b'\n_START_ARTICLE_\nTuhkakeskiviikko\n_START_PARAGRAPH_\nTuhkakeskiviikko (lat. dies cinerum) on l\xc3\xa4ntisen kristikunnan kirkkovuodessa juhla, joka aloittaa p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4ist\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4n 40 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n paastonajan. Tuhkakeskiviikko on kirkkovuodessa laskiaissunnuntaita seuraava keskiviikko, joka samalla lopettaa paastoa edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4n karnevaali- tai laskiaisajan. Paastonaika jatkuu tuhkakeskiviikosta p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4islauantaihin. Tuhkakeskiviikon ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4islauantain v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4, n\xc3\xa4m\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t mukaan luettuina, 46 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta paastop\xc3\xa4ivien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi tulee 40, koska paastonajan sunnuntait ja palmusunnuntai eiv\xc3\xa4t ole paastop\xc3\xa4ivi\xc3\xa4. 40 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n paastonaika muistuttaa Jeesuksen paastosta autiomaassa ennen h\xc3\xa4nen julkisen toimintansa alkua. Sen tarkoituksena on valmistaa kristittyj\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isen viettoon, auttaa heit\xc3\xa4 miettim\xc3\xa4\xc3\xa4n syntej\xc3\xa4\xc3\xa4n ja puutteitaan sek\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n niist\xc3\xa4 parannusta kehottaen heit\xc3\xa4 samalla l\xc3\xa4himm\xc3\xa4isenrakkauden tekoihin.\n_START_SECTION_\nTuhkakeskiviikon liturgia\n_START_PARAGRAPH_\nTuhkakeskiviikko on saanut nimens\xc3\xa4 l\xc3\xa4nnen kirkossa 1000-luvulla alkaneesta tavasta sirotella paastonajan aluksi ylleen tuhkaa katumuksen ja parannuksen merkiksi. 1100-luvulla tuli tavaksi, ett\xc3\xa4 sirottelussa k\xc3\xa4ytetty tuhka tehtiin polttamalla edellisen vuoden palmusunnuntaina siunatut palmunoksat._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n katolisessa kirkossa diakoni tai pappi piirt\xc3\xa4\xc3\xa4 tavallisimmin tuhkan ja \xc3\xb6ljyn tai veden seoksella ristin katumuksentekij\xc3\xa4n otsaan lausuen samalla sanat: \xe2\x80\x9dTehk\xc3\xa4\xc3\xa4 parannus ja uskokaa evankeliumi\xe2\x80\x9d (Mark. 1:15) tai \xe2\x80\x9dMuista, ihminen, ett\xc3\xa4 olet tomua ja tomuksi sinun pit\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4lleen tuleman\xe2\x80\x9d (vrt. 1. Moos. 3:19). Mahdollista on toki sekin, ett\xc3\xa4 tuhkaa ripotellaan katumuksentekij\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_Tuhkakeskiviikon tekstit ja rukoukset puhuvat parannuksesta ja katumuksesta, ja jumalanpalvelus on t\xc3\xa4m\xc3\xa4n teeman s\xc3\xa4vytt\xc3\xa4m\xc3\xa4. Liturgisena v\xc3\xa4rin\xc3\xa4 on violetti, katumuksen v\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nTuhkakeskiviikko eri uskonnoissa\n_START_PARAGRAPH_\nKatolisessa kirkossa tuhkakeskiviikko on pitk\xc3\xa4perjantain ohella ainut velvoittava paasto- ja abstinenssip\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Kaikkia t\xc3\xa4ysi-ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 katolilaisia, joiden terveys sen sallii, velvoittaa t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in kirkon k\xc3\xa4sky pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 liharuokien nauttimisesta ja paastota nauttimalla p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vain yksi ateria._NEWLINE_Luterilaisuudessa tuhkakeskiviikon viett\xc3\xa4minen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 lakkasi uskonpuhdistuksen j\xc3\xa4lkeen, mutta 1900-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla tapa on uudestaan alkanut elpy\xc3\xa4. Nykyisin voimassa olevassa Suomen luterilaisen kirkon kirkkok\xc3\xa4sikirjassa on tekstit ja rukoukset tuhkakeskiviikkoa varten sek\xc3\xa4 ohjeet juhlan viett\xc3\xa4miseksi. My\xc3\xb6s luterilaisessa messussa pappi voi katumuksen vertauskuvaksi piirt\xc3\xa4\xc3\xa4 tuhkalla ristin seurakuntalaisten otsaan sanoen: \xe2\x80\x9dOta vastaan katumuksen merkki.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Id\xc3\xa4n kristillisyydess\xc3\xa4 tuhkakeskiviikkoa ei vietet\xc3\xa4, koska siell\xc3\xa4 paastonaika on alkanut jo laskiaissunnuntain (eli sovintosunnuntain) iltana.'