden temppelin l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tykolmiokoristelu on esitt\xc3\xa4nyt Dionysosta ja it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n koristelu j\xc3\xa4lleen Apollonia, Artemista, Letoa ja muusia. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 koristelut olivat ateenalaisten kuvanveist\xc3\xa4jien Praksiaan ja Androstheneen noin vuonna 330 eaa. tekemi\xc3\xa4. S\xc3\xa4ilyneet koristeosat ovat Delfoin arkeologisessa museossa._NEWLINE_Temppelin pohjoisosa on vuorenrinteess\xc3\xa4 ja etel\xc3\xa4osa keinotekoisella tasanteella, joka on tuettu tukimuurilla. Apollonin alttari sijaitsi temppelin edess\xc3\xa4 sen it\xc3\xa4puolella. Osa temppelist\xc3\xa4, mukaan lukien perustukset ja kuusi pylv\xc3\xa4st\xc3\xa4, on nykyisin kunnostettu."