b'\n_START_ARTICLE_\nSaksan interventio Suomen sis\xc3\xa4llissodassa\n_START_SECTION_\nSuomen tukeutuminen Saksaan\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 joulukuussa 1917 yhteiskunnallinen tilanne maassa kiristyi kohti avointa aseellista selkkausta. Sis\xc3\xa4llissota k\xc3\xa4ynnistyi lopulta 27. tammikuuta. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijassa palvelleelle kenraaliluutnantti C. G. E. Mannerheimille oli hieman aikaisemmin annettu teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi Suomen hallituksen armeijan luominen, jolloin h\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi sek\xc3\xa4 Ruotsin ett\xc3\xa4 Saksan puoleen. Ruotsista oli tarkoitus saada aseita, koulutettua p\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 vapaaehtoisia, joista muodostettaisiin kansainv\xc3\xa4linen prikaati. Saksasta Mannerheim toivoi p\xc3\xa4tevien yleisesikuntaupseerien ohella saavansa aseita ja ampumatarvikkeita._NEWLINE_Puolueettoman Ruotsin sijasta liittolaiseksi tuli maailmansodan keskusvaltoihin kuulunut Saksa, johon Suomella oli vuosisataiset kulttuurilliset ja taloudelliset siteet. My\xc3\xb6s itsen\xc3\xa4isyysaktivistit olivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n sitoutuneet Saksaan, sill\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reit\xc3\xa4 oli koulutettu maassa salaisesti jo vuodesta 1915 l\xc3\xa4htien. Sis\xc3\xa4llissodan sytytty\xc3\xa4 heit\xc3\xa4 alettiin 11. helmikuuta laivata Danzigista Suomeen, ja samalla valkoinen armeija sai Saksasta my\xc3\xb6s aseita. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen kannattajiin lukeutuneet punaj\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit katsottiin kuitenkin ep\xc3\xa4luotettaviksi ja j\xc3\xa4tettiin Saksaan._NEWLINE_Senaatin puheenjohtajana toiminut P. E. Svinhufvud oli jo marraskuun 1917 yleislakosta l\xc3\xa4htien vaatinut Suomen selke\xc3\xa4\xc3\xa4 tukeutumista Saksaan. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti johtaviin itsen\xc3\xa4isyysaktivisteihin kuuluneen Edvard Hjeltin senaatin edustajaksi Saksaan ja kehotti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 hankkimaan Suomelle sotilaallista apua. 26. marraskuuta Hjelt esitti Saksan sodanjohtoon kuuluneelle p\xc3\xa4\xc3\xa4majoitusmestari Erich Ludendorffille pyynn\xc3\xb6n Ahvenanmaan miehitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 tai joukkojen l\xc3\xa4hett\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Suomeen, mutta t\xc3\xa4h\xc3\xa4n h\xc3\xa4n ei suostunut. Ludendorffin mukaan t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa kyseeseen tuli vain j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rien kotiuttaminen. Suomen hallituksen ja Hjeltin v\xc3\xa4linen yhteydenpito k\xc3\xa4ytiin Ruotsissa olleen edustajan Alexis Gripenbergin kautta, koska suoraa yhteytt\xc3\xa4 Berliiniin ei ollut. Helmikuun alussa 1918 Hjelt sai Tukholmasta sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4n kirjeen, jonka h\xc3\xa4n tulkitsi valtakirjaksi pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reiden ja aseavun lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Saksan suoraa sotilaallista v\xc3\xa4liintuloa punaisten kukistamiseksi. Vaikka viesti oli ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isesti muotoiltu, ei Hjelt pyyt\xc3\xa4nyt lis\xc3\xa4ohjeita, vaan esitti alustavan pyynn\xc3\xb6n 9. helmikuuta. H\xc3\xa4nen omavaltaiset toimensa sitoivat Suomen lopulta Saksaan ja tekiv\xc3\xa4t maasta sen protektoraatin.\n_START_SECTION_\nSaksan suunnitelmat\n_START_PARAGRAPH_\nSaksa oli my\xc3\xb6s Suomen valtionjohdon tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 suunnitellut laajempaa v\xc3\xa4liintuloa sis\xc3\xa4llissotaan. Kyseess\xc3\xa4 oli maan omia etuja palvellut maailmanpoliittinen operaatio, joka kytkeytyi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n reunavaltioiden sis\xc3\xa4iseen tilanteeseen. Saksa tuki niiden itsen\xc3\xa4istymispyrkimyksi\xc3\xa4 tarkoituksenaan Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n heikent\xc3\xa4minen, jotta it\xc3\xa4rintaman sotatoimet saataisiin loppumaan. Koska Ymp\xc3\xa4rysvallat olivat asettaneet Saksan kauppasaartoon ja l\xc3\xa4nsirintama oli pys\xc3\xa4htynyt paikoilleen, it\xc3\xa4rintaman vaikutuspiiriin kuuluneet alueet olivat ainoita, joista Saksa pystyi hankkimaan tarvitsemiaan taloudellisia resursseja. Suomi puolestaan oli itsen\xc3\xa4isyysjulistuksestaan huolimatta Saksan sodank\xc3\xa4ynnin suhteen edelleen osa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikuntaa. Suomen raaka-ainevaroista kiinnostusta her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t erityisesti mets\xc3\xa4t, malmit ja kosket. Niiden ohella maa oli hy\xc3\xb6dyllinen Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan teht\xc3\xa4vien operaatioiden tukialueena, josta suunniteltiin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 bol\xc5\xa1evikkien hallitsemaan Pietariin, kun ymp\xc3\xa4rysvallat oli ensin kukistettu l\xc3\xa4nsirintamalla. Saksa halusi my\xc3\xb6s Suomen rautateiden kautta p\xc3\xa4\xc3\xa4syn Pohjois-Ruotsin malmikentille ja my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa mahdollisuuden iske\xc3\xa4 Murmanskin alueella olleita brittijoukkoja vastaan Pohjois-Suomesta k\xc3\xa4sin._NEWLINE_Saksan ja Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4liset rauhanneuvottelut katkesivat 10. helmikuuta, jolloin bol\xc5\xa1evikkihallitus irrottautui sodasta yksipuolisesti. Maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli joulukuusta 1917 asti vallinnut aselepo, ja nyt saksalaiset olettivat, ett\xc3\xa4 Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 ainoastaan hankkia itselleen heng\xc3\xa4hdystaukoa ennen uusien sotatoimien aloittamista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Saksan hallitus vaati, ett\xc3\xa4 aselepo on sanottava irti ja sotaa jatkettava v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. V\xc3\xa4ltty\xc3\xa4kseen avoimesta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 seuraavasta sis\xc3\xa4poliittisesta kriisist\xc3\xa4 hallitus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 13. helmikuuta turvautua Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n l\xc3\xa4ntisten alueiden separatistisiin liikkeisiin. Suomen, Ukrainan, Liivinmaan ja Viron haluttiin kutsuvan saksalaiset pelastamaan maansa bol\xc5\xa1evikkien kynsist\xc3\xa4. Kenraali Ludendorffin kehotuksesta Suomen Berliinin edustajat Edvard Hjelt ja Rafael Erich laativat seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 kirjeen sotilaallisen avun pyyt\xc3\xa4misest\xc3\xa4, jonka Svinhufvud allekirjoitti vuorokautta my\xc3\xb6hemmin._NEWLINE_Saksan suunnitelma Suomen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 interventiosta oli valmiina jo 18. helmikuuta, jolloin my\xc3\xb6s it\xc3\xa4rintaman sotatoimet aloitettiin uudelleen. Sen mukaan maihinnousu teht\xc3\xa4isiin Raumalle ja Porin M\xc3\xa4ntyluotoon. Purjehtiminen l\xc3\xa4nsirannikolle Ahvenanmaan ohitse oli kuitenkin vaarallista, mik\xc3\xa4li saaret olisivat ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten hallussa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi saksalaiset p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 miehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Ahvenanmaan, jota k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4isiin my\xc3\xb6s manner-Suomeen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n maihinnousun tukialueena. J\xc3\xa4\xc3\xa4olosuhteiden helpottaessa Raumalle tai Poriin oli tarkoitus l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 5\xe2\x80\x936 pataljoonan vahvuinen osasto, joka etenisi rautateit\xc3\xa4 pitkin nopeasti sis\xc3\xa4maahan. Punaisten kukistamisen j\xc3\xa4lkeen Saksan ja Suomen armeijat muodostaisivat yhdess\xc3\xa4 sotilaallisen uhan Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sivustaan.\n_START_SECTION_\nMaiden v\xc3\xa4liset sopimukset\n_START_PARAGRAPH_\nSotatoimien jatkuessa Saksa onnistui jo helmikuun loppuun menness\xc3\xa4 miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n haluamansa alueet Baltiassa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se suostui ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n aselepoon ja maiden v\xc3\xa4liset vihollisuudet loppuivat 3. maaliskuuta solmitun Brest-Litovskin rauhan my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Rauhansopimukseen sis\xc3\xa4ltyi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys, jonka mukaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n piti vet\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomessa olleet joukkonsa pois, ja n\xc3\xa4in punaisilla ei ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 mahdollisuutta saada apua bol\xc5\xa1evikeilta. Sopimus antoi Saksalle my\xc3\xb6s vapaat k\xc3\xa4det toimia Suomen suhteen haluamallaan tavalla. Hjelt oli jo 28. helmikuuta allekirjoittanut Saksan ja Suomen v\xc3\xa4lisen rauhansopimuksen. Vaikka keisari Vilhelm II oli tunnustanut Suomen itsen\xc3\xa4isyyden jo tammikuun alussa, oli maa entisen\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan osana ollut edelleen muodollisesti sodassa Saksaa vastaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi Hjelt allekirjoitti viel\xc3\xa4 7. maaliskuuta kolme asiakirjaa, joilla Suomi sidottiin tiukasti Saksan vasallivaltioksi. Kyseess\xc3\xa4 oli sotilaallisesta avusta maksettava hinta, jonka johdosta Saksasta tuli Suomen poliittinen suojelija ja valvoja. Sopimusten mukaan Saksa sai muun muassa rajoittamattoman oikeuden Suomen ulkomaankauppaan ja luonnonvaroihin._NEWLINE_Vaasaan paenneelle senaatille Saksan tuleva v\xc3\xa4liintulo selvisi vasta Hjeltin maaliskuun alussa l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 kirjeest\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen allekirjoittamistaan sopimuksista senaatti sai tiedon ruotsalaisten sanomalehtien kautta. Tarkempi selonteko saapui vasta Rafael Erichin mukana 19. maaliskuuta. Armeijan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi nimitetty kenraaliluutnantti Mannerheim puolestaan tyrmistyi Saksan hallituksen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksest\xc3\xa4 l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 joukkoja Suomeen ja oli valmis eroamaan. Perusteena oli ulkovallan puuttuminen Suomen asioihin, mik\xc3\xa4 antaisi punaisille oikeuden syytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hallitusta samasta, mist\xc3\xa4 heit\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4nkin syytettiin. Vastaava k\xc3\xa4sitys vallitsi my\xc3\xb6s senaatissa. Esimerkiksi senaattori Juhani Araj\xc3\xa4rven muistiinpanojen mukaan saksalaiset eiv\xc3\xa4t toimillaan saaneet senaatin t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 luottamusta, vaan heid\xc3\xa4n intressins\xc3\xa4 tunnettiin ja niist\xc3\xa4 oltiin my\xc3\xb6s huolissaan. Mannerheim suhtautui tietoon erityisen katkerasti my\xc3\xb6s siksi, ett\xc3\xa4 se vei h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n, jota varten h\xc3\xa4n oli kentt\xc3\xa4armeijansa luonut eli punaisten hallussa olleen Etel\xc3\xa4-Suomen valloituksen._NEWLINE_Saksalaismielinen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Svinhufvud kuitenkin hyv\xc3\xa4ksyi sopimuksen, vaikka se tekikin Suomesta Saksan vasallivaltion ja vei jopa vastajulistetun itsen\xc3\xa4isyyden. Senaatti kielt\xc3\xa4ytyi aluksi allekirjoittamasta sopimusta, mutta p\xc3\xa4\xc3\xa4tti hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 Hjeltin sopiman intervention, koska ei uskonut Mannerheimin pystyv\xc3\xa4n kokoamaan sodan nopeaan ratkaisuun kykenev\xc3\xa4\xc3\xa4 armeijaa. Mannerheim puolestaan halusi mukaan saksalaisten suunnittelemaan Pietarin valtausoperaatioon, joten h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lopulta suostua heid\xc3\xa4n apuunsa. Ehdoksi Mannerheim asetti, ett\xc3\xa4 Saksan joukot alistetaan h\xc3\xa4nen komentoonsa, mihin keisari Vilhelm II suostuikin 10. maaliskuuta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen senaatti ylensi Mannerheimin ratsuv\xc3\xa4enkenraaliksi, mik\xc3\xa4 varmisti, ettei saksalaisten joukossa ole yht\xc3\xa4\xc3\xa4n sotilasarvoltaan ylemp\xc3\xa4\xc3\xa4 upseeria. Mannerheim ja saksalaiset suhtautuivat alusta asti toisiinsa ep\xc3\xa4luuloisesti ja joukkojen komentajaksi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tyn kenraalimajuri R\xc3\xbcdiger von der Goltzin on kerrottu jopa vihanneen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Saksalaisten silmiss\xc3\xa4 Mannerheim oli edelleen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijan kenraali, jonka arvioitiin olevan lojaalimpi vallasta sy\xc3\xb6stylle keisari Nikolai II:lle ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kannattajille kuin Suomen valkoisille. Eduskunta hyv\xc3\xa4ksyi sopimukset lopulta hiljaisuudessa vasta sis\xc3\xa4llissodan jo p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918.\n_START_SECTION_\nVaikutus sodan kulkuun\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka saksalaisjoukot oli muodollisesti alistettu Mannerheimille, niiden tosiasiallinen p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 oli retkikuntaa johtanut kenraalimajuri von der Goltz, joka suunnitteli ja toteutti sotatoimet itsen\xc3\xa4isesti. He tapasivat ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa Mikkeliss\xc3\xa4 sijainneessa valkoisten p\xc3\xa4\xc3\xa4majassa vasta punaisten antautumisen j\xc3\xa4lkeen toukokuun alkupuolella. Huonojen lenn\xc3\xa4tinyhteyksien johdosta Vaasassa kokoontunut senaatti ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut selvill\xc3\xa4 saksalaisjoukkojen etenemisest\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Suomessa. Saksan v\xc3\xa4liintulolla oli kuitenkin suuri vaikutus Mannerheimin sodank\xc3\xa4yntisuunnitelmiin, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kiiruhti Tampereen valtausta todistaakseen, etteiv\xc3\xa4t valkoiset tarvinneet sodan voittamiseen ulkopuolisten apua. Mannerheimin oli my\xc3\xb6s pystytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osoittamaan punaisten tappio omien joukkojensa ansioksi, tai muutoin hallituksen saama valta n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isi saksalaisilta saadulta lahjalta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi h\xc3\xa4n kiirehti operaatiota, vaikkei joukkojen ryhmitys ollut valmis, ja valtaukseen sis\xc3\xa4ltyi suuria riskej\xc3\xa4._NEWLINE_Tampereen kukistumisen ja saksalaisten maihinnousun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 punaisten johto j\xc3\xa4tti Helsingin 9. huhtikuuta ja vet\xc3\xa4ytyi Viipuriin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen valkoiset pystyiv\xc3\xa4t keskitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n omat voimansa Karjalan rintamalle, sill\xc3\xa4 saksalaiset huolehtivat sodank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Suomessa, mill\xc3\xa4 oli suuri merkitys lopputuloksen kannalta. V\xc3\xa4liintulo ei kuitenkaan ratkaissut sotaa, sill\xc3\xa4 ratkaisevana pidetty Tampereen taistelu oli maihinnousun aikaan jo k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt valkoisten eduksi. Sen sijaan Saksan apu nopeutti olennaisesti valkoisten voittoa. Ilman sit\xc3\xa4 taistelut olisivat mahdollisesti venynyt jopa kuukausia ja samalla kostonkierteest\xc3\xa4 olisi tullut viel\xc3\xa4 kauheampaa. Lis\xc3\xa4ksi punaiset olisivat sodan pitkittyess\xc3\xa4 saattaneet saada apua Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n bol\xc5\xa1evikeilta. Saksan v\xc3\xa4liintulon katsotaan my\xc3\xb6s s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4neen Helsingin Tampereen kaltaisilta raskailta taisteluilta ja niit\xc3\xa4 seuranneilta joukkoteloituksilta.\n_START_SECTION_\nMaihinnousun valmistelu\n_START_PARAGRAPH_\nSaksalaisten maihinnousu viiv\xc3\xa4styi Pohjanlahden vaikean j\xc3\xa4\xc3\xa4tilanteen ja vahvojen miinaesteiden vuoksi niin, ett\xc3\xa4 maaliskuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 keisari Vilhelm II joutui puuttumaan asiaan. My\xc3\xb6s kenraali Mannerheim pyysi 20. maaliskuuta yhteysupseeri Thesleffi\xc3\xa4 kiirehtim\xc3\xa4\xc3\xa4n joukkojen l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mist\xc3\xa4. L\xc3\xa4nsirannikon sijasta tavoitteeksi asetettiin nyt maalis\xe2\x80\x93huhtikuun vaihteessa Hankoon teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 maihinnousu. Kun Ahvenanmaan lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Tallinna oli vahvojen j\xc3\xa4iden erist\xc3\xa4m\xc3\xa4, p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin joukot laivata Danzigista, jossa lastaaminen k\xc3\xa4ynnistyi 29. maaliskuuta ja liikkeellel\xc3\xa4ht\xc3\xb6 tapahtui lopulta 1. huhtikuuta. Von der Goltzin uuden suunnitelman mukaan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen p\xc3\xa4\xc3\xa4kohde oli Riihim\xc3\xa4ki, jonne edett\xc3\xa4isiin Hanko\xe2\x80\x93Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4-rataa pitkin. Sen valtauksella eristett\xc3\xa4isiin Helsingin seudulla ja Tampereen etel\xc3\xa4puolella olleet punaiset toisistaan, ja samalla katkaistaisiin molemmille elint\xc3\xa4rke\xc3\xa4 rautatieyhteys Pietarin suuntaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Riihim\xc3\xa4elt\xc3\xa4 oli tarkoitus iske\xc3\xa4 kohti Helsinki\xc3\xa4 ja Lahtea, kun taas H\xc3\xa4meenlinnan ja Tampereen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 olleet punaiset j\xc3\xa4tett\xc3\xa4isiin Mannerheimin huoleksi. Kenraali Ludendorffin mielest\xc3\xa4 eteneminen sis\xc3\xa4maahan Riihim\xc3\xa4elle heikensi kuitenkin joukkojen huoltomahdollisuuksia ja yhteydenpitoa merivoimien kanssa. Niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4n laati 27. maaliskuuta viel\xc3\xa4 uuden suunnitelman, jonka mukaan Hangosta edet\xc3\xa4\xc3\xa4n rannikkoa pitkin suoraan Helsinkiin ja vasta sielt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4rataa pitkin Riihim\xc3\xa4elle._NEWLINE_Teknisen ja taktisen ylivoimansa ansiosta saksalaiset laskivat pystyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 nopeasti katkaisemaan punaisen Suomen kahtia Riihim\xc3\xa4ell\xc3\xa4, ja kun valkoiset samaan aikaan piirittiv\xc3\xa4t Tamperetta, olisivat Varsinais-Suomen ja Satakunnan punakaartit j\xc3\xa4\xc3\xa4neet mottiin. Helsingin valtaaminen oli my\xc3\xb6s saksalaisten omien strategisten etujen mukaista, sill\xc3\xa4 se pakottaisi ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset vet\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Viaporissa talvehtineet joukkonsa nopeasti pois ja n\xc3\xa4in Suomenlahti vapautuisi heid\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Ennen maihinnousua von der Goltz oli viel\xc3\xa4 huolissaan Turun seudusta, jossa arvioitiin olevan noin 2\xc2\xa0000:n punakaartilaisen reservi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi h\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Ahvenanmaalla olleen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoonan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n maihinnousup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Turkuun, josta oli tarkoitus edet\xc3\xa4 Saloon ja lopulta yhty\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsi-Uudellamaalla oleviin It\xc3\xa4meren-divisioonan p\xc3\xa4\xc3\xa4joukkoihin. Turun valtaus oli sis\xc3\xa4ltynyt my\xc3\xb6s Ludendorffin suunnitelmaan. Operaatio ei kuitenkaan onnistunut, kun punaiset l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t saksalaiset Nauvon taistelussa 4. huhtikuuta, jonka j\xc3\xa4lkeen n\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t Turun suunnan._NEWLINE_Helsingin valtausta puolestaan uhkasivat kaupungissa olleiden punakaartilaisten lis\xc3\xa4ksi Viaporin merilinnoituksen rannikkotykist\xc3\xb6 sek\xc3\xa4 Helsingin satamassa olleet ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sota-alukset. Viaporin aiheuttama uhka h\xc3\xa4visi maihinnousua edelt\xc3\xa4vin\xc3\xa4 viikkoina, kun valkoisten kannattajat tekiv\xc3\xa4t sen tykit ampumakelvottomiksi poistamalla niist\xc3\xa4 lukot. Operaatio toteutettiin salassa Helsinki\xc3\xa4 hallinneilta punaisilta, mutta linnoitusta miehitt\xc3\xa4neet ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset olivat asiasta tietoisia. Helsingin valtauksesta olisi tullut saksalaisille hyvin vaarallinen, mik\xc3\xa4li punaiset olisivat saaneet tykit k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Tallinnasta operoineet saksalaiset tiedustelukoneet pudottivat Helsinkiin jo maaliskuussa lentolehtisi\xc3\xa4, joissa kerrottiin heid\xc3\xa4n pian olevan tulossa vapauttamaan kaupungin. Helsingiss\xc3\xa4 olleet valkoisten kannattajat ryhtyiv\xc3\xa4tkin valmistautumaan saksalaisten tuloon muun muassa j\xc3\xa4rjestelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 n\xc3\xa4ille majoitustiloja. My\xc3\xb6s Tampereelle pudotettiin lentolehtisi\xc3\xa4, joissa v\xc3\xa4itettiin 30\xc2\xa0000 saksalaisten jo nousseen maihin Porin M\xc3\xa4ntyluodossa. Propagandalehtisten sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4majoitusmestari Hannes Ignatiuksen k\xc3\xa4sialaa. Vaikka sosialidemokraattien sanomalehdet kirjoittivat viel\xc3\xa4 maihinnousun j\xc3\xa4lkeenkin, ett\xc3\xa4 Hankoon oli saapunut vain saksalaisiin sotilaspukuihin naamioituneita suojeluskuntalaisia, arvellaan lentolehtisten vaikuttaneen heikent\xc3\xa4v\xc3\xa4sti punaisten taistelutahtoon erityisesti Tampereella.\n_START_SECTION_\nMaihinnousu Hankoon\n_START_PARAGRAPH_\nIt\xc3\xa4meren-divisioonan kuljetusalukset l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t liikkeelle Danzigista 31. maaliskuuta ja saapuivat Hangon edustalle aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 3. huhtikuuta. Ennen ankkuroitumistaan divisioona miehitti kaupungin edustalla sijaitsevan Russar\xc3\xb6n linnakkeen, jonne j\xc3\xa4\xc3\xa4neet 30 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 antautuivat vapaaehtoisesti. Vaikka punaiset olivat tietoisia saksalaisten tulosta, he eiv\xc3\xa4t tehneet vastarintaa, vaan olivat poistuneet Hangosta jo hyviss\xc3\xa4 ajoin. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset merisotilaat sen sijaan sytyttiv\xc3\xa4t satamassa olleet nelj\xc3\xa4 sukellusvenett\xc3\xa4 ja niiden tukialuksen tuleen, jotteiv\xc3\xa4t ne joutuisi saksalaisten k\xc3\xa4siin. Ensimm\xc3\xa4iset laivat kiinnittyiv\xc3\xa4t laituriin aamuseitsem\xc3\xa4lt\xc3\xa4, ja puolen tunnin kuluttua Hangon vesitornin huipulla liehui Saksan lippu, kun taas raatihuoneen lipputankoon nostettiin Suomen leijonalippu. Valkoisten kannattajissa saksalaisten maihinnousu her\xc3\xa4tti suurta innostusta, ja heit\xc3\xa4 olikin vastaanottamassa muun muassa torvisoittokunta. Hangossa olleet punaisten vangit vapautettiin ja heid\xc3\xa4n tilalleen otettiin noin sata kaupunkiin j\xc3\xa4\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 punaisten kannattajaa, jotka sijoitettiin satamassa toimineen siirtolaistoimiston tiloihin. Kaupunkiin rantautuneiden saksalaisjoukkojen keskuudessa esiintyi my\xc3\xb6s kurittomuutta, sill\xc3\xa4 he tyhjensiv\xc3\xa4t Hangon keksitehtaan varaston._NEWLINE_Vaikka bol\xc5\xa1evikkihallitus oli jo 17. helmikuuta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nnyt Helsingiss\xc3\xa4 olleet aluksensa vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n Kronstadtin saarelle, It\xc3\xa4meren laivaston j\xc3\xa4\xc3\xa4marssiksi kutsuttu operaatio oli viiv\xc3\xa4stynyt niin, ett\xc3\xa4 huhtikuun vaihteessa osa aluksista oli viel\xc3\xa4 Helsingiss\xc3\xa4. Maihinnousu sai ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset huolestumaan laivoistaan, mink\xc3\xa4 vuoksi he l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t edustajansa Hankoon neuvottelemaan saksalaisten kanssa. Saksalaisten ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittiin 5. huhtikuuta Hangon sopimus, jonka mukaan Helsingiss\xc3\xa4 olleet sota-alukset poistuisivat 7. huhtikuuta l\xc3\xa4htien ja kaupunkiin viel\xc3\xa4 valtauksen alettua j\xc3\xa4\xc3\xa4neet pysyttelisiv\xc3\xa4t puolueettomina.\n_START_SECTION_\nEteneminen Lahteen\n_START_PARAGRAPH_\nHy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen pys\xc3\xa4hdytty\xc3\xa4 Kotkan suunnalla saksalaiset siirsiv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 painopisteen Lahteen, jonne samaan aikaan pohjoisesta eteni Hans Kalmin johtama valkoisten pataljoona. Tarkoituksena oli katkaista Pietarin rata ja sulkea pakenevien punaisten reitti it\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 samalla est\xc3\xa4\xc3\xa4 heit\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 sotavoimiaan uudelleen Kymijoen takana. Osa Teesionjoella olleista joukoista vedettiin puolustamaan Loviisaa, kun punaisten tykist\xc3\xb6 oli tulittanut kaupunkia jo huhtikuun 8. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aamusta saakka. Saatujen tietojen mukaan punaisia oli runsaasti Vanhassakyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Ilolassa, Liljendalissa ja Lapinj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4. Kun saksalaisten tiedustelupartiot viimein ottivat selv\xc3\xa4\xc3\xa4 tilanteesta, vihollisia olikin ainoastaan Porvoon it\xc3\xa4puolella Ilolassa, Myrskyl\xc3\xa4n kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Lapinj\xc3\xa4rven Andersbyss\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 Loviisaan odotettua hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 tapahtunut._NEWLINE_Osasto Brandentein l\xc3\xa4hti 10. huhtikuuta etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n Loviisa-Lahti-rataa pitkin pohjoiseen. Seuraavana y\xc3\xb6n\xc3\xa4 joukot saavuttivat Pernajassa sijaitsevan Hardomin kyl\xc3\xa4n, jonka saksalaiset valtasivat kiivaan taistelun j\xc3\xa4lkeen. Yhteenotossa kaatui seitsem\xc3\xa4n saksalaista ja ainakin 30 punaista. Eversti Brandenstein ei halunnut hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 pidemm\xc3\xa4lle ennen kuin toinen maihinnousuosasto saapui Tallinnasta my\xc3\xb6hemmin samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Uudesta kuljetuser\xc3\xa4st\xc3\xa4 irrotettiin yksi komppania Ahvenkoskelle ja loput kolme pataljoonaa osallistuivat pohjoiseen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n yleishy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen._NEWLINE_Eteneminen Lahteen k\xc3\xa4ynnistyi varsinaisesti 12. huhtikuuta kolmen pataljoonan voimin. Nelj\xc3\xa4s pataljoona j\xc3\xa4i reserviksi Loviisaan. Kapteeni Heinz von Wilamovitz-Moellendorffin komentama pataljoona eteni rautatien l\xc3\xa4nsipuolella Koskenkyl\xc3\xa4n, Liljendalin, Myrskyl\xc3\xa4n, Orimattilan ja Pennalan kautta Lahden etel\xc3\xa4puolelle, keskinen kapteeni Reuterin pataljoona hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Hardomin, Eskilomin, Artj\xc3\xa4rven ja Kuivannon kautta Lahden it\xc3\xa4puolelle Nastolaan katkaistakseen Pietarin radan Uudenkyl\xc3\xa4n aseman tuntumassa ja it\xc3\xa4isen kapteeni Schraderin komentaman pataljoonan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli edet\xc3\xa4 Hardomin, Lapinj\xc3\xa4rven kirkonkyl\xc3\xa4n ja Kimonkyl\xc3\xa4n kautta Iitin Kausalaan, jossa sen piti niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n katkaista Pietarin rata. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen p\xc3\xa4\xc3\xa4suunnat olivat Uusikyl\xc3\xa4 ja Kausala, koska Lahdessa ja Kouvolassa oletettiin olevan vahva punaisten miehitys._NEWLINE_Koskenkyl\xc3\xa4n suunnasta pohjoiseen edenneet saksalaiset kohtasivat heti punaisten sitke\xc3\xa4\xc3\xa4 vastarintaa Liljendalin Eskilomissa, mutta saivat lopulta kyl\xc3\xa4n haltuunsa usean tunnin taistelun j\xc3\xa4lkeen. Yhteenotossa kaatui nelj\xc3\xa4 saksalaista ja 12 punaista. My\xc3\xb6hemmin samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytiin Orimattilan taistelu, jota on kuvattu \xe2\x80\x9dt\xc3\xa4ydelliseksi teurastukseksi\xe2\x80\x9d. Saksalaiset menettiv\xc3\xa4t vain yhden miehen, mutta kaatuneiden punaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi on ilmoitettu 70, joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan jopa 95\xe2\x80\x93130. Lukum\xc3\xa4\xc3\xa4rien valtava ep\xc3\xa4suhta tarkoittaa, ettei vankeja ilmeisesti otettu, vaan kaikki antautuneet punakaartilaiset teloitettiin._NEWLINE_Pietarin radan saavutti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kapteeni Schraderin ryhm\xc3\xa4 aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 13. huhtikuuta Kausalassa. Kouvolan suunnasta saapui kuitenkin punaisten panssarijuna, joka pakotti saksalaiset vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n radan etel\xc3\xa4puolelle ja liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n kapteeni Reuterin komentamaan pataljoonaan, joka puolestaan saapui Uudenkyl\xc3\xa4n asemalle my\xc3\xb6hemmin samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Samalla miehitettiin my\xc3\xb6s muutama kilometri sen pohjoispuolella sijaitseva Arrajoen kartano, jossa syntyneess\xc3\xa4 kahakassa kuoli yksi siviili ja kaksi kotimaahansa palaamassa ollutta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sotilasta. Saksalaiset joutuivat vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n Uudestakyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 illan aikana, kun punaiset tekiv\xc3\xa4t vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kolmesta eri suunnasta kahden panssarijunan tukemana. Paikalle l\xc3\xa4hetettiin vahvistukseksi Loviisassa reservin\xc3\xa4 ollut pataljoona, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen saksalaiset saivat aseman taas haltuunsa._NEWLINE_14. huhtikuuta von Brandenstein p\xc3\xa4\xc3\xa4tti hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 kymmenen komppanian voimin Kausalaan. Suunnitelma kuitenkin peruttiin seuraavana aamuna, kun Lahdesta vahvistuksia saaneiden punaisten uskottiin j\xc3\xa4lleen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n Uuteenkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 taisteltiin Uudenkyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolella Kuivannossa, jonne saksalaiset lopulta vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 16. huhtikuuta. Tappiot Uudenkyl\xc3\xa4n suunnalla k\xc3\xa4ydyiss\xc3\xa4 taisteluissa olivat 20 kaatunutta ja noin 45 haavoittunutta._NEWLINE_Kolmas ja viimeinen kuljetuser\xc3\xa4 saapui Loviisaan 14. huhtikuuta. Se ehti nelj\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Lahden seudulle, jossa osasto kohtasi ankaraa vastarintaa Orimattilan Pennalassa, kunnes punaiset per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t Simolan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Saksalaiset menettiv\xc3\xa4t taistelussa nelj\xc3\xa4 kaatunutta ja punaiset noin 20. Kaikkiaan punaisten tappioiksi 12.\xe2\x80\x9315. huhtikuuta on arvioitu kaatuneina ja haavoittuneina noin pari sataa miest\xc3\xa4._NEWLINE_Osasto Brandenstein alistettiin It\xc3\xa4meren-divisioonalle 16. huhtikuuta. Sen p\xc3\xa4\xc3\xa4joukon hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssuunnaksi oli Helsingin valtauksen j\xc3\xa4lkeen tullut niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n Lahti, jonne oli tarkoitus edet\xc3\xa4 H\xc3\xa4meenlinnan kautta. Koska saksalaiset luulivat, ett\xc3\xa4 punaisilla oli Loviisan ja Kouvolan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 jopa yli 6\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4, p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin saarrostuksen pelossa irrottaa kaksi Brandensteinin komppaniaa ja l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 ne suojaamaan selustaa Porvoon seudulle. Todellisuudessa punaiset olivat jo evakuoineet alueen. Siirtojen vuoksi kenraali von der Goltz l\xc3\xa4hetti 18. huhtikuuta Helsingist\xc3\xa4 Brandensteinin avuksi kapteeni Roederin johtaman komppanian sek\xc3\xa4 siihen liittyneen suomalaisen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona Thesleffin. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 saapui viel\xc3\xa4 majuri Adolf Halmiltonin komentama kahden komppanian vahvuinen osasto, joka aikaisemmin oli suojannut It\xc3\xa4meren-divisioonan sivustaa Lohjan ja Nummelan suunnalla.\n_START_SECTION_\nTappiot\n_START_PARAGRAPH_\nSaksalaisten tappiot olivat yhteens\xc3\xa4 360 kaatunutta, joista 348 kuoli v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti taisteluissa ja 12 my\xc3\xb6hemmin haavoittuneina. Lis\xc3\xa4ksi kuusi saksalaista sai surmansa erilaisissa onnettomuuksissa Ahvenanmaan miehityksen aikana. Keisarillisen laivaston tappiot olivat yhteens\xc3\xa4 21 kuollutta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi 123 saksalaista hukkui 16. lokakuuta, kun joukkoja kotiuttamassa ollut S/S Habsburg ajoi miinaan ja upposi Tallinnan edustalla._NEWLINE_Saksalaisia vastaan k\xc3\xa4ydyiss\xc3\xa4 taisteluissa kaatui noin 1\xc2\xa0500 punaista, mutta osa on todellisuudessa teloitettuja. Heid\xc3\xa4n tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n teloittaneen noin 100 punaista. Saksalaisilla oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys luovuttaa vangit suomalaisille oikeuslaitoksen tuomittaviksi, kun taas valkoiset usein ampuivat vankinsa v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. Kurinalaisen saksalaisen sotav\xc3\xa4en tiedettiin yleisestikin kohtelevan vankeja inhimillisemmin, joten punaiset antautuivat mieluummin heille.\n_START_SECTION_\nMuistomerkkej\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTaisteluissa kaatuneita saksalaisia on haudattu useille eri paikkakunnille. Suomalaisten pystytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t muistomerkit on yleens\xc3\xa4 sijoitettu n\xc3\xa4kyville ja arvokkaille paikoille, esimerkiksi kirkkomailla olevat hautapaikat ovat usein joko kirkon tai hautausmaan p\xc3\xa4\xc3\xa4sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4yntien tuntumassa. Saksan Helsingin-suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 ja historioitsija Agilolf Ke\xc3\x9felring kartoittivat Suomessa olevia muistomerkkej\xc3\xa4 vuonna 2012. Ke\xc3\x9felringin mukaan niiss\xc3\xa4 olevat nimet sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t usein kirjoitusvirheit\xc3\xa4 ja joissakin tapauksissa sama nimi l\xc3\xb6ytyy useammasta haudasta, joten muistomerkkien sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4t tiedot eiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ole luotettavia._NEWLINE_Kenties tunnetuin muistomerkki on vuonna 1921 It\xc3\xa4meren-divisioonan maihinnousun kunniaksi pystytetty Hangon vapaudenpatsas. Se poistettiin valvontakomission m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 1946, mutta pystytettiin uudelleen vuonna 1960. Tunnetuin hautapaikka on Helsingin Vanhassa kirkkopuistossa, jonne haudattiin Helsingin valtauksen yhteydess\xc3\xa4 kaatuneita saksalaissotilaita. Vuonna 1920 puistoon pystytettiin Gunnar Finnen ja J. S. Sir\xc3\xa9nin suunnittelema muistomerkki, johon on kaiverrettu 86 saksalaissotilaan nimet. Kaikkia ei kuitenkaan ole haudattu Vanhaan kirkkopuistoon. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulla on hautamuistomerkkej\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Toukolassa, Etel\xc3\xa4-Haagassa, Lepp\xc3\xa4vaarassa sek\xc3\xa4 Helsingin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kirkon hautausmaalla. Lis\xc3\xa4ksi Helsingin T\xc3\xa4htitorninm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on Gunnar Finnen suunnittelema h\xc3\xb6yrylaiva Habsburgin uppoamisessa hukkuneiden muistomerkki. Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n taistelussa kaatuneista saksalaisista 15 on haudattu rautatieasemaa vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 sijaitsevaan puistoon, jossa on my\xc3\xb6s vuonna 1921 paljastettu muistomerkki._NEWLINE_Syrj\xc3\xa4ntaan taistelussa kaatuneet saksalaiset haudattiin aluksi H\xc3\xa4meenlinnan T\xc3\xa4htipuistoon, jonka keskelle pystytettiin my\xc3\xb6s hautamuistomerkki. 1960-luvulla vainajat ja muistomerkki siirrettiin vanhalle hautausmaalle, kun Sibeliuksenpuistoksi nimettyyn puistoon alettiin suunnitella Sibeliuksen patsasta. Samassa yhteydess\xc3\xa4 Pannuj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 k\xc3\xa4ydyss\xc3\xa4 yhteenotossa kaatuneet yksitoista saksalaista on haudattu H\xc3\xa4meenlinnaan johtavan tien varrelle, ja Lammin taistelussa kaatuneet Lammin kirkkomaalle, jonne pystytettiin muistomerkki vuonna 1920. It\xc3\xa4meren-divisioonan sotilaiden hautoja on my\xc3\xb6s ainakin Hangossa, Tammisaaressa, Karjaalla, Kirkkonummella, Tuuloksessa, Nurmij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja Riihim\xc3\xa4ell\xc3\xa4._NEWLINE_Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten hautamuistomerkki sijaitsee vanhalla hautausmaalla. Seitsem\xc3\xa4n Ahvenkoskella kaatunutta saksalaista on haudattu Ahvenkosken hautausmaalle, jossa on my\xc3\xb6s muistomerkki. Muita Osasto Brandesteinin sotilaiden hautoja on ainakin Loviisassa, Liljendalissa, Kouvolassa, Nastolassa, ja Orimattilassa._NEWLINE_Nauvon taistelussa kaatuneet seitsem\xc3\xa4n saksalaista haudattiin aluksi Korppoon kirkkomaalle. Kun Nauvossa ei ollut omia sankarivainajia, vaadittiin pian heid\xc3\xa4n siirt\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xc3\xa4n paikkakunnalle, jotta my\xc3\xb6s Nauvoon saataisiin oma sankarihauta. Vaatimusta perusteltiin sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 saksalaiset olivat kaatuneet Nauvon kunnan puolella. Lopulta vainajat kaivettiin yl\xc3\xb6s ja haudattiin uudelleen Nauvon kirkkomaalle. My\xc3\xb6s Maarianhaminaan on haudattu yksi saksalainen sotilas.\n_START_SECTION_\nSuomi joutuu Saksan alaisuuteen\n_START_PARAGRAPH_\nSaksan taloudellisiin vaatimuksiin alistuminen oli hinta, jonka Suomen hallitus oli valmis maksamaan saamastaan avusta. Ehtona sotilaalliselle v\xc3\xa4liintulolle oli kolme kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918 solmittua valtiosopimusta, jotka k\xc3\xa4sittiv\xc3\xa4t maiden v\xc3\xa4lisen rauhansopimuksen, kauppa- ja merenkulkusopimuksen sek\xc3\xa4 sopimuksen sotilastukikohtien perustamisesta. Ne sitoivat Suomen tiiviisti Saksaan, joka sopimusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kontrolloi tiukasti maan taloudellista ja valtiollista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Kauppa- ja merenkulkusopimus oli Suomen kannalta erityisen katastrofaalinen, sill\xc3\xa4 se antoi ulkomaankaupan Saksan kontrolliin ja takasi saksalaisille yrityksille etuosto-oikeuden. Sotilastukikohtia koskeva sopimus salli Saksan perustaa tukikohtia kaikkialle Suomen alueelle, mukaan lukien oman tarkastusaseman Ruotsin rajalle Tornioon. Kuningashankkeen yhteydess\xc3\xa4 neuvoteltiin viel\xc3\xa4 sotilasliitosta, joka alisti Suomen armeijan Saksan armeijan alaisuuteen. Sopimukset tekiv\xc3\xa4t Suomesta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Saksan protektoraatin ja veiv\xc3\xa4t pohjan vasta saavutetulta itsen\xc3\xa4isyydelt\xc3\xa4. Suomen poliitikkoja tai sotilasjohtoa ei kuitenkaan tarvinnut aktiivisesti ohjailla, vaan n\xc3\xa4m\xc3\xa4 pyysiv\xc3\xa4t vapaaehtoisesti saksalaisten ohjeita._NEWLINE_Kes\xc3\xa4kuun alussa von der Goltz esitteli sopimuksiin liittyen suunnitelman Suomen uuden asevelvollisarmeijan j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Johtoteht\xc3\xa4v\xc3\xa4t annettaisiin saksalaisille, ja kouluttajina toimisivat suomalaiset j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit sek\xc3\xa4 saksalaiset upseerit. Kuun lopulla Saksasta saapui kahdeksan asiantuntijaupseeria, jotka sijoitettiin yleisesikuntaan ja joukko-osastoihin. Saksalaisryhm\xc3\xa4n johtaja eversti Konrad von Redern ryhtyi hoitamaan Suomen yleisesikunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Nils Procop\xc3\xa9n teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4, ja ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi nimettiin Mannerheimin vastustajana tunnettu sotaministeri Wilhelm Thesleff, joka oli my\xc3\xb6s entinen von der Goltzin yhteysupseeri. Nimitykset merkitsiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 armeijassa tapahtunutta vallankaappausta. Mannerheimin esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Hannes Ignatius sek\xc3\xa4 kenraalit Paul von Gerich ja G\xc3\xb6sta Thesl\xc3\xb6f eiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksyneet suunnitelmia vaan erosivat palveluksesta. Ignatiuksen mukaan von der Goltzista tuli Suomen todellinen valtionhoitaja ja kaikki muut olivat pelkki\xc3\xa4 s\xc3\xa4tkynukkeja h\xc3\xa4nen k\xc3\xa4siss\xc3\xa4\xc3\xa4n. Saksan varaesikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toiminut kenraali Erich Ludendorff laati viel\xc3\xa4 hein\xc3\xa4kuun lopussa kymmenkohtaisen luonnoksen Saksan ja Suomen v\xc3\xa4liseksi sotilassopimukseksi. Sen mukaan Suomen armeija rakennettaisiin yhtenev\xc3\xa4iseksi Saksan armeijan kanssa ja suomalaiset joukot olisivat sodan aikana Saksan sodanjohdon alaisia. Saksalaisilla olisi my\xc3\xb6s tarvittaessa oikeus k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen satamia._NEWLINE_Kauppasopimus alkoi konkretisoitua syksyll\xc3\xa4, kun Suomen ulkomaankauppa suuntautui keskitetysti Saksaan tai sen It\xc3\xa4-Euroopassa miehitt\xc3\xa4mille alueille. Lis\xc3\xa4ksi luotiin saksalaisen mallin mukainen suuryrityksi\xc3\xa4 suosiva alakohtainen monopoliperiaate. Eduskunta hyv\xc3\xa4ksyi my\xc3\xb6s lain, jonka mukaan v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmeksi vuodeksi pakkoty\xc3\xb6h\xc3\xb6n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty vanki voitiin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkomaille. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoitti pakkoty\xc3\xb6h\xc3\xb6n tuomittujen punakaartilaisten l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Saksaan ty\xc3\xb6leireille. Von der Goltzin mukaan aloite johtui vankien ruuansaannin turvaamisesta, mutta esimerkiksi Saksan maatalous k\xc3\xa4rsi tuolloin pahasta ty\xc3\xb6voimapulasta, joten laki oli t\xc3\xa4ysin heid\xc3\xa4n omien etujensa mukainen. K. J. St\xc3\xa5hlbergin mielest\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s alensi Suomen pois oikeusvaltioiden joukosta ja tynk\xc3\xa4eduskunnan ainoa sosialidemokraatti Matti Paasivuori kutsui sit\xc3\xa4 orjakaupaksi. Lakiin j\xc3\xa4tettiin lopulta kaksi vastalausetta, joissa pohdittiin, millaisen kuvan toimi antaa Suomesta ulkovalloille.\n_START_SECTION_\nSaksalaisjoukot Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSotatoimien p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen j\xc3\xa4lkeen kenraali von der Goltz muutti entiseen kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin virka-asuntoon Kes\xc3\xa4rantaan, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen levisi vitsi, kuinka vain yksi kirjain oli muuttunut; \xe2\x80\x9dryskan\xe2\x80\x9d (ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen) sijaan maata hallitsi nyt \xe2\x80\x9dtyska\xe2\x80\x9d (saksalainen). Von der Goltz oli luonteeltaan sosiaalisesti avoin. H\xc3\xa4n solmi yst\xc3\xa4vyyssuhteita johtaviin suomalaispoliitikkoihin ja oli yhteydess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kapinasta sivuun j\xc3\xa4\xc3\xa4neisiin sosiaalidemokraatteihin, kuten V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tanneriin. Kes\xc3\xa4n aikana von der Goltz teki useita tarkastusmatkoja It\xc3\xa4- ja Pohjois-Suomeen; Karjalassa h\xc3\xa4n vieraili Terijoella, Raudussa ja Sortavalassa sek\xc3\xa4 Pohjois-Suomessa Rovaniemell\xc3\xa4, Kuolaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, Kemiss\xc3\xa4 ja Oulussa. Keisari Vilhelm II my\xc3\xb6nsi von der Goltzille ansioistaan Saksan korkeimman sotilasansiomerkin Pour le M\xc3\xa9riten, sek\xc3\xa4 hein\xc3\xa4kuussa viel\xc3\xa4 tittelin Deutscher General in Finnland eli \xe2\x80\x9dSaksalainen kenraali Suomessa\xe2\x80\x9d._NEWLINE_It\xc3\xa4meren-divisioonaan liitetty Osasto Brandenstein siirrettiin heti toukokuussa takaisin Viroon, mutta Otto von Brandenstein esikuntineen j\xc3\xa4i Suomeen erikoisteht\xc3\xa4viin. It\xc3\xa4meren-divisioonan joukot puolestaan hajautettiin eri puolille Kaakkois-Suomea niin, ett\xc3\xa4 Helsinkiin j\xc3\xa4i ainoastaan p\xc3\xa4\xc3\xa4esikunta sek\xc3\xa4 pieni sotilasosasto. Joukkojen kokonaisvahvuus kes\xc3\xa4kuun alussa oli noin 11\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4. Vaikka maassa vallitsi elintarvikepula ja paikoitellen jopa suoranainen n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4, oli tilanne kuitenkin saksalaisten kannalta parempi kuin heid\xc3\xa4n sodan n\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kotimaassaan, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi moni halusikin j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 Suomeen. Saksalaisten l\xc3\xa4sn\xc3\xa4ololla oli suuri vaikutus erityisesti Helsingin sodanj\xc3\xa4lkeisten kuukausien el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Esimerkiksi kaupat alkoivat ilmoitella saksaksi ja kaupungissa ilmestyi my\xc3\xb6s sotilaille tarkoitettu saksankielinen lehti Suomi\xe2\x80\x93Finnland. Eri puolilla Helsinki\xc3\xa4 esitettiin saksalaisia elokuvia ja n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4, jotka olivat saksalaissotilaille ilmaisia, kuten my\xc3\xb6s taiden\xc3\xa4yttelyt ja raitiovaunut. Lis\xc3\xa4ksi kaupungissa esiintyi s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti kaksi saksalaista orkesteria, joista toinen oli It\xc3\xa4meren-divisioonan oma sotilassoittokunta. My\xc3\xb6s Helsingin saksalainen seurakunta toimi entist\xc3\xa4 aktiivisemmin. Saksalaiset syyllistyiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksiin, kun elintarvikepulasta k\xc3\xa4rsineess\xc3\xa4 Helsingiss\xc3\xa4 ilmeni mustan p\xc3\xb6rssin kauppaa. Lis\xc3\xa4ksi sotilaat ottivat luvatta k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 omia tarvikkeitaan sek\xc3\xa4 varastivat suomalaisten siviilien ja punavankien omaisuutta, mink\xc3\xa4 vuoksi von der Goltz joutui kutsumaan Saksasta sotilaspoliiseja. V\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6sten ehk\xc3\xa4isemiseksi joukoille j\xc3\xa4rjestettiin sulkeisia ja muuta sotilaskoulutusta, joukot my\xc3\xb6s vaihtoivat paikkakuntaa s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisin v\xc3\xa4liajoin._NEWLINE_Kes\xc3\xa4kuun alussa von der Goltz kokosi Helsingiss\xc3\xa4 noin 1\xc2\xa0000 miehen tiedustelu- ja suhdetoimintaosaston, Nord-Detachement, jonka h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti Pohjois-Suomeen. Sen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli vierailla eri paikkakunnilla sek\xc3\xa4 selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4, mink\xc3\xa4laista varustusta joukot tarvitsevat toimiessaan kaukana pohjoisessa. Eversti Hans von Tschirschky und B\xc3\xb6gendorffin johtama osasto kuljetettiin junalla Ouluun, jonne se saapui perjantaina 7. kes\xc3\xa4kuuta. Seuraavana aamuna Oulun kauppatorilla j\xc3\xa4rjestettiin paraati, ja my\xc3\xb6hemmin illalla oli upseerien ohjelmassa muun muassa kaupungin tarjoama illallinen tanssiaisineen. Viikonlopun aikana saksalaisia upseereita k\xc3\xa4vi my\xc3\xb6s tiedusteluretkill\xc3\xa4 Torniossa ja Rovaniemell\xc3\xa4. Maanantaina 10. kes\xc3\xa4kuuta osasto aloitti marssin Oulujoen, Muhoksen, Utaj\xc3\xa4rven, Vaalan ja Kajaanin kautta Nurmekseen, jonne se saapui 25. kes\xc3\xa4kuuta. Nurmeksesta osasto kuljetettiin junalla Viipuriin, jossa se hajotettiin eri puolille Kaakkois-Suomea. Saksalaiset saivat jokaisella paikkakunnalla innokkaan vastaanoton paikallisilta suojeluskuntalaisilta ja valkoisten kannattajilta._NEWLINE_Saksalaiset tekiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s useita muita tiedusteluretki\xc3\xa4. Jo toukokuun lopussa eversti von Brandensteinille annettiin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi suunnitella Karjalan kannakselle puolustuslinja, jonka takana voidaan my\xc3\xb6s keskitt\xc3\xa4\xc3\xa4 joukot Pietaria vastaan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen. Karjalan kannaksen lis\xc3\xa4ksi tiedustelua suoritettiin Laatokan Karjalassa. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvalmistelujen ohella tarkoitus oli selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4, kuinka pitk\xc3\xa4lle Murmanskissa maihinnousseet brittijoukot olivat edenneet, sek\xc3\xa4 tutkia Karjalan ja Muurmannin ratojen v\xc3\xa4lisen yhteyden rakentamista. Kapteeni Nikolaus von Falkenhorstin johtama osasto puolestaan teki Kuusamosta Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolelle Vienan Karjalaan ulottuvan tiedusteluretken. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Kuusamon ja Tuutij\xc3\xa4rven seutujen soveltuvuus Muurmannin radalle suuntautuvien sotatoimien tukialueeksi. Kes\xc3\xa4kuun alkupuolella tutkittiin my\xc3\xb6s reitti Rovaniemelt\xc3\xa4 Kemij\xc3\xa4rven kautta Alakurttiin, ja hein\xc3\xa4kuun alussa Rovaniemelle l\xc3\xa4hetettiin hieman yli 100 miehen vahvuinen tiedusteluosasto selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n brittien liikkeit\xc3\xa4 Petsamon ja Kantalahden suunnilla. Lis\xc3\xa4ksi se suoritti tiedusteluteht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 Kemij\xc3\xa4rven ja Sodankyl\xc3\xa4n seuduilla. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918 my\xc3\xb6s Ahvenanmaalla oli ryhm\xc3\xa4 sotilaskouluttajia. Heid\xc3\xa4n toimintansa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi, kun saksalaiset j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t saaret syyskuussa._NEWLINE_Kes\xc3\xa4n aikana Viipurissa, Lappeenrannassa, Kouvolassa, Haminassa ja Rovaniemell\xc3\xa4 oleville saksalaisjoukoille annettiin my\xc3\xb6s k\xc3\xa4sky varautua maan sis\xc3\xa4isiin levottomuuksiin. Elokuun alussa It\xc3\xa4meren-divisioona sai m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen valmistautua Pietariin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen. Kenraali Ludendorffin k\xc3\xa4skyn mukaan eteneminen tapahtuisi yhteistoiminnassa Suomenlahden etel\xc3\xa4puolella olevien joukkojen kanssa. Muutamaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin tuli toinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys, jonka johdosta Riihim\xc3\xa4ell\xc3\xa4, Loviisassa ja Lahdessa olleet joukot siirrettiin 12. elokuuta Pohjois-Suomeen Muurmannin radalle suuntautuvaa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 varten. Syyskuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Berliinist\xc3\xa4 kuitenkin ilmoitettiin, ettei suunnitelmia toteuteta, koska tilanne l\xc3\xa4nsirintamalla oli muuttunut ratkaisevasti l\xc3\xa4nsivaltojen k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4n suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen vuoksi.\n_START_SECTION_\nIt\xc3\xa4-Karjalan ja Murmanskin kysymykset\n_START_PARAGRAPH_\nSis\xc3\xa4llissodan voittaneiden valkoisten pyrkimyksen\xc3\xa4 oli luoda Suur-Suomi, johon liittyen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riluutnantti K. M. Wallenius teki jo maaliskuun alussa suunnitelman joukkojen l\xc3\xa4hett\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolelle Vienan Karjalaan. Kenraali Mannerheimin hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4n suunnitelman tarkoituksena oli virallisesti auttaa it\xc3\xa4karjalaisia karkottamaan bol\xc5\xa1evikit ja toteuttaa heid\xc3\xa4n kansallinen itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeutensa, mutta todellisuudessa kyse oli Vienan-Karjalassa olevien alueiden liitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Suomeen. Murmanskin alueesta puolestaan muodostui kaikkien maailmansodan osapuolten yhteinen intressi. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 halusi alueelle maaliskuussa 1918 maihinnousseet brittijoukot pois, Saksaa kiinnostivat J\xc3\xa4\xc3\xa4meren laivastotukikohdat sek\xc3\xa4 mahdollisuus saada Suomi ja Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 sotimaan l\xc3\xa4nsiliittoutuneita vastaan, Iso-Britannia puolestaan tuki bol\xc5\xa1evikkeja vastaan taistelevia Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valkoisia, mutta kokosi my\xc3\xb6s suomalaisista punakaartilaisista muodostetun Muurmannin legioonan Saksan ja Suomen muodostamaa uhkaa vastaan. Mannerheimia ja l\xc3\xa4nsivaltoja kiinnosti my\xc3\xb6s Pietarin valloitus ja bol\xc5\xa1evikkien ly\xc3\xb6minen._NEWLINE_Suomalaisten hankkeet her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t ep\xc3\xa4ilyksi\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsivalloissa, koska valkoisten eteneminen tapahtui samaan aikaan saksalaisten 21. maaliskuuta l\xc3\xa4nsirintamalla k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4n suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kanssa. Sotatoimien tarkoituksena ep\xc3\xa4iltiin olevan saada Saksalle p\xc3\xa4\xc3\xa4sy J\xc3\xa4\xc3\xa4merelle tai Muurmannin radalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Iso-Britannia ja Yhdysvallat esittiv\xc3\xa4t uhkavaatimuksen, joka pel\xc3\xa4stytti Mannerheimin niin, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n muutti n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Mannerheimin mukaan It\xc3\xa4-Karjalan kysymys pit\xc3\xa4isikin nyt ratkaista Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 rauhanneuvotteluissa ymp\xc3\xa4rysvaltojen hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4n\xc3\xa4. Neuvottelut k\xc3\xa4ynnistyiv\xc3\xa4t Saksan v\xc3\xa4litt\xc3\xa4min\xc3\xa4 huhti\xe2\x80\x93toukokuussa, vaikka valkoisten joukkoja olikin edelleen it\xc3\xa4rajan takana. Saksalaiset ehdottivat aluevaihtoa, jossa Suomi saisi J\xc3\xa4\xc3\xa4meren rannalta Petsamon alueen ja Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 vastineeksi Pietarin puolustamisen kannalta elint\xc3\xa4rke\xc3\xa4n Inon linnoituksen Suomenlahden pohjukasta. Saksalla oli asiassa my\xc3\xb6s omat intressins\xc3\xa4, koska se havitteli tukikohtaa J\xc3\xa4\xc3\xa4merelt\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Suomea painostettiin luopumaan It\xc3\xa4-Karjalan laajoista aluevaatimuksista, jotta Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 olisi hyv\xc3\xa4ksynyt sopimuksen. Syyn\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s se, ettei Saksa halunnut vaarantaa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa tehty\xc3\xa4 rauhansopimusta, koska sill\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut varaa kahden rintaman sotaan. Kes\xc3\xa4kuussa kokoontunut eduskunta kuitenkin piti kiinni Suomen esitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 aluevaatimuksista ja neuvottelut pys\xc3\xa4htyiv\xc3\xa4t._NEWLINE_L\xc3\xa4nsiliittoutuneiden kes\xc3\xa4kuun alussa k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4n Pohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n intervention my\xc3\xb6t\xc3\xa4 bol\xc5\xa1evikit olivat elokuuhun menness\xc3\xa4 joutuneet niin ahtaalle, ett\xc3\xa4 Saksalle ehdotettiin sotilaallista yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Sen mukaan saksalaiset karkottaisivat liittoutuneet Murmanskin alueelta yhteisvoimin suomalaisten kanssa. Saksa olikin halukas pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsivaltojen vaikutusvallan levi\xc3\xa4misen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, mutta yhteisty\xc3\xb6n ongelmana olivat Suomen esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t aluevaatimukset. Uudet rauhanneuvottelut aloitettiin elokuun alussa Berliiniss\xc3\xa4. Suomen vaatimuksiin kuuluivat edelleen Kuolan niemimaan ja It\xc3\xa4-Karjalan liitt\xc3\xa4minen Suomeen, joiden luovuttamiseen Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 ei miss\xc3\xa4\xc3\xa4n tapauksessa suostunut. Sen sijaan se ilmoitti haluavansa Suomenlahden saaret, tarjoten vastineeksi huomattavasti pienempi\xc3\xa4 alueita J\xc3\xa4\xc3\xa4meren rannalta ja It\xc3\xa4-Karjalasta. Suomalaiset eiv\xc3\xa4t suureksi pettymyksekseen saaneet tukea Saksalta, joka piti neuvostohallituksen vaatimuksia sotilaallisesti perusteltuina ja n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t Suomen tiukan kannan jopa vaarallisena omille eduilleen. N\xc3\xa4in neuvottelut ajautuivat j\xc3\xa4lleen umpikujaan._NEWLINE_Berliinin rauhanneuvottelut keskeytettiin lopulta 27. elokuuta, jolloin Saksa ja Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 solmivat Brest-Litovskin rauhaa t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4n sopimuksen. Sen tarkoituksena oli varmistaa Saksan etupiiri Baltiassa ja sopia Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tapahtuvasta sotilaallisesta yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsiliittoutuneita vastaan. Sopimukseen liitetyiss\xc3\xa4 salaisissa nooteissa maat sopivat, ett\xc3\xa4 mik\xc3\xa4li Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 ei pysty poistamaan liittoutuneiden Suomessa oleville saksalaisjoukoille aiheuttamaa uhkaa, voivat Saksan ja Suomen armeijat hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 vastaan Pohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. T\xc3\xa4ydennyssopimus tarkoitti sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Saksa oli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ottanut Suomen poliittiseen holhoukseensa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen saksalaiset alkoivat suunnitella Pohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4, mutta l\xc3\xa4nsirintaman sotatapahtumien vuoksi Operaatio Schlusssteinin valmistelu jouduttiin keskeytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n syyskuun lopussa. Ensimm\xc3\xa4inen maailmansota tuli lopulta p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseens\xc3\xa4, kun keisari Vilhelm II syrj\xc3\xa4ytettiin 9. marraskuuta ja aselepo astui voimaan kaksi p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin.\n_START_SECTION_\nSaksalaiset poistuvat Suomesta\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa majailevista saksalaisjoukoista tuli maailmansodan voittajavaltioiden mieliss\xc3\xa4 rasite, josta Suomen oli p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4 eroon v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. Ongelma ratkesi nopeasti, kun kenraali von der Goltz ilmoitti joukkojen poistumisesta senaatille heti aselevon j\xc3\xa4lkeen 13. marraskuuta. Samalla h\xc3\xa4n totesi Mannerheimin olevan ainoa, joka kykenisi johtamaan Suomea. Saksasta kantautuneiden tietojen johdosta It\xc3\xa4meren-divisioonan esikunnassa oli jo her\xc3\xa4nnyt huoli sotilaskurin h\xc3\xb6ltymisest\xc3\xa4, mutta uutiset saapuivat Suomeen hitaasti, ja esimerkiksi Vilhelm II:n syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeen Viipurissa j\xc3\xa4rjestetyss\xc3\xa4 paraatissa saksalaiset viel\xc3\xa4 hurrasivat keisarilleen._NEWLINE_Suomen poliittinen johto oli koko ajan sokeasti luottanut Saksan voittoon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n virhearvioinnin lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Berliiniss\xc3\xa4 toimineet diplomaatit ep\xc3\xa4onnistuivat t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n, eli Saksan ulkoministeri\xc3\xb6n n\xc3\xa4kemysten tulkitsemisessa. Kuvitelmista poiketen Saksa oli alusta pit\xc3\xa4en ep\xc3\xa4illyt Suomen kyky\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 ennemmin tai my\xc3\xb6hemmin vahvistuvan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n naapurina. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n It\xc3\xa4-Karjalaa ja Kuolaa koskevia aluevaatimuksia ei miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa tuettu, vaikka Suomi niit\xc3\xa4 koko ajan sitke\xc3\xa4sti ajoikin. Maailmansodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 muuttunut tilanne pakotti Suomen poliittisen johdon arvioimaan Saksaan sitoutuneen ulkopolitiikkansa kokonaan uudelleen. Mannerheim oli jo lokakuussa matkustanut ep\xc3\xa4virallisena tunnustelijana ottamaan selv\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden suhtautumisesta. Lopulta J. K. Paasikiven johtama senaatti joutui eroamaan, ja my\xc3\xb6s saksalaissuuntausta johtanut valtionhoitaja Svinhufvud p\xc3\xa4\xc3\xa4tti v\xc3\xa4isty\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n marraskuun lopussa. H\xc3\xa4nen tilalleen uudeksi valtionhoitajaksi nimitettiin Mannerheim, ja samalla p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 uudet eduskuntavaalit._NEWLINE_Viimeiset saksalaisjoukot poistuivat Suomesta 16. joulukuuta 1918. Saksalaismielisille t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli katkera paikka ja monarkistit saattelivatkin saksalaisia kuljettaneet laivat kyynelehtien. My\xc3\xb6s saksalaiset j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t haikeat j\xc3\xa4\xc3\xa4hyv\xc3\xa4iset, koska olivat viihtyneet Suomessa. Senaatti puolestaan lupasi maksaa kaikki Saksalle koituneet kustannukset, vaikkei Versaillesin rauhansopimus edellytt\xc3\xa4nytk\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4 Suomelta. Oppositio vastusti ajatusta, mutta eduskunnan enemmist\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lopulta korvausten maksamisesta. Saksalaisten poistumisen j\xc3\xa4lkeen hallitus olisi viel\xc3\xa4 halunnut osan upseereista j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n sotilasneuvonantajiksi. Usealle saksalaisupseerille my\xc3\xb6nnettiinkin pikavauhtia Suomen kansalaisuus, mutta lopulta l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden Helsingiss\xc3\xa4 olleet valvojat eiv\xc3\xa4t sallineet heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xc3\xa4n maahan._NEWLINE_Saksan luhistuminen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si my\xc3\xb6s Suomen tulevan valtiomuodon. Mannerheimia oli viel\xc3\xa4 pari viikkoa ennen Saksan antautumista kehotettu hakemaan kuninkaaksi valitulle Friedrich Karlille l\xc3\xa4nnen hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4, mutta muuttuneen tilanteen johdosta kuningashanke raukesi, ja lopulta 14. joulukuuta Friedrich Karl ilmoitti, ettei h\xc3\xa4n ota vastaan senaatin tarjoamaa valtaistuinta. Saksalaissuuntauksen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyminen vaikutti my\xc3\xb6s punaisiin kohdistuneen poliittisen ja yhteiskunnallisen vainon v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4iseen laantumiseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti muun muassa 1919 alkaneisiin joukkoarmahduksiin. Saman vuoden eduskuntavaalit olivat lopullinen irtautuminen saksalaissuuntauksesta, kun tasavaltalaiset saivat 150 paikkaa ja monarkistit vain 50.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nSaksan It\xc3\xa4meren-divisioonan arkistoa s\xc3\xa4ilytettiin Potsdamin sota-arkistossa, joka tuhoutui liittoutuneiden pommituksessa huhtikuussa 1945. Suuri osa It\xc3\xa4meren-divisioonan arkistosta on kuitenkin tutkijoiden k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4, kun Vapaussodan rintamamiesten liiton edustaja oli kolme vuotta aikaisemmin k\xc3\xa4ynyt kopioimassa t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t asiakirjat Valtionarkistoon. Samassa yhteydess\xc3\xa4 tehdyt Suomessa palvelleiden saksalaissotilaiden haastattelut ovat my\xc3\xb6s tutkijoiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.'