b"\n_START_ARTICLE_\nAoua K\xc3\xa9ita\n_START_PARAGRAPH_\nAoua K\xc3\xa9ita (1912 Bamako \xe2\x80\x93 7. toukokuuta 1980 Bamako) oli malilainen naisasianainen ja poliitikko._NEWLINE_K\xc3\xa9ita syntyi Guinean Kouroussasta kotoisin olleen Ranskan armeijan sotilaan perheeseen. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi Bamakon tytt\xc3\xb6koulun ja valmistui Dakarissa k\xc3\xa4til\xc3\xb6ksi. Vuonna 1935 K\xc3\xa9ita meni naimisiin l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Daouda Diawaran kanssa, josta h\xc3\xa4n erosi lapsettomuuden takia vuonna 1949. Vuonna 1946 K\xc3\xa9ita liittyi Union soudanaise \xe2\x80\x93 Rassemblement d\xc3\xa9mocratique africain -puolueeseen, jonka aktivistina h\xc3\xa4net karkotettiin ensin Senegaliin ja sitten Naraan. Vuonna 1957 K\xc3\xa9ita perusti naisten ammattiliiton, jonka edustajana h\xc3\xa4n osallistui Union G\xc3\xa9n\xc3\xa9rale de Travailleurs de l'Afrique Noir -ammattiliiton perustaavaan kokoukseen. Vuonna 1958 K\xc3\xa9ita valittiin ainoana naisena US-RDA:n politbyroon j\xc3\xa4seneksi ja samana vuonna h\xc3\xa4net nimitettiin Sudanin tasavallan perustuslakikomiteaan. Vuonna 1959 K\xc3\xa9ita valittiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 naisena Malin kansalliskokouksen edustajaksi. H\xc3\xa4n toimi aktiivisesti politiikassa Modibo Ke\xc3\xaftan valtakauden loppuun saakka._NEWLINE_Vuoden 1968 vallankaappauksen j\xc3\xa4lkeen K\xc3\xa9ita muutti Brazzavilleen, jossa h\xc3\xa4n asui toisen aviomiehens\xc3\xa4 Djim\xc3\xa9 Diallon kanssa vuoteen 1979 saakka. Maanpaossa K\xc3\xa9ita kirjoitti muistelmateoksensa Femme d'Afrique (1975), joka sai mustan Afrikan kirjallisuuspalkinnon vuonna 1976. Aoua K\xc3\xa9itan nime\xc3\xa4 kantaa vuonna 1991 perustettu palkinto, joka my\xc3\xb6nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain naisten oikeuksien puolustamisesta."