b'\n_START_ARTICLE_\nMariologia\n_START_PARAGRAPH_\nMariologia on Neitsyt Mariaa ja h\xc3\xa4nen asemaansa pelastusj\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 tutkiva teologian alue. Mariologinen tutkimus keskittyy p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa katolisen kirkon piiriin.\n_START_SECTION_\nMariologinen tutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nKirkkojen k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 Mariasta ja Mariaan kohdistuvaa kunnioitusta tutkitaan teologisista oppiaineista etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 dogmatiikassa, joka muutoinkin tutkii kirkkojen oppia ja opillisia k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4. _NEWLINE_Koska kristillisill\xc3\xa4 kirkkokunnilla on Mariasta jonkin verran erilaisia k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4, mariologia on my\xc3\xb6s kirkkojen v\xc3\xa4listen ekumeenisten keskustelujen kohteena. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi mariologiaa tutkitaan my\xc3\xb6s ekumeniikassa. Mariologian juuret ovat Raamatun kertomuksissa, mink\xc3\xa4 vuoksi mariologisella tutkimuksella on kiinnekohdat my\xc3\xb6s Uuden testamentin eksegetiikkaan.\n_START_SECTION_\nMarian kunnioitus ja rukoileminen\n_START_PARAGRAPH_\nOrtodoksisessa ja katolisessa kirkossa Marialle osoitetaan suurta kirkollista kunnioitusta. Mariaa kuten muitakaan pyhi\xc3\xa4 ei rukoilla sanan varsinaisessa merkityksess\xc3\xa4, vaan Marialta pyydet\xc3\xa4\xc3\xa4n esirukouksia. Marialla osoitetaan kunnioitusta (adoraatio), kun taas todellinen palvonta (vere latreia) kuuluu Jumalalle._NEWLINE_Tunnetuimpia rukouksia ovat ave Maria -rukous sek\xc3\xa4 Marialle omistettu ruusukkorukous._NEWLINE_Reformaatiossa ei vastustettu Marialle osoitettua kirkollista kunnioitusta. P\xc3\xa4invastoin, Mariaa pidettiin hurskaana Jumalan \xc3\xa4itin\xc3\xa4. Luther kirjoitti selitysteoksen Marian ylistyslauluun (Magnificat). Reformaatiossa kuitenkin vastustettiin Marialle osoitettua liiallista kansanhurskautta. Erityisesti kritisoitiin Marialle osoitettuja rukouksia, ja muun muassa ruusukkorukousta pidettiin "hy\xc3\xb6dytt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4" (Augsburgin tunnustuksen puolustus: Pyhien avuksihuutaminen; Luostarilupaukset). T\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta my\xc3\xb6s reformaatiossa ajateltiin, ett\xc3\xa4 Maria ja kaikki pyh\xc3\xa4t rukoilevat joka hetki taivaassa ihmisten puolesta.\n_START_SECTION_\nIkuinen neitsyt\n_START_PARAGRAPH_\nRaamatun kertomusten mukaan Maria oli neitsyt, koskematon, tullessaan raskaaksi, ja tapahtui Jumalan Pyh\xc3\xa4n Hengen vaikutuksesta (Matt. 1: 18-20, Lk. 1: 26-37). T\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitys on otettu my\xc3\xb6s apostolisen uskontunnustuksen lauseeseen "syntyi neitsyt Mariasta"; Nikaian-Konstantinopolin uskontunnustuksen mukaan "tuli lihaksi Pyh\xc3\xa4st\xc3\xa4 Hengest\xc3\xa4 ja neitsyt Mariasta ja syntyi ihmiseksi"._NEWLINE_Kirkossa kehittyi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4sitys, ett\xc3\xa4 Maria on ikuinen neitsyt (semper virgo). K\xc3\xa4sitys Marian ikuisesta neitsyydest\xc3\xa4 on ortodoksisen ja katolisen kirkon tavanomainen k\xc3\xa4sitys, mutta esiintyy my\xc3\xb6s luterilaisissa tunnustuskirjoissa. K\xc3\xa4sitys Marian ikuisesta neitsyydest\xc3\xa4 syntyi varsin varhain ja siit\xc3\xa4 oli vahva kirkollinen traditio 300-luvulla. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitys vahvistettiin paikallisessa Lateraanikokouksessa 649._NEWLINE_Protestanttisissa kirkkokunnissa on esiintynyt sola scriptura -periaatteen johdosta vastustusta semper virgo -k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 vastaan, koska Uudessa testamentissa mainitaan useaan kertaan Jeesuksen sisarukset (Lk. 8:19-21, Mk. 6:3, Jh. 7:3-5, Ap.t. 1:14, 1 Kr. 9:5, Gal 1:19). T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Mariaa voisi kutsua neitsyt Mariaksi, mutta ei ikuiseksi neitsyeksi. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 vastaan on sanottu, ett\xc3\xa4 sanat veli ja sisar ajan juutalaisessa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viittasivat my\xc3\xb6s muihin sukulaisiin. Kirkollinen traditio on t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 osin pit\xc3\xa4nyt Raamatussa mainittuja henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 Jeesuksen serkkuina. Raamattuperusteena on mainittu profeetta Hesekieliin, jonka temppelin portista lausumansa sanat on allegorisesti tulkittu viittaavan Marian kohtuun (Hes. 44:2)._NEWLINE_Eksegeettinen tutkimus on usein pit\xc3\xa4nyt k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 Jeesuksen neitseellisest\xc3\xa4 syntymisest\xc3\xa4 kristinuskolle my\xc3\xb6h\xc3\xa4syntyisen\xc3\xa4 k\xc3\xa4sityksen\xc3\xa4, koska se esiintyy vasta noin 90-luvulla kirjoitetuissa evankeliumeissa (Mt., Lk.). Eksegeettinen tutkimus on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt vastustusta ja johtanut keskusteluun Raamatun arvovallasta ja erehtym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myydest\xc3\xa4, eli raamattuteologisista k\xc3\xa4sityksist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJumalansynnytt\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMarian epiteettin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nimityst\xc3\xa4 jumalansynnytt\xc3\xa4j\xc3\xa4 tai Jumalan \xc3\xa4iti (theotokos, Mater Dei). Areiolaiskiistan aikana keskusteltiin siit\xc3\xa4, voiko Mariaa kutsua jumalansynnytt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi vai pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n Kristuksen synnytt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. Marian kutsuminen jumalansynnytt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi on siten enemm\xc3\xa4nkin kristologinen kannanotto kuin itse Mariaa koskeva k\xc3\xa4sitys. _NEWLINE_Marian kutsuminen Jumalan \xc3\xa4idiksi vahvistettiin Efesoksen kirkolliskokouksessa vuonna 431. Nimitys hyv\xc3\xa4ksyt\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s luterilaisessa kirkossa (Yksimielisyyden ohje: 8. Kristuksen persoona).\n_START_SECTION_\nMarian perisynnit\xc3\xb6n siki\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nRoomalaiskatolisen kirkon k\xc3\xa4sityksen mukaan Maria itse syntyi perisynnitt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti (immaculata conceptio). Marian perisynnitt\xc3\xb6myydest\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytiin keskustelua l\xc3\xa4hes koko kristinuskon historian ajan. Ajatus esiintyy jo Augustinuksella, joka katsoi Marian olevan perisynnit\xc3\xb6n: "Autuaan Neitsyen (eli Marian) tapauksessa meid\xc3\xa4n tulee tehd\xc3\xa4 poikkeus (puhuttaessa perisynnist\xc3\xa4)." Dogmin julisti paavi Pius IX konstituutiossa Ineffabilis Deus 8.12.1854. Dogmin mukaan Maria varjeltiin perisynnilt\xc3\xa4 ainutlaatuisella tavalla historiassa Kristuksen ansioiden t\xc3\xa4hden. Muut kirkkokunnat eiv\xc3\xa4t tunnusta dogmia Marian perisynnitt\xc3\xb6m\xc3\xa4st\xc3\xa4 siki\xc3\xa4misest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMarian taivaaseenottaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKatolisella kirkolla on dogmi perisynnitt\xc3\xb6m\xc3\xa4n Marian taivaaseenottamisesta (assumptio Mariae). Dogmin julisti paavi Pius XII 1.11.1950 konstituutiossa Munificentissimus Deus. Dogmin mukaan Maria otettiin maallisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tteeksi ruumiineen ja sieluineen taivaaseen. Dogmin muotoilu j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 avoimeksi, kokiko Maria fyysist\xc3\xa4 kuolemaa._NEWLINE_Ortodoksisella kirkolla on opetus Marian kuolonuneen nukkumisesta. Ortodoksisen k\xc3\xa4sityksen mukaan Maria koki inhimillisen kuoleman, jolloin h\xc3\xa4nen sielunsa otettiin Jumalan luo. Marian ruumis kuitenkin her\xc3\xa4tettiin kuolleista kolmantena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja otettiin taivaaseen. K\xc3\xa4sityksen mukaan Maria el\xc3\xa4\xc3\xa4 nyt yl\xc3\xb6snousseena ruumiillisesti taivaassa._NEWLINE_Protestanttisen kirkkokunnat eiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksy k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 Marian ruumiillista taivaaseenottamisesta, vaikka esimerkiksi anglikaanit ja luterilaiset kirkot opettavat, ett\xc3\xa4 kaikki pyh\xc3\xa4t, Maria mukaan lukien, rukoilevat taivaassa kristittyjen puolesta.'