b'\n_START_ARTICLE_\nSofja Kovalevskaja\n_START_SECTION_\nLapsuus\n_START_PARAGRAPH_\nSofja Kovalevskaja syntyi Moskovassa 1850. H\xc3\xa4n oli tykist\xc3\xb6upseeri Vasili ja Jelisaveta Korvin-Krukovskin lapsista toinen. Lapsia oli yhteens\xc3\xa4 kolme._NEWLINE_Kovalevskajan \xc3\xa4iti oli geodeetikko Friedrich Theodor Schubertin (1789\xe2\x80\x931865) tyt\xc3\xa4r ja astronomi Friedrich Theodor von Schubertin (1758\xe2\x80\x931825) lapsenlapsi. Molemmat Schubertit olivat akateemikkoja._NEWLINE_Ensi kerran Sofja tutustui matematiikkaan, kun perhe muutti uuteen asuntoon ja lastenhuoneen sein\xc3\xa4 oli tilap\xc3\xa4isesti tapetoitu vanhoilla matematiikan luennoilla, jotka olivat per\xc3\xa4isin is\xc3\xa4n nuoruudesta. Sofjaa tapetit kiinnostivat erityisesti, vaikkei h\xc3\xa4n niist\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4nyt._NEWLINE_Perheen lapsilla oli yksityisopettajat, ja Sofja p\xc3\xa4rj\xc3\xa4si hyvin kaikissa aineissa. Set\xc3\xa4 Pietari Korvin-Krukovski sai Sofjan kiinnostumaan matematiikasta. H\xc3\xa4n kertoi Sofjalle \xe2\x80\x9dasymptooteista, jotka eiv\xc3\xa4t koskaan saavuta p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, ja monista muista asioista, joita en tietenk\xc3\xa4\xc3\xa4n silloin ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4nyt mutta jotka vaikuttivat mielikuvitukseeni ja loivat mielikuvan matematiikasta ylellisen\xc3\xa4 ja mysteerisen\xc3\xa4 tieteen\xc3\xa4, joka avautuu vain valituille\xe2\x80\x9d, Sofja muisteli._NEWLINE_Ensin is\xc3\xa4 ei hyv\xc3\xa4ksynyt tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 kiinnostusta. H\xc3\xa4n ei halunnut, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rest\xc3\xa4\xc3\xa4n tulee suvun musta lammas, sill\xc3\xa4 tiede ei sopinut naisille.\n_START_SECTION_\nOpinnot\n_START_PARAGRAPH_\nPerheen naapuristossa asunut fyysikko Tyrtov sai ylipuhuttua Sofjan is\xc3\xa4n palkkaamaan Sofjalle henkil\xc3\xb6kohtaisen matematiikanopettajan. Joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan h\xc3\xa4n vertasi Sofjaa Blaise Pascaliin, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 teki is\xc3\xa4\xc3\xa4n suuren vaikutuksen._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nainen ei siihen aikaan voinut suorittaa yliopistotutkintoa, joten Sofjan oli l\xc3\xa4hdett\xc3\xa4v\xc3\xa4 Keski-Eurooppaan. H\xc3\xa4n avioitui paleontologin ja darwinismin kannattajan Vladimir Onufrijevit\xc5\xa1 Kovalevskin (1842\xe2\x80\x931883) kanssa vuonna 1868, ja he l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t yhdess\xc3\xa4 Sofjan siskon Anytan kanssa Heidelbergiin, jossa Sofja saattoi opiskella matematiikkaa Heidelbergin yliopistossa. _NEWLINE_Kahden vuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4, vuonna 1870, h\xc3\xa4n siirtyi opiskelemaan Berliinin. Karl Weierstrass antoi Sofjalle yksityistunteja, sill\xc3\xa4 naiset eiv\xc3\xa4t saaneet osallistua julkisille luennoille._NEWLINE_Vuonna 1874 Kovalevskaja sai opiskelunsa p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen ja G\xc3\xb6ttingenin yliopisto antoi h\xc3\xa4nelle matematiikan tohtorin tutkinnosta arvosanaksi summa cum laude. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli samalla ensimm\xc3\xa4inen matematiikan tohtorin tutkinnon suorittanut nainen Euroopassa. Kovalevskaja todisti yleisen tapauksen lauseesta, joka nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnetaan Cauchyn\xe2\x80\x93Kovalevskajan lauseena. Se on olemassaolo- ja yksik\xc3\xa4sitteisyystulos, joka liittyy osittaisdifferentiaaliyht\xc3\xa4l\xc3\xb6iden reuna-arvo-ongelmien ratkaisuihin._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen perhe muutti Pietariin ja Kovalevskaja yritti saada t\xc3\xb6it\xc3\xa4. Siit\xc3\xa4 ei tullut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tarina kertoo, ett\xc3\xa4 er\xc3\xa4s yliopiston virkailija sanoi Sofjalle: \xe2\x80\x9dT\xc3\xa4h\xc3\xa4n asti miehet ovat p\xc3\xa4rj\xc3\xa4nneet ty\xc3\xb6teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4\xc3\xa4n varsin hyvin, emmek\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n uudistuksia kaipaa\xe2\x80\x9d, johon Sofja vastasi: \xe2\x80\x9dKun Pythagoras todisti lauseensa, h\xc3\xa4n uhrasi 100 h\xc3\xa4rk\xc3\xa4\xc3\xa4, sen j\xc3\xa4lkeen karja on pel\xc3\xa4nnyt uudistuksia.\xe2\x80\x9d (Karja on ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s haukkumasana.)_NEWLINE_Vuonna 1883 Kovalevskajan aviomies Vladimir Kovalevski teki itsemurhan menetetty\xc3\xa4\xc3\xa4n rahansa osakekeinottelussa. Ruotsalainen matemaatikko ja samoin entinen Weierstrassin oppilas G\xc3\xb6sta Mittag-Leffler kutsui Kovalevskajan ty\xc3\xb6skentelem\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsiin. Kovalevskaja hyv\xc3\xa4ksyi kutsun, muutti nimens\xc3\xa4 Sonjaksi ja muutti Ruotsiin samana vuonna. Silloin h\xc3\xa4n oli 33-vuotias. Sonya (\xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x8f) on ven\xc3\xa4j\xc3\xa4nkielinen puhuttelumuoto nimest\xc3\xa4 Sofja (\xd0\xa1\xd0\xbe\xd1\x84\xd1\x8c\xd1\x8f)._NEWLINE_Matematiikan lis\xc3\xa4ksi Kovalevskaja oli my\xc3\xb6s kiinnostunut kirjallisuudesta. Jo lapsena h\xc3\xa4n kirjoitti runoja, ja Ruotsissa asuessaan h\xc3\xa4n kirjoitti n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4 ja romaaneja.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen naisprofessori\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1889 Sonja Kovalevskaja nimitettiin Tukholman yliopiston matematiikan professorin virkaan. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Euroopan ensimm\xc3\xa4inen nainen matematiikan professorin virassa._NEWLINE_H\xc3\xa4net hyv\xc3\xa4ksyttiin Ranskan tiedeakatemian j\xc3\xa4seneksi ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tiedeakatemian ensimm\xc3\xa4iseksi naisj\xc3\xa4seneksi Pafnuti T\xc5\xa1eby\xc5\xa1ovin aloitteesta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen Kovalevskajan saama tunnustus kotimaastaan. My\xc3\xb6hemmin Kovalevskajan kunniaksi julkaistiin jopa postimerkkej\xc3\xa4. Saksalaisen Alexander von Humboldt -s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n nuorille tutkijoille my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4 huomattava palkinto on nimetty Sofja Kovalevskajan mukaan._NEWLINE_Sonja Kovalevskaja kuoli keuhkokuumeeseen 41-vuotiaana vuonna 1891. H\xc3\xa4net on haudattu Ruotsiin Tukholman l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle.'