b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen kalliomaalaukset\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kalliomaalaukset ovat kallioihin ja siirtolohkareihin punamultamaalilla tehtyj\xc3\xa4 merkkej\xc3\xa4, jotka ovat tutkimusten mukaan neoliittisen kivikauden ja pronssikauden ajalta. Kuviot ovat yleens\xc3\xa4 huonosti s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 johtuen s\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kasvillisuuden tuhoavasta vaikutuksesta. My\xc3\xb6s ihmistoiminta on nyttemmin uhannut maalauksia. Suomessa kalliomaalauksia tunnetaan eniten Kaakkois-Suomesta, mutta niit\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s esimerkiksi Etel\xc3\xa4-Suomessa ja Kainuussa. Tunnettujen kalliomaalausten kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Suomessa, kun mukaan otetaan vain tunnistettavia kuvioita sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kohteet, on 96. 26 maalauksen kuvioita ei pystyt\xc3\xa4 haalistumisen tai suttaantumisen vuoksi tunnistamaan. Kohteista seitsem\xc3\xa4n on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti kallion luonnollisia v\xc3\xa4rj\xc3\xa4ytymi\xc3\xa4 ja siten kiistanalaisia maalauksia. Loput 13 kohdetta ovat ajoitukseltaan my\xc3\xb6h\xc3\xa4isi\xc3\xa4 eli jopa nykyaikaisia tai tuhoutuneita kohteita. Kalliomaalauksia on Fennoskandiassa eniten Suomessa (vuoden 2005 tilanne).\n_START_SECTION_\nTekotapa\n_START_PARAGRAPH_\nKalliomaalausten j\xc3\xa4ljist\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4telty, ett\xc3\xa4 punamultamaalia on sivelty sormella suoraan kiven pintaan. K\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on toki voinut olla sivellinkin, mutta muutaman merkin tekemiseen on tuskin vaivauduttu valmistamaan v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4. V\xc3\xa4riaineen on t\xc3\xa4ytynyt olla j\xc3\xa4ykk\xc3\xa4\xc3\xa4 ja tahmeaa, koska kuvioiden valuminen on harvinaista. Punamaalia on valmistettu punamullasta eli savimaalajista, jossa on runsaasti hematiittia. Punamultajauhetta sekoitettiin ilmeisesti rasvaan, joka oli levitelt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ja joka tarttui kiveen valumatta. Sideaineeksi on ehdotettu my\xc3\xb6s verta, koska sit\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty pyhiin voiteisiin my\xc3\xb6s historiallisella ajalla.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4ilyminen ja ajoitus\n_START_PARAGRAPH_\nKuvioiden pysyminen kalliossa on askarruttanut tutkijoita pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Pieneli\xc3\xb6t sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t rasvaa, jolloin rasva h\xc3\xa4vi\xc3\xa4isi ja punamulta varisisi alas kalliolta. My\xc3\xb6s ilmakeh\xc3\xa4n l\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4 ultraviolettis\xc3\xa4teily tuhoaa rasvan kemiallista rakennetta. Osa kuvista onkin voimakkaasti haalistunut ja j\xc3\xa4lki on  niin heikko, ettei kuvioita en\xc3\xa4\xc3\xa4 tunnista ilman teknisi\xc3\xa4 apuv\xc3\xa4lineit\xc3\xa4. Jotkin kuvista ovat levinneet tai suttaantuneet ep\xc3\xa4selviksi l\xc3\xa4ikiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n on voinut aiheuttaa hankaavat kev\xc3\xa4tj\xc3\xa4\xc3\xa4t, toistuvat sateet tai toinen maalari. Happamat sateet liuottavat maalausten p\xc3\xa4\xc3\xa4lle saostunutta suojakalvoa ja paljastavat maalia s\xc3\xa4\xc3\xa4n armoille. My\xc3\xb6s ihminen voi vahingoittaa maalausta raaputtelemalla, hankaamalla, kastelemalla tai pesem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 niit\xc3\xa4. Useita kuvioita on vahingoitettu t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n maalauksen koskettelukin on kielletty\xc3\xa4._NEWLINE_Vain sellaiset maalaukset ovat s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4neet muotonsa ja v\xc3\xa4rins\xc3\xa4, jotka ovat sijainneet suojaisessa paikassa. S\xc3\xa4ilyneille kuville on yhteist\xc3\xa4 se, ett\xc3\xa4 ne sijaitsevat etel\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in aukeavassa kalliossa, ovat kuivassa paikassa, sijaitsevat halkeamien tai lohkeamisten alapuolella tai sijaitsevat kallioiden vaalenneella alueella. Kallion v\xc3\xa4rin vaaleneminen voi johtua kalsedonista eli opaali on piidioksidisaostuma, joka liukenee kallion pinnasta ja saostuu kuivuessaan takaisin kallion pintaan muodostaen sille opaalikalvon. Vaalea kohta saattoi houkutella maalaamaan sille kuvioita, jotka erottuivat kauaksi. Maalauksen p\xc3\xa4\xc3\xa4lle saostui uutta kalsedonia s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4en sit\xc3\xa4 pitemp\xc3\xa4\xc3\xa4n. Maalauksien p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s kipsisaostumaa eli kalsiumsulfaattia._NEWLINE_Kalliomaalausten maalissa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 rasva on hiilivety\xc3\xa4, jonka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 hiilest\xc3\xa4 voidaan tehd\xc3\xa4 radiohiiliajoituksia. N\xc3\xa4in on menetelty maalauspaikoilla eri puolilla maailmaa, mutta Suomessa t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei ole viel\xc3\xa4 onnistuttu tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n. Suomessa on ajoittamiseen k\xc3\xa4ytetty erilaisia luonnonhistoriallisia menetelmi\xc3\xa4. Kalliomaalaukset sijaitsevat Sis\xc3\xa4-Suomessa j\xc3\xa4rvialueella, joiden vedenpinnan vaihtelut ovat olleet kytk\xc3\xb6ksiss\xc3\xa4 maankohoamisen aiheuttamiin hitaisiin muutoksiin. Koska maalaukset sijaitsevat usein veden \xc3\xa4\xc3\xa4rell\xc3\xa4, on maalaajan t\xc3\xa4ytynyt seist\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai istua veneess\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisella oletuksella maalauksille on saatu karkea ajoitus._NEWLINE_Karkea arvio on, ett\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4iset maalaukset on tehty noin 5000\xe2\x88\x924500 eaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sattuu varhaiseen kampakeraamiseen eli keskineoliittiseen kauteen. Viimeiset maalaukset on tehty arviolta pronssikauden aikana noin 1500 eaa.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rvien kehitys ja kalliomaalausten paikka\n_START_PARAGRAPH_\nYli puolet kalliomaalauksista on Suomessa tehty muinaisiin saariin ja osa sijaitsee edelleen saarissa. Osa maalauksista sijaitsee salmissa tai vesist\xc3\xb6jen kulkureittien risteyskohdissa. Maalaus sijaitsee usein sellaisessa kalliossa, joka n\xc3\xa4kyy hyvin j\xc3\xa4rvelle p\xc3\xa4in. Vaikka maalaus oli pieni ja k\xc3\xa4sitti vain muutaman merkin, tuli sen erottua hyvin ohikulkijoiden meloessa kohteen ohitse._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi-Suomen luonnonhistorialliset vaiheet ja j\xc3\xa4rvien kulloisetkin vedenpinnankorkeudet ovat vaikuttaneet maalauspaikan valintaan. Kun j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen noin 9000 eaa. alkaen muinais-P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne ja muinais-Saimaa kuroutuivat lahtina erilleen muinaisesta makeavetisen Ancylus-vaiheen It\xc3\xa4merest\xc3\xa4, syntyi kaksi uutta suurta j\xc3\xa4rviallasta. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvet olivat aluksi yhteydess\xc3\xa4 toisiinsa Pohjois-Savossa Pielavedell\xc3\xa4 ja muodostivat Keski-Suomen suurj\xc3\xa4rven, joka laski vetens\xc3\xa4 Pohjanlahteen. Ep\xc3\xa4tasaisen maankohoamisen takia Suurj\xc3\xa4rven pohjoisosat kohosivat nopeammin kuin sen etel\xc3\xa4osat. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena j\xc3\xa4rvialtaan vedet kallistuivat etel\xc3\xa4\xc3\xa4n, pohjoiset lasku-uomat alkoivat kuivua ja vedenpinta suurj\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 kohota. J\xc3\xa4rvien pohjoisosat eriytyiv\xc3\xa4t toisistaan lopulta noin 4900 eaa. muodostaen kaksi suurj\xc3\xa4rve\xc3\xa4._NEWLINE_Maankohoaminen selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 joidenkin maalausten oudot korkeudet vedenpinnasta. Kallistuneen j\xc3\xa4rven pohjoisosa madaltui ja etel\xc3\xa4osa syveni. Madaltuneen pohjoisosan kalliomaalaukset kohosivat lopulta liian yl\xc3\xb6s ja niiden alapuolelle alettiin maalata uusia kuvia. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4osassa rannat painuivat veden alle, jolloin kuvia piti alkaa maalata veteen vajoavien kuvien yl\xc3\xa4puolelle. Lopulta ylimm\xc3\xa4t kuvat ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet useiden metrien korkeudelle._NEWLINE_Joskus j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 tapahtui \xc3\xa4killisi\xc3\xa4 pinnanmuutoksia, jotka johtuivat uusien jokiuomien puhkeamisesta. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4osissa j\xc3\xa4rvialtaan hidas kallistuminen oli nostanut veden pintaa yh\xc3\xa4 korkeammalle ja lopulta vesi tulvi yli patoavien kannasten. Tulvan uurtamasta ojasta kehittyi j\xc3\xa4rvelle uusi lasku-uoma, joka syvetess\xc3\xa4\xc3\xa4n laski j\xc3\xa4rven pintaa ja paljasti uutta maalattavaa kalliopintaa. Vedenpinnan laskemisen seurauksena jotkin maalauspaikat j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t pois ja uusia alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4. Esimerkiksi P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen etel\xc3\xa4inen uoma puhkesi noin 5000 eaa. ja synnytti Kymijoen. My\xc3\xb6s Saimaa on uurtanut uusia lasku-uomia, joista kuuluisin on Vuoksen puhkeaminen 3700 eaa..\n_START_SECTION_\nMit\xc3\xa4 kuvioita maalauksissa on?\n_START_PARAGRAPH_\nKalliomaalauksissa olevia kuvioita ei pidet\xc3\xa4 taiteena, jossa taiteilija ilmaisee itse\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaasti, vaan kommunikaationa, jossa maalaaja merkitsee kiveen symboleja. Merkkej\xc3\xa4 on rajoitettu m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja niit\xc3\xa4 voi tutkia esimerkiksi ryhmittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 aiheen mukaan. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t kuviot esiintyv\xc3\xa4t ryhmiss\xc3\xa4, joiden yhdistelmill\xc3\xa4 on ilmeisesti jokin merkitys. Kuvakirjoituksen ratkaisua, kuten egyptil\xc3\xa4isten hieroglyfien tulkitseminen, ei voida kuitenkaan toivoa kalliomaalausten suhteen._NEWLINE_Kalliomaalauskohteiden suuri lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 (noin 130 kpl) ei merkitse kuvioiden suurta lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Yli 10 merkin kohteita on vain 9 kpl, josta kuudessa on yli 20 merkki\xc3\xa4 ja joista kolmessa on yli 50 merkki\xc3\xa4. V\xc3\xa4h\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kuviom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 noin 200 eli yli puolet on ihmismerkkej\xc3\xa4 ja 140 hirve\xc3\xa4 tai peuraa esitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 merkkej\xc3\xa4. Merkkien staattisuus on silmiinpist\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Vain kolmessa kohteessa hirvi n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 juoksevan. Maalauksissa ei esiinny kuvia, joita tekij\xc3\xa4 olisi hahmotellut, vaan tekij\xc3\xa4 on maalatessaan aina etuk\xc3\xa4teen tiennyt, millainen kuviosta tulisi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 saattaa kertoa, ett\xc3\xa4 vain jotkin yhteis\xc3\xb6n j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 saivat tehd\xc3\xa4 merkkej\xc3\xa4 kallioon.\n_START_SECTION_\nIhmishahmot\n_START_PARAGRAPH_\nIhmishahmot eli antropomorfiset kuviot on yleisin kuviotyyppi. Ihmishahmot saattavat esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmist\xc3\xa4 tai ihmisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4 oliota. Useimmat ihmishahmot on kuvattu tikku-ukkoina vailla mit\xc3\xa4\xc3\xa4n lis\xc3\xa4piirteit\xc3\xa4. Hahmon k\xc3\xa4det ovat joko koholla, jolloin puhutaan adorantisesta hahmosta (de: Adorant), tai sitten alhaalla. Joillekin hahmoille on maalattu k\xc3\xa4teen jousi tai sauvat. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on usein pistem\xc3\xa4inen tai rengas. Joillain hahmoilla on kolmion muotoinen naamio, tai p\xc3\xa4\xc3\xa4, jossa on silm\xc3\xa4pisteet. P\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n on voitu lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 sarvet tai se on kuvattu kuin el\xc3\xa4imen p\xc3\xa4\xc3\xa4. Sukupuolitunnuksia on eritt\xc3\xa4in harvoin. Naisella voi olla rinnat ja miehell\xc3\xa4 penis, mutta n\xc3\xa4m\xc3\xa4kin tulkinnat ovat subjektiivisia. Piirteett\xc3\xb6m\xc3\xa4t tikku-ukot ovat kommunikaatiossa heikko signaali, joten esimerkiksi jalkojen tai k\xc3\xa4sien asento saattaa merkit\xc3\xa4 jotain erityist\xc3\xa4. Jos hahmo on kuvattu p\xc3\xa4\xc3\xa4 alasp\xc3\xa4in, on sill\xc3\xa4 erityinen merkitys.\n_START_SECTION_\nHirvet ja peurat\n_START_PARAGRAPH_\nHirvet ja peurat muodostavat toiseksi yleisimm\xc3\xa4n ryhm\xc3\xa4n. Molemmat ovat olleet yleisi\xc3\xa4, mutta kuvioista on ollut vaikea erottaa kummasta on kysymys. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t maalarit ovat kuitenkin lis\xc3\xa4nneet kuviinsa ripauksen realismia ja n\xc3\xa4in on voitu erottaa hirven p\xc3\xa4\xc3\xa4n ja vartalon linjojen tunnistettavat piirteet. Vaikka molemmilla lajeilla on osan aikaa vuodesta sarvet, niin vain kolmessa tai nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuvassa ne esiintyv\xc3\xa4t. Tulkinnan mukaan sarvettomuus johtuu el\xc3\xa4imen kuvaamista kev\xc3\xa4tel\xc3\xa4imen\xc3\xa4. Joillekin hirville on merkitty rintaan niin sanottu syd\xc3\xa4npiste.\n_START_SECTION_\nVeneet tai sarvet\n_START_PARAGRAPH_\nVeneet tai sarvet muodostavat kolmanneksi suurimman ryhm\xc3\xa4n. Koska kuviot ovat symbolisia eik\xc3\xa4 realismia ole yritetty korostaa, on tulkinnoille j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt varaa. Osa tutkijoista pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kuvioita sarvina ja osa venein\xc3\xa4. Kuviot ovat yksinkertaisesti laaja kaari, johon on vedetty joukko pystyviivoja aivan kuten kammassa. Viivat ovat siten joko veneen miehist\xc3\xb6\xc3\xa4 tai sarven piikkej\xc3\xa4. Osa kuvioista muistuttaa selke\xc3\xa4sti nahkavenett\xc3\xa4, joissa on jopa keulakoriste. Er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 veneess\xc3\xa4 on maalattu alle jalat. Toisaalta, er\xc3\xa4\xc3\xa4t kuviot on maalattu hirven p\xc3\xa4\xc3\xa4n yl\xc3\xa4puolelle niin, ett\xc3\xa4 vaikutelmaksi tulee sarvet. Mutta sarvet saattavat esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s venett\xc3\xa4, ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin vene olisi syntynyt tai valmistettu suuresta sarvesta.\n_START_SECTION_\nMuut\n_START_PARAGRAPH_\nVarsin yleinen merkki on kostean k\xc3\xa4mmenen painallus kiveen. Tunnetaan my\xc3\xb6s k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeen, kalan, hauen, linnun, joutsenen tai karhun kuvia. Tyylittelyn takia lajista ei olla varmoja. Mukana on my\xc3\xb6s joukko abstrakteja kuvioita. Niit\xc3\xa4 ovat muun muassa suuri vinoristi, sik-sak-viiva, aaltoviiva, vaakaviiva, ryhm\xc3\xa4 pystyviivoja, ympyr\xc3\xa4, neli\xc3\xb6, kolmio, puoliympyr\xc3\xa4 ja verkkokuvio.\n_START_SECTION_\nKalliomaalaukset ja maailmankuva\n_START_PARAGRAPH_\nKalliomaalausten voidaan tulkita olleen osana uskonnollista toimintaa. Ne ovat saattaneet liitty\xc3\xa4 kulttipaikkoihin tai samanistisiin istuntoihin. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 tapatuksessa ne ovat kuvastaneet samaanin transsissa tekemi\xc3\xa4 matkoja maailmojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen sen yhteydess\xc3\xa4 kokemiaan asioita. N\xc3\xa4in ollen kalliomaalaukset ovat ilment\xc3\xa4neet kolmikerroksista maailmankuvaa. Kalliomaalaukset olivat veden \xc3\xa4\xc3\xa4rell\xc3\xa4 sen takia, ett\xc3\xa4 veden ajateltiin kuvastavan reitti\xc3\xa4 tai tasoa, joka erotti normaalin maailman alisesta, kuolleiden maailmasta. Ylist\xc3\xa4 maailmaa asustivat jumalat. Samaani kulki aliseen maailmaan veden kautta, jonka v\xc3\xa4reilev\xc3\xa4 pinta kuvasti h\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4\xc3\xa4 eroa el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja kuoleman v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Samaani pystyi my\xc3\xb6s matkaamaan jokea pitkin transsissa aliseen maailmaan. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti apunaan omaa apuhenke\xc3\xa4\xc3\xa4n, tai sielunel\xc3\xa4imi\xc3\xa4, ja matka taittui my\xc3\xb6s veneell\xc3\xa4. Samaanin matkoja eri maailmojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ja muodonmuutosta ihmisest\xc3\xa4 el\xc3\xa4imeksi kuvataan kalliomaalauksissa. Kalliomaalaukset olivat kulkureittien ja yhteis\xc3\xb6jen rajamailla. Ne olivat siis fyysisestikin eri maailmojen rajoja.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb6yt\xc3\xa4misen historia\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen kalliomaalausl\xc3\xb6yd\xc3\xb6n Suomessa ilmoitti s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Jean Sibelius vuonna 1911 Kirkkonummen Vittr\xc3\xa4skiss\xc3\xa4, mutta sen aitous varmistettiin vasta vuonna 1917. Useimmat kalliokuvat on l\xc3\xb6ydetty kuitenkin vasta 1960-70-luvuilla ja 1990-luvulla. Toinen maalaus on vuonna 1963 l\xc3\xb6ydetty Juusj\xc3\xa4rven kalliomaalaus. Kun tiedotusv\xc3\xa4lineet kiinnittiv\xc3\xa4t ihmisten huomion kalliokuviin, alkoi havaintojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvaa nopeasti. Esimerkiksi vuonna 1966 l\xc3\xb6ytyi Taipalsaaren Valkeissaari, joka oli ensimm\xc3\xa4inen Saimaalta l\xc3\xb6ydetty maalaus. Vuonna 1968 l\xc3\xb6ytyi Ristiinasta Astuvansalmen maalauskentt\xc3\xa4, joka on Suomen kansainv\xc3\xa4lisesti tunnetuin kohde. Vuonna 1975 todettiin enn\xc3\xa4tykselliset 12 uutta maalauskohdetta. Etsimist\xc3\xa4 joudutettiin muun muassa etsint\xc3\xa4kilpailuilla. Vuonna 2003 er\xc3\xa4s etsint\xc3\xa4retki suuntautui P\xc3\xa4ij\xc3\xa4t-H\xc3\xa4meeseen, jolloin l\xc3\xb6ydettiin kuusi uutta kohdetta. Eniten kalliokuvia on l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt Timo Miettinen, jolla oli vuonna 2003 nimiss\xc3\xa4\xc3\xa4n 25 l\xc3\xb6ydetty\xc3\xa4 kalliomaalausta. Edelleenkin l\xc3\xb6ydet\xc3\xa4\xc3\xa4n keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin yksi maalaus vuodessa.\n_START_SECTION_\nDokumentointi\n_START_PARAGRAPH_\nMaalausten dokumentointi on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 kahdesta syyst\xc3\xa4. On havaittu, ett\xc3\xa4 ilmansaasteet ohentavat maalauksia suojaavaa kalvoa ja altistavat maalaukset s\xc3\xa4\xc3\xa4n aiheuttamalle eroosiolle. Toisaalta my\xc3\xb6s kalvo tekee maalauksesta ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4n, jolloin otollisella hetkell\xc3\xa4 tehty havainto paljastaa kuvion eri piirteet paremmin. Kalvon l\xc3\xa4pin\xc3\xa4kyvyys riippuu voimakkaasti ilman ja kallion l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilasta, kosteudesta ja valon tulosuunnasta ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. Dokumentoimalla kuvio useaan kertaan, saadaan tutkimukselle hy\xc3\xb6dyllist\xc3\xa4 aineistoa._NEWLINE_Maalauksia on dokumentoitu eri tavoin. Helppo tapa on ollut kopioida maalaus kallion pinnalle asetellun muovikalvon l\xc3\xa4pi v\xc3\xa4rikyn\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Menetelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saadaan kuviot talteen niiden luonnollisessa koossaan, jolloin niiden mittaaminen on j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in helppoa. Tapa on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kielletty, koska maalaukseen ei saa en\xc3\xa4\xc3\xa4 koskea. Valokuvaaminen on siten ainoa sallittu dokumentointitapa. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat ottaneet kohteesta paperivalokuvan ja v\xc3\xa4ritt\xc3\xa4neet siihen maalauksen kuvion. Tapa on hyvin subjektiivinen, mutta sallii heikosti n\xc3\xa4kyvien osien korostamisen. Samaa voi tehd\xc3\xa4 digitaalivalokuvien kanssa, jossa kuvank\xc3\xa4sittelyohjelmalla voidaan korostaa punaisen eri s\xc3\xa4vyj\xc3\xa4. N\xc3\xa4in on voitu paljastaa haalistuneiden maalausten heikkoja yksityiskohtia. Menetelm\xc3\xa4 on joskus tuonut esille kuvioita suttaantuneiden l\xc3\xa4ikkien sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Er\xc3\xa4iss\xc3\xa4 tapauksissa on voitu p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 viivojen piirtoj\xc3\xa4rjestys.\n_START_SECTION_\nTieteellinen tutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nKalliomaalauksia ei voi tutkia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n taiteen k\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4. Kuvien symbolimaisuus ei j\xc3\xa4t\xc3\xa4 ilmaisulle paljonkaan tutkittavaa. Sen sijaan l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikka ja sen valintaan johtaneet syyt, kuvien tekij\xc3\xb6iden identifiointi, maalauksen ik\xc3\xa4, v\xc3\xa4riaineen ominaisuudet, tekov\xc3\xa4lineet, s\xc3\xa4ilymisen syyt, maalauksen aitous, merkkien muotokieli ja niiden selitys, merkkien alkuper\xc3\xa4 ja levint\xc3\xa4 ovat tutkimisen arvoisia aiheita. Kalliokuvien tutkimus onkin monitieteellinen projekti, jolle arkeologia, geologia, antropologia, uskontotiede ja taidetutkimus voivat antaa tulkinnassaan tukea toisilleen._NEWLINE_Kalliomaalausten tutkimus on Suomessa hyvin nuorta ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Vaikka kalliomaalaus on selv\xc3\xa4sti merkitty paikka maastossa, jossa muinaiset ihmiset toimivat, ei maalauspaikoilla ole tehty montaa arkeologista kaivausta. Ensimm\xc3\xa4iset kaivaukset on tehty Valkeisaaressa, jossa Antti Lahelma suorittamat toiset kaivaukset tapahtuivat vuonna 2004 ja Astuvansalmen kalliomaalauksien edustalla on suoritettu useita vedenalaiskaivauksia sukeltaen, joista viimeisimm\xc3\xa4n toteutti Juhani Gr\xc3\xb6nhagen vuonna 1992. Ensimm\xc3\xa4inen v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirja kalliomaalauksista on Antti Lahelmalta vuodelta 2008._NEWLINE_Kuvien ajoittaminen luonnontieteellisill\xc3\xa4 menetelmill\xc3\xa4 kuten radiohiilimenetelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ei ole Suomessa toistaiseksi onnistunut. Muun muassa Timo Jussila ja Timo Sep\xc3\xa4nmaa ovat selvitt\xc3\xa4neet Saimaan ja P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen ep\xc3\xa4tasaisesta maankohoamisesta johtuvaa veden pinnankorkeuden vaihteluiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ajoittamiseksi. Maalauskohdan korkeuden perusteella on saatu ep\xc3\xa4suoria viitteit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kuvat on tehty vallitsevan vedenkorkeuden tasolta. Samalla on huomattu, ett\xc3\xa4 tiettyj\xc3\xa4 merkkej\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty usealla kohteella samanaikaisesti ja suhteellisen lyhyen aikaa.\n_START_SECTION_\nKeskinen Saimaa\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Saimaa rajautuu etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Toiseen Salpausselk\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ulottuu pohjoisessa Hein\xc3\xa4vedelle, l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 M\xc3\xa4ntyharjulle ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Savonlinnaan saakka._NEWLINE_Alueen pohjoiset maalauskohteet sijaitsevat Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4. Pohjoisin niist\xc3\xa4 on Vierunvuoren ja Humalniemen, jossa poikkeava kolmiomainen kuvio. Muut pohjoisen kohteet sijaitsevat Vierunvuoresta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Enonkoskelta l\xc3\xb6ytyy Ukonvuoren kohde, Haukkalahdenvuoren kaksi kohdetta ja Kurtinvuoren kohde._NEWLINE_Savonlinnan  alue sijaitsee edellisten kohteiden etel\xc3\xa4puolella. Lyhyen matkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Savonlinnasta l\xc3\xa4nteen sijaitsee Rapakkon maalaus. Savonlinnasta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n ovat tiiviiss\xc3\xa4 rykelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Ikoinniemen Haukkavuoren kalliomaalaus sek\xc3\xa4 tuhoutunut Orivuoren kalliomaalaus. Pienin\xc3\xa4 kohteina ovat viel\xc3\xa4 Karsikkovuorella oleva punav\xc3\xa4rij\xc3\xa4lki, sek\xc3\xa4 Porossalmen ja Murronvuoren ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4t kohteet Savonlinnassa._NEWLINE_Matkalla Savonlinnasta Mikkeliin kohdataan Sulkavan Viidanm\xc3\xa4ki maalaus ja Kivikirkon tuhoutuneen maalauksen. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n sijaitsevat Toisen Salpaussel\xc3\xa4n pohjoispuolella ja Puumalan it\xc3\xa4puolella kohteet Maksasaarensel\xc3\xa4n, Vetotaipaleen, Syrj\xc3\xa4salmen ja Lapinvuoren kalliomaalaukset._NEWLINE_Mikkelin suunnalla sijaitsee Verij\xc3\xa4rven ja Tikaskaarteenvuoren kalliomaalaus. Juvalla sijaitsevat my\xc3\xb6s Sarkaslammen, Sarkasvuoren, Hepo-ojan, Papins\xc3\xa4ngyn ja Enkelinpes\xc3\xa4n kohteet. Puumalan puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t ep\xc3\xa4varmat kohteet Vuorilahti ja Ison Lepist\xc3\xb6lahden sek\xc3\xa4 Sourunniemen, Vuorilammen, V\xc3\xb6lj\xc3\xa4rinsalmen ja Kuutinvuoren kohteet._NEWLINE_Mikkelist\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Puumalasta lounaaseen sijaitsevat Ristiinan  kuuluista kohteet Astuvansalmi, joka on Suomen toiseksi suurin maalauskentt\xc3\xa4 (65 kuviota), ja Uittamonsalmi.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4ntyharjun reitti\n_START_PARAGRAPH_\nEp\xc3\xa4tasaisen maankohoamisen aiheuttaman kallistuminen kohotti vedenpintaa Suur-Saimaan etel\xc3\xa4osissa ja vedet puhkaisivat uuden lasku-uoman Matkuslampien l\xc3\xa4pi M\xc3\xa4ntyharjun pohjoispuolelle noin 4\xc2\xa0900 eaa.. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 vesien kulkureitti\xc3\xa4 kutsutaan edelleen M\xc3\xa4ntyharjun reitiksi. N\xc3\xa4in Suur-Saimaan laskuvedet alkoivat virrata Kymijokeen Sarkaveden, Voikosken, Vuohij\xc3\xa4rven, Verlan, ja Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kautta. Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen aiemmin puhkaisema lasku-uoma kohtasi nyt Saimaan vedet, jotka jatkoivat yhdess\xc3\xa4 laskuaan Kymijokea pitkin Suomenlahteen._NEWLINE_Reitin alkutaipaleella kohdataan ensin Suomenniemell\xc3\xa4 Louhtovuoren maalaus ja sitten M\xc3\xa4ntyharjulla Haukkavuoren, Itkonlahden ja Kannonaluksen maalaukset. Kouvolassa kohdataan Voikosken,  Kapasaaren, Tupavuoren, L\xc3\xb6pp\xc3\xb6senluolan, Olhavanlammen ja Verlan kalliomaalaukset. Ennen Kymijokeen yhtymist\xc3\xa4 ohitetaan Heinolan kapeikoissa Ala-Rievelin, Rajakiven ja Rautvuoren maalaukset. Hieman p\xc3\xa4\xc3\xa4reitilt\xc3\xa4 sivussa id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy viel\xc3\xa4 Patakallion ja Uutelanvuoren maalaukset._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n M\xc3\xa4ntyharjun reittiin kuuluu my\xc3\xb6s Puulavesi, mutta se virtasi P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteeseen aina Kissakosken kanavan rakentamiseen 1854 asti.\n_START_SECTION_\nEtel\xc3\xa4-Saimaa\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Saimaa sijaitsee Keski-Saimaan etel\xc3\xa4puolella Ensimm\xc3\xa4isen ja Toisen Salpaussel\xc3\xa4n v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4-Saimaa laskee vetens\xc3\xa4 niin sanotulle V\xc3\xa4liv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n kautta Suomenlahteen ja Vuoksen kautta Laatokkaan. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Vuoksea sijaitsee Ruolahden Kolmik\xc3\xb6ytisienvuoren kalliomaalaus. Etel\xc3\xa4-Saimaan l\xc3\xa4nsirannoilla l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t Taipalsaaren Valkeisaari, jossa on suoritettu arkeologiset kaivaukset. Noin 10 kilometrin sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kohdataan Kannuksen linnavuoren, Ruusin Turasalon ja Lintuinvuoren kohteet. Lamposaaressa ja Suuressa Turasaaressa on kuviottomia punav\xc3\xa4ril\xc3\xa4ikki\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4liv\xc3\xa4yl\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEp\xc3\xa4tasaisen maankohoamisen aiheuttama etel\xc3\xa4isen Suur-Saimaan tulva oli puhkaissut M\xc3\xa4ntyharjun reitin, mutta vesi jatkoi siit\xc3\xa4 huolimatta kohoamistaan. Kun noin 4\xc2\xa0300 eaa. toinen vedenjakaja ylittyi Lappeenrannan K\xc3\xa4renlammen kohdalla Salpausselkien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, jolloin syntyi V\xc3\xa4liv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n\xc3\xa4 tunnettu lasku-uoma Kymijokeen. Reitti kulki Etel\xc3\xa4-Saimaalta Kivij\xc3\xa4rvelle, Kannuskoskelle, Rapoj\xc3\xa4rvelle, Haukkaj\xc3\xa4rvelle, Lappalanj\xc3\xa4rvelle ja sielt\xc3\xa4 lopulta Kymijokeen._NEWLINE_Reitin ensimm\xc3\xa4iset kohteet tulevat Kivij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, jossa ovat Lemin Ruominkapia, Ven\xc3\xa4inniemi, Ilmuksenvuori, Ruuniemi, Niinivuori, Muuraisvuoret, Linnasaari, Haukkasaari sek\xc3\xa4 Lappeenrannan Salmenvuori. Sitten reitill\xc3\xa4 kohdataan Kouvolan Lakiasuonvuoren ja Jyrkk\xc3\xa4vuoren kohteet, josta viimeisen kohteen saman j\xc3\xa4rven vastarannalla sijaitsee Revonk\xc3\xa4rjen maalaus. Sen halkeamassa on useita punav\xc3\xa4rij\xc3\xa4lki\xc3\xa4, jotka ovat ilmeisesti kalliomaalauksia. Tuohiaisen j\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sijaitsevat Luum\xc3\xa4en Kalamaniemen molemmat kohteet, Inkil\xc3\xa4n tuhoutunut maalaus ja Ievasvuoren maalaukset noin 7 kilometrin matkalla.\n_START_SECTION_\nKymenlaakso\n_START_PARAGRAPH_\nKymenlaakson maalaukset ovat sidoksissa Kymijokeen, joka saa vetens\xc3\xa4 P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen ja Saimaan vesist\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja on siten ollut t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kulkuv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne puhkaisi etel\xc3\xa4isen uomansa Heinolan harjun yli 5\xc2\xa0000 eaa. ja Saimaa noin 4\xc2\xa0900 eaa. ja 4\xc2\xa0300 eaa. kahdesta eri kohdasta._NEWLINE_Heinolan etel\xc3\xa4puolella Konnivedell\xc3\xa4 sijaitsee Karhusaaren ja aivan Kymijoen luusuassa on Kelloniemen it\xc3\xa4sivulla Konniveden Haukkavuoren sek\xc3\xa4 Rautakannanvuoren maalaukset. Pieni kuvioton Kymenk\xc3\xa4\xc3\xa4nteen maalaus sijaitsee Kettuj\xc3\xa4rvess\xc3\xa4. Kymijoen virrasta hieman sivussa sijaitsevat Mertakallion ja Kotoj\xc3\xa4rven Haukkavuoren kohteet. Erill\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 7 kilometri\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen Kymijoesta sijaitsee Nastolan Linnankallion kalliomaalaus. Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven pohjoisrannalla on Kintahuonvuoren maalaus ja kun p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n Kuusankosken keskustaan, kohdataan Pakanavuoren maalaus. Kotkassa on en\xc3\xa4\xc3\xa4 Jumalniemess\xc3\xa4 siirtolohkareessa kuvioton maalausj\xc3\xa4lki.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen ja Puulaveden vesist\xc3\xb6alueet\n_START_PARAGRAPH_\nKurouduttuaan merenlahdesta itsen\xc3\xa4iseksi j\xc3\xa4rveksi noin 6 500 eaa. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne laski vetens\xc3\xa4 aluksi Pohjanlahteen. Kun P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne puhkaisi Jyr\xc3\xa4ng\xc3\xb6nharjun l\xc3\xa4pi uuden uoman noin 4900 eaa. sen vedet siirtyiv\xc3\xa4t Kymijokeen. Puulavesi ei koskaan kuulunut sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4n Keski-Suomen Suurj\xc3\xa4rveen, mutta sen vedet laskivat siihen._NEWLINE_P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen pohjoispuolella Laukaan Saraavedell\xc3\xa4 on Suomen suurin maalauskentt\xc3\xa4 Saraakallio, jossa on noin 100 kuviota. Saraakalliolla on kaksi erillist\xc3\xa4 kuvakentt\xc3\xa4\xc3\xa4. Siit\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n sijaitsee suurin piirtein puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Hankasalmea Paanalansaaressa Uittovuoren maalaus. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 pohjoisempana Hankavedell\xc3\xa4 Rautalammilla sijaitsee Toussunlinnan kalliomaalaus. N\xc3\xa4iden j\xc3\xa4rvien vedet virtaavat Saraakallion molempien kohteiden ohi etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Lepp\xc3\xa4veden kautta edelleen Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ohi P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteeseen. Matkalla sivutaan l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 Ison Kuhaj\xc3\xa4rven pient\xc3\xa4 luolamaalausta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kohteesta 6 kilometri\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen sijaitsee suolampareen rannalla kalliossa Halsvuoren pieni maalaus._NEWLINE_P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen rannoilla on muutama maalauskohde. Hakavuoren kivess\xc3\xa4 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on pieni kivikautisen asuinpaikan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oleva maalaus. Sellainen on my\xc3\xb6s  Avosaaressa Luhangan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen l\xc3\xa4nsipuolella sijaitsevat suoraan avoselk\xc3\xa4\xc3\xa4n rajoittuvat Pyh\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksi kalliomaalausta ja Pyh\xc3\xa4vuoren maalaus Kuhmoisissa. Varisvuorelta on l\xc3\xb6ydetty laaja punav\xc3\xa4ril\xc3\xa4ikk\xc3\xa4, mutta sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n luontaisena v\xc3\xa4rj\xc3\xa4ym\xc3\xa4n\xc3\xa4. Padasjoella on pieni Haukkasalon kalliomaalaus._NEWLINE_P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen etel\xc3\xa4osassa Asikkalan kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsalaisen suunnassa sijaitsevat Huonpohjanvuoren ja Patalahden maalaukset. Ruotsalaisesta pist\xc3\xa4\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n pitk\xc3\xa4 Rutalahti, jossa V\xc3\xa4in\xc3\xb6nkallion  kalliomaalaukset sijaitsevat. Ruotsalainen rajoittuu Heinolan kaupunkiin, jonka it\xc3\xa4puolitse kulkevat Saimaan vedet._NEWLINE_Osa P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen alueeseen luettavista maalauskohteista sijaitsevat kaukana P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteest\xc3\xa4. J\xc3\xa4ms\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4 sijaitsee Kuoreveden j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 siirtolohkareessa  K\xc3\xa4pinniemen maalaus. Puulaveden rannalla Hirvensalmella on Hahlavuoren yksi maalaus ja Suonteen laskujoen Viherinkosken yhteydess\xc3\xa4 Joutsassa on kaksi maalausta. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteest\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen Kukkian j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 P\xc3\xa4lk\xc3\xa4neell\xc3\xa4 sijaitsee t\xc3\xa4m\xc3\xa4n alueen l\xc3\xa4ntisin maalaus Salminkalliolla.\n_START_SECTION_\nIt\xc3\xa4inen Pohjois-Karjala\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen it\xc3\xa4isimm\xc3\xa4t maalaukset l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t Ilomantsista erill\xc3\xa4\xc3\xa4n lounaassa olevista muista kohteista. Eristyneisyys voi olla l\xc3\xb6yt\xc3\xb6historiasta johtuva harha, koska etsint\xc3\xa4 on aiempina vuosina painottunut Saimaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kokkokallion maalaus sijaitsee Koitereen etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen luusuan l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4 kapeassa salmessa, jota kutsutaan Haapajoeksi, etel\xc3\xa4\xc3\xa4n aukeavan kallion sivussa. Kalliossa n\xc3\xa4kyy vain muutama kuvion katkelma. Saman Haapajoen pohjoisrannalla 3 kilometri\xc3\xa4 alavirtaan on K\xc3\xa4klinkallion kohde, jota ei viel\xc3\xa4 varmuudella luokitella maalaukseksi. Kiteell\xc3\xa4 on Poroniemell\xc3\xa4 kuvioton punav\xc3\xa4ril\xc3\xa4ikk\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nIt\xc3\xa4inen Etel\xc3\xa4-Karjala\n_START_PARAGRAPH_\nAivan Suomen it\xc3\xa4rajalla Parikkalassa Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4, josta osa kuuluu Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, on 2 kilometri\xc3\xa4 valtakunnan rajalta olevassa Louhisaaressa maalauskohde. Aivan pystykallion vesirajassa on punamaalil\xc3\xa4ikki\xc3\xa4, joista voi tunnistaa verkkomainen kuvio. Digitaalikuvista on v\xc3\xa4rinparannustekniikalla nostettu esiin 18 hirvi- tai peurael\xc3\xa4int\xc3\xa4 kahdessa riviss\xc3\xa4 seisomassa toistensa p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Oikealla on koukkupolvinen ihminen. Edellisest\xc3\xa4 kuvakent\xc3\xa4st\xc3\xa4 18 kilometri\xc3\xa4 lounaaseen sijaitsee Kuorevaaran kalliomaalaus, joka on maalattu suureen siirtolohkareeseen. V\xc3\xa4ri\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty paljon, mutta kuvat ovat puuroutuneet tunnistamattomiksi._NEWLINE_Rautj\xc3\xa4rven taajaman etel\xc3\xa4puolella, Uukuniemest\xc3\xa4 noin 50 kilometri\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n, Salpaussel\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsipuolella sijaitsevat kaksi kohdetta. Nurmij\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on Suurisaaressa Riuttavuoren kallionjyrk\xc3\xa4nteess\xc3\xa4 pieni\xc3\xa4 punal\xc3\xa4iski\xc3\xa4. Hieman lounaaseen Riuttavuoresta on Pieni-Torsa niminen j\xc3\xa4rvi, jonka rantaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Torsanvuoressa on maalauskohde.\n_START_SECTION_\nEtel\xc3\xa4- ja Pohjois-Pohjanmaan sek\xc3\xa4 Kainuun maalaukset\n_START_PARAGRAPH_\nKainuu sijaitsee erillisen\xc3\xa4 saarekkeena kaukana J\xc3\xa4rvi-Suomen kalliomaalausalueesta. Siit\xc3\xa4 huolimatta Suomussalmella oleva V\xc3\xa4rikallio on kuvioiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n perusteella (61 kuviota) kolmanneksi suurin kuvakentt\xc3\xa4 Suomessa. My\xc3\xb6s Sotkamosta on l\xc3\xb6ytynyt pieni Halolankallion kalliomaalaus. Sen sijaan Kuusamossa, Pohjois-Pohjanmaalla, oleva Julma-\xc3\x96lkky on pieni muutaman kuvion kohde. Suomessa edellisten l\xc3\xa4hiseudulla saattaa viel\xc3\xa4 l\xc3\xb6yty\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 maalauksia, mutta etenkin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puoleinen alue rajalta Vienanmerelle asti on potentiaalinen alue. Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalla on siell\xc3\xa4 ainutlaatuinen ja yksin\xc3\xa4inen maalauskuvio Alaj\xc3\xa4rven Pyh\xc3\xa4vuorella, joka on viel\xc3\xa4 ajoittamaton maalaus.\n_START_SECTION_\nEtel\xc3\xa4- ja Lounais-Suomen maalaukset\n_START_PARAGRAPH_\nLounais-Suomesta ei tunneta montaakaan kalliomaalausta. Paimiossa sijaitsee edellisist\xc3\xa4 erill\xc3\xa4\xc3\xa4n Rekottilan kalliomaalaus, joka on muinaisen Sauvosta sis\xc3\xa4maahan ulottuvan merenlahden l\xc3\xa4nsirannalla aivan Turku-Helsinki-moottoritien varrella. Muinaisten merenrantojen lahdet ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet kalliomaalausten suhteen huomioimatta. Niist\xc3\xa4 saattaa l\xc3\xb6yty\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 kohteita. Vuonna 2012 l\xc3\xb6ydettiin Maskusta M\xc3\xa4tik\xc3\xa4n luolasta maalaus, joka on edelleen vahvistamatta._NEWLINE_Suomen kaksi ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ilmoitettua kalliomaalausta sijaitsevat Kirkkonummella. Vittr\xc3\xa4skin verkkokuvion ilmoitti Jean Sibelius vuonna 1911 ja Juusj\xc3\xa4rven kalliomaalaus on toinen todettu maalaus vuonna 1963. Espoossa Nuuksion alueella sijaitsee J\xc3\xa4niskallion kalliomaalaus Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Vihdiss\xc3\xa4 Salmij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 eli Lautm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on pystykalliossa pienen karin takana punav\xc3\xa4ril\xc3\xa4isk\xc3\xa4 ja samoin on l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olevassa Pyyslammen maalauksessa. N\xc3\xa4iden l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Lohjalla on viel\xc3\xa4 Karstun Linnanm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on kalliossa yksi punav\xc3\xa4riraita._NEWLINE_Raaseporin ja Pohjan rajan tuntumasta on ilmoitettu kolmesta kalliomaalauskohteesta. M\xc3\xa4\xc3\xa4rj\xc3\xa4rven, Pikku Kullaanj\xc3\xa4rven ja Lammasj\xc3\xa4rven rannoilta on l\xc3\xb6ytynyt osin viel\xc3\xa4 varmsitamatta oleviat maalauskohteet._NEWLINE_Kymijoen it\xc3\xa4puolella Ensimm\xc3\xa4isen Salpaussel\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolella on my\xc3\xb6s kalliomaalauksia. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 maalaukset eiv\xc3\xa4t liity vesireittien varrelle pyhitettyihin paikkoihin. Etel\xc3\xa4iset kohteet ovat erist\xc3\xa4ytyneiden j\xc3\xa4rvien rannoille tehtyj\xc3\xa4 maalauksia. Niiss\xc3\xa4 aiheena on useimmin ihminen itse. Noin 15\xc2\xa0km Lappeenrannasta sijaitsee Keltavuoren maalaus sokkeloisen Humalj\xc3\xa4rvien kalliosein\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Maalauksesta erottuu noin 40 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ihminen hirvien ja viivojen kera. Humalj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 noin 15 kilometri\xc3\xa4 lounaaseen sijaitsee Luum\xc3\xa4ell\xc3\xa4 Elki\xc3\xa4j\xc3\xa4rven 300-metrisen ja yli 10 metri\xc3\xa4 korkean Vaskivuoren rantakallion keskell\xc3\xa4 ihmisen kuvia nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kohtaa. Luum\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Myllyojalla, Sili\xc3\xa4vuorella ja M\xc3\xb6rtinkivell\xc3\xa4 maalaukset. Valkj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy yksi k\xc3\xa4\xc3\xa4rmett\xc3\xa4 esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kuvio. Elki\xc3\xa4j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 edelleen 12 kilometri\xc3\xa4 lounaaseen sijaitsee Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Ristniemenvuoren vajaan kilometrin pituisen kalliojyrk\xc3\xa4nnealueen koillissivulla pieni maalauskohde. Siin\xc3\xa4 on yli 10 ihmishahmon katkelmaa, joista yksi on 87 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4._NEWLINE_Kymijoen l\xc3\xa4nsipuolella Elim\xc3\xa4en keskustassa kuivatun Elim\xc3\xa4enj\xc3\xa4rven entisess\xc3\xa4 rannassa sijaitsee Vesitorninm\xc3\xa4en eli Tyynel\xc3\xa4n maalaus pihapiiriss\xc3\xa4 olevan kallion kyljess\xc3\xa4. Maalauksesta on tunnistettu 87 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ihminen ja jokin el\xc3\xa4inhahmo.'