b'\n_START_ARTICLE_\nSparta\n_START_SECTION_\nEsihistoria ja mytologia\n_START_PARAGRAPH_\nSpartan alue on ollut asuttu viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n neoliittisella kivikaudella. Pronssikaudella ja erityisesti mykenel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kaudella noin 1400\xe2\x80\x931200 eaa. se kehittyi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi keskukseksi._NEWLINE_Mykenel\xc3\xa4iselle kaudelle sijoittuvassa kreikkalaisessa mytologiassa Spartan perustaja oli Lakedaimon, joka oli Zeuksen poika. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n puoliso oli Eurotas-joenjumalan tyt\xc3\xa4r najadinymfi Sparte. Myyteiss\xc3\xa4 Spartan kaupunki esiintyy yhten\xc3\xa4 Peloponnesoksen kolmesta merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4st\xc3\xa4 keskuksesta Mykenen ja Pyloksen ohella. Sparta oli kuningas Menelaoksen ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n puolison, kauneudestaan tunnetun Helenan kotipaikka, siin\xc3\xa4 miss\xc3\xa4 Mykene\xc3\xa4 hallitsi Menelaoksen vanhempi veli Agamemnon. Kummatkin olivat keskeisi\xc3\xa4 sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6it\xc3\xa4 Troijan sodassa, joka sai alkunsa Pariksen viety\xc3\xa4 Helenan mukanaan Troijaan. Kertomusten mukaan Menelaoksen suvun valta kesti viel\xc3\xa4 kaksi sukupolvea Troijan sodan j\xc3\xa4lkeen. Sen j\xc3\xa4lkeen pohjoisesta saapuneet doorilaiset valloittajat, jotka esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n Herakleen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isin\xc3\xa4, valloittivat Peloponnesoksen._NEWLINE_Mykenel\xc3\xa4isaikaisen Spartan tai ylip\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n Lakonian tuon aikaisen hallintokeskuksen sijainti ei ole t\xc3\xa4ysin selv\xc3\xa4. Aiemmin sen on usein oletettu sijainneen Therapnessa noin kolme kilometri\xc3\xa4 antiikin Spartan paikasta it\xc3\xa4kaakkoon. Sielt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty Menelaion-nimell\xc3\xa4 tunnettu rakennuskokonaisuus, johon kuuluu mykenel\xc3\xa4isaikainen palatsi sek\xc3\xa4 asutus. Palatsi oli rakennettu 1400-luvulla eaa. Antiikin aikana Menelaionin paikka oli Menelaokselle ja Helenalle omistettu pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6, sill\xc3\xa4 paikkaa pidettiin n\xc3\xa4iden hautapaikkana._NEWLINE_Toisaalta mykenel\xc3\xa4isaikaiseksi Spartaksi on ehdotettu my\xc3\xb6s Pellanaa noin 30 kilometri\xc3\xa4 Spartasta pohjoiseen. Sielt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty jo varhaishelladiselta kaudelta noin 2500 eaa. per\xc3\xa4isin oleva asutus ja hautoja, ja se saattaisi olla my\xc3\xb6s palatsin paikka. Vuosina 2010\xe2\x80\x932015 kaivettiin esiin mykenel\xc3\xa4inen palatsi \xc3\x81gios Vas\xc3\xadleioksesta noin 12 kilometri\xc3\xa4 Spartasta etel\xc3\xa4kaakkoon. Tutkimusten mukaan se oli rakennettu noin 1400\xe2\x80\x931300-luvulla eaa._NEWLINE_1200-luvulla eaa. suurin osa Spartan mykenel\xc3\xa4isist\xc3\xa4 asutuksista tuhoutui muiden mykenel\xc3\xa4isten keskusten tavoin. Yleens\xc3\xa4 oletetaan, ett\xc3\xa4 (jotakuinkin myyttien mukaisesti) pohjoisesta saapuneet doorilaiset valloittivat Lakonian tasangon ja Spartan noin 950 eaa. alkaen. Spartalaisissa myyteiss\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden johtajina esiintyv\xc3\xa4t Eurysthenes ja Prokles. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 toimivat Spartan kahden kuningassuvun, Agiadien ja Eurypontidien, kantaisin\xc3\xa4. Seudulla ainoastaan Sparta ja Amyklai vaikuttavat pysyneen jatkuvasti asuttuna l\xc3\xa4pi kulttuurimurrosta seuranneiden niin kutsuttujen pimeiden vuosisatojen.\n_START_SECTION_\nArkaainen aika\n_START_PARAGRAPH_\nSpartan uusiksi vallanpit\xc3\xa4jiksi nousseet doorilaiset spartalaiset valtasivat ajan kuluessa koko Lakonian ja alistivat valtaansa alueen alkuper\xc3\xa4isasukkaat. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 spartalaiset tekiv\xc3\xa4t orjia, helootteja. Sparta koostui aluksi nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4, joiden nimet olivat Pitana, Limnai, Mesoa ja Kynosura. Suunnilleen 700-luvun eaa. puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s l\xc3\xa4heinen Amyklain kyl\xc3\xa4 liitettiin Spartaan. Spartaa vaikuttaa tuohon aikaan hallinneen jonkinlainen sotilaseliitti._NEWLINE_700-luvun eaa. lopulla Sparta aloitti laajentumisen my\xc3\xb6s Lakonian tasangon ulkopuolelle. Noin vuonna 720 eaa. se valloitti Messenian maakunnan niin sanotussa ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Messenian sodassa. My\xc3\xb6s Messenian asukkaista tehtiin helootteja; t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen heloottien ryhm\xc3\xa4 koostuikin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa messenialaisista._NEWLINE_Spartan pitk\xc3\xa4aikaiseksi p\xc3\xa4\xc3\xa4vastustajaksi Peloponnesoksella muodostui Argos, jolla oli ollut alueen johtoasema mykenel\xc3\xa4isen ajan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisest\xc3\xa4 saakka. Vuonna 669/668 eaa. spartalaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t Argokselle tappion Hysiain taistelussa. Messenialaiset kapinoivat Spartan valtaa vastaan noin vuosina 648\xe2\x80\x94631 eaa. Samalla vuosisadalla Sparta my\xc3\xb6s uudisti valtiomuotoaan ja lakejaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti, ja valtion kohtaamat ongelmat saattoivat olla syyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Spartan valtiomuodon uudistus liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n Lykurgoksen nimeen, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajoitus oli ep\xc3\xa4varma jo antiikin aikana. H\xc3\xa4n saattoi el\xc3\xa4\xc3\xa4 800- tai 700-luvulla eaa., mutta h\xc3\xa4nen nimiins\xc3\xa4 laitettu valtiomuoto vaikuttaisi syntyneen vasta 600-luvun lopulla eaa. 600-luvulla eaa. Spartan armeija omaksui my\xc3\xb6s hopliittitaktiikan._NEWLINE_Arkaaisella ajalla Sparta osallistui muiden kreikkalaisten kaupunkivaltioiden tavoin siirtokuntien perustamiseen. Sen siirtokuntia olivat muun muassa Taras ja Thera, jotka kummatkin perustettiin 700-luvulla eaa. Viel\xc3\xa4 700\xe2\x80\x93500-luvuilla eaa. Sparta osallistui kreikkalaiseen kulttuuriel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja kaupunki tuotti muun muassa keramiikkaa, pronssit\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja norsunluukaiverruksia, joita vietiin my\xc3\xb6s muualle. Osa tuon ajan k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isist\xc3\xa4 vaikuttaa olleen Spartan kansalaisia. Lis\xc3\xa4ksi kaupunkiin muutti k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja taiteilijoita muualta Kreikasta. Kaikki muuttui kuitenkin suhteellisen nopeasti noin vuonna 525 eaa., jolloin kaupank\xc3\xa4ynti muualle lakkasi k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kokonaan._NEWLINE_Sama ilmi\xc3\xb6 n\xc3\xa4kyy my\xc3\xb6s kirjallisuudessa. Viel\xc3\xa4 600-luvulla eaa. Spartassa eli kaupungin kansallisrunoilijana pidetty Tyrtaios, joka kirjoitti is\xc3\xa4nmaallista runoutta messenialaissotien aikaan. Samalla vuosisadalla Spartassa eli my\xc3\xb6s sinne muualta muuttanut Alkman, jota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuorolyriikan perustajana. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 kahta arkaaisen kauden runoilijaa lukuun ottamatta antiikin Sparta ei ole juuri j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt merkkej\xc3\xa4 antiikin kirjallisuuteen._NEWLINE_Sparta nousi Kreikan johtavien valtioiden joukkoon 500-luvulla eaa. Se pyrki valloittamaan Arkadian ja taisteli t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 erityisesti sen merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4n kaupungin Tegean kanssa. Vuonna 550 eaa. Sparta k\xc3\xa4rsi Tegealle tappion, mutta kukisti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n noin 530 eaa. Vuonna 546/545 eaa. Sparta kukisti lopulta my\xc3\xb6s Argoksen niin kutsutussa 300:n taistelussa ja valtasi samalla muun muassa Kynurian, joka sijaitsi Lakonian ja Argoliin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. P\xc3\xa4in vastoin kuin helootit, uusien valloitusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Lakoniaan liitetyill\xc3\xa4 rajaseuduilla asuneet niin kutsutut perioikit pysyiv\xc3\xa4t vapaina, mutta eiv\xc3\xa4t saaneet Spartan kansalaisoikeuksia. Laajimmillaan Spartan vallassa oli noin 8\xc2\xa0500 neli\xc3\xb6kilometrin alue, mik\xc3\xa4 teki siit\xc3\xa4 suurimman kreikkalaisista kaupunkivaltioista._NEWLINE_Hegemoniansa aikana Sparta pyrki sekaantumaan my\xc3\xb6s muun muassa Boiotian ja Samoksen (525 eaa.) asioihin. Ateenassa spartalaiset auttoivat vuonna 510 eaa. syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Peisistratoksen poikien tyrannian. Spartalaiset tekiv\xc3\xa4t sotaretki\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Pohjois-Afrikkaan ja Sisiliaan saakka. Spartan merkitt\xc3\xa4vyydest\xc3\xa4 tuona aikana kertoo my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 Lyydian kuningas Kroisos solmi sen kanssa liiton. 500-luvun eaa. lopulla Sparta pyrki jo laajenemaan ennemmin liittoutumalla kuin sotimalla. Vuonna 505 eaa. se perusti peloponnesolaisliiton, johon se oli vuoteen 500 eaa. menness\xc3\xa4 saanut useita liittolais-alamaisia, merkitt\xc3\xa4vimpin\xc3\xa4 Korintti, Elis ja Tegea. Liitto s\xc3\xa4ilyi aina vuoteen 365 eaa. saakka. Liittolaiset olivat muita Argoksen vastustajia, jolloin Sparta pystyi hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n asemaansa Argoksen p\xc3\xa4\xc3\xa4vihollisena._NEWLINE_Kun Persian kuningas Kserkses I hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Kreikkaan, n\xc3\xa4htiin Sparta kreikkalaisten selv\xc3\xa4n\xc3\xa4 johtajana seuranneissa persialaissodissa. Sparta auttoi Ateenaa, vaikka my\xc3\xb6h\xc3\xa4styikin Marathonin taistelusta viel\xc3\xa4 vuonna 490 eaa. Persialaisten toisen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen aikana vuosina 480\xe2\x80\x93479 eaa. spartalaiset sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t toimivat usein koko helleenien sotajoukon komentajina. Thermopylain taistelussa vuonna 480 eaa. kuuluisa 300 spartalaisen sek\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden liittolaisten sotajoukko taisteli Persian ylivoimaista armeijaa vastaan kuningas Leonidaan johdolla.\n_START_SECTION_\nKlassinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nPersialaissotien j\xc3\xa4lkeen Spartan johtoasema kreikkalaisessa maailmassa alkoi heikenty\xc3\xa4. Ateenan johdolla perustettiin Deloksen meriliitto, josta pian muodostui kilpailija Spartan johtamalle liitolle. Seurauksena Sparta ja Ateena asettuivat valtapoliittisiksi p\xc3\xa4\xc3\xa4vastustajiksi, ja ne n\xc3\xa4htiin my\xc3\xb6s ideologisesti toistensa vastakohtina. Sparta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n sis\xc3\xa4\xc3\xa4np\xc3\xa4in kohti ankaraa el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapaa, josta se on tullut tunnetuksi, ja kaupunki oli suhteellisen eristynyt muusta maailmasta. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 esimerkkin\xc3\xa4 oli paitsi kauppa- ja kulttuuriyhteyksien katkeaminen my\xc3\xb6s muualla kelpaamattoman rautaisen rahan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6._NEWLINE_Samaan aikaan noin 480\xe2\x80\x93460 eaa. Sparta k\xc3\xa4rsi j\xc3\xa4lleen my\xc3\xb6s heloottien kapinoinnista. Tegea kapinoi Spartan valtaa vastaan vuosina 473\xe2\x80\x93471 eaa. Vuonna 464 eaa. maanj\xc3\xa4ristys tappoi suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n spartalaisia, mink\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s messenialaiset nousivat j\xc3\xa4lleen kapinaan. Kolmannen Messenian sodan j\xc3\xa4lkeen ateenalaiset asuttivat messenialaisia Naupaktokseen._NEWLINE_Ateenan ja Spartan v\xc3\xa4lit heikkeniv\xc3\xa4t 400-luvun eaa. puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, ja vuosina 460\xe2\x80\x93445 eaa. kaupungit k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t toisiaan vastaan niin kutsutun ensimm\xc3\xa4isen peloponnesolaissodan. Sodan alkuvaihetta kutsutaan yleens\xc3\xa4 Arkhidamoksen sodaksi Spartan kuninkaan Arkhidamoksen mukaan. Sota loppui ilman selv\xc3\xa4\xc3\xa4 voittajaa. Varsinaisessa peloponnesolaissodassa, joka alkoi vuonna 431 eaa., Sparta soti liittolaistensa Korintin ja Theban kanssa Ateenaa vastaan. Vuonna 404 eaa. Sparta voitti Ateenan liittolaistensa tuella ja persialaisten rahoittamana._NEWLINE_Peloponnesolaissotien lopputuloksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Sparta saavutti lyhyeksi aikaa johtoaseman kreikkalaisten kaupunkivaltioiden joukossa. Se yritti valloittaa Joonian kreikkalaiset kaupungit Persian vallasta. Ateena sek\xc3\xa4 Spartan vihollisiksi k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet Theba ja Korintti aloittivat kuitenkin Persian yllytt\xc3\xa4min\xc3\xa4 Korintin sodan Spartaa vastaan vuonna 395 eaa. Sota loppui vuonna 387 eaa. ilman selv\xc3\xa4\xc3\xa4 voittajaa. Persian kuningas toimi sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neen Antalkidaan rauhan takaajana. Sparta ajautui pian sotaan Theban kanssa ja vuonna 371 eaa. thebalaiset kukistivat spartalaiset Leuktran taistelussa, mik\xc3\xa4 merkitsi Spartan sotilasmahdin p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4 lopullisesti._NEWLINE_Seuranneen Theban hegemonian aikana thebalaiset tuhosivat Spartan imperiumin ja vapauttivat Messenian ja Arkadian Spartan vallasta Epameinondaan johdolla. Vuonna 362 eaa. thebalaiset kukistivat spartalaiset uudelleen Mantineian taistelussa. N\xc3\xa4iden tappioiden n\xc3\xb6yryytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Sparta ei ottanut osaa Ateenan ja Theban taisteluun Makedonian Filippos II:ta vastaan ja oli ainut kreikkalainen kaupunki, joka ei osallistunut Filippoksen perustamaan Korintin liittoon. Sparta yritti kapinoida Makedoniaa vastaan vuonna 331 eaa., mutta k\xc3\xa4rsi tappion seuranneessa Megalopoliin taistelussa.\n_START_SECTION_\nHellenistinen ja roomalainen aika\n_START_PARAGRAPH_\nHellenistisell\xc3\xa4 ajalla Sparta taantui ja sen v\xc3\xa4kiluku laski huomattavasti. Seurauksena my\xc3\xb6s sen kyky entisen maineensa mukaisiin sotatoimiin oli mennytt\xc3\xa4. 200-luvulla eaa. Sparta yritti viel\xc3\xa4 kasvattaa valtaansa ja pani vastaan Makedonialle, mutta kaupunki joutui Pyrrhoksen armeijan piiritt\xc3\xa4m\xc3\xa4ksi vuonna 272 eaa. Samaan aikaan Sparta heikkeni sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4p\xc3\xa4in yrityksiss\xc3\xa4 uudistaa sen yhteiskuntaa. Makedonia ja Peloponnesoksen uusi suurvalta Akhaian liitto kukistivat Spartan Sellasian taistelussa vuonna 222 eaa. Vuonna 195 eaa. kaupunki menetti perioikkialueensa. Filopoimen valloitti Spartan vuonna 188 eaa. ja pakotti sen mukaan Akhaian liittoon._NEWLINE_Rooman valtakunta kukisti Akhaian liiton vuonna 146 eaa. ja liitti Peloponnesoksen osaksi roomalaista Achaean provinssia. Roomalaisella kaudella Sparta elpyi kaupunkina. 100- ja 200-luvuilla jaa. joitakin sen klassisen kauden k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 pyrittiin elvytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisen nostalgian hengess\xc3\xa4. Kaupunkia my\xc3\xb6s yritettiin kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 jonkinlaisena urheilun ja ruumiinkulttuurin keskuksena Ateenassa ollutta filosofiakoulutuksen keskusta vastaan. Vuonna 267 jaa. Sparta selviytyi herulien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksest\xc3\xa4, mutta tuhoutui Alarikin johtamien visigoottien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 vuonna 395 jaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupunki hyl\xc3\xa4ttiin l\xc3\xa4hes kokonaan.\n_START_SECTION_\nTapoja\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4ysivaltaiset spartalaiset aterioivat yhdess\xc3\xa4. T\xc3\xa4rkein ja ainoa ruokalaji oli kuuluisa musta keitto (melas zomos). Se sis\xc3\xa4lsi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti sian verta ja lihaa sek\xc3\xa4 etikkaa ja suolaa. Jokainen huolehti itse kustannuksista._NEWLINE_H\xc3\xa4\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n valmisteluihin kuului naisilla muun muassa pukeutuminen miehen vaatteisiin ja hiusten leikkuu lyhyiksi. Itse h\xc3\xa4\xc3\xa4t muodostuivat rituaalisesta taistelusta miehen ja naisen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Se p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi miehen "ry\xc3\xb6st\xc3\xa4ess\xc3\xa4" naisen mukaansa ja heitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n olkap\xc3\xa4\xc3\xa4lleen. Miehet ja naiset eiv\xc3\xa4t asuneet yhdess\xc3\xa4 alle 30-vuotiaina._NEWLINE_Spartalaisnaisten vapaus oli huomattavasti suurempaa kuin muilla aikalaisnaisilla, sill\xc3\xa4 heill\xc3\xa4 ei ollut vaivaa lapsista en\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden t\xc3\xa4ytetty\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4n. Naiset saivat liikkua vapaammin kuin muut kreikkalaisnaiset. Naiset saivat my\xc3\xb6s omistaa yksityisomaisuutta, jonka olivat saaneet esimerkiksi perim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6t\xc3\xa4j\xc3\xa4isin\xc3\xa4. Lopulta naiset omistivatkin jopa 2/5 Spartan maista._NEWLINE_Spartalaiset olivat hyvin uskonnollisia ja noudattivat uskonnollisia lakeja ja tapoja tiukasti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyi muun muassa siin\xc3\xa4, ettei Spartan armeija l\xc3\xa4htenyt pahassakaan tilanteessa liikkeelle, jos t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 uskonnollinen juhla l\xc3\xa4hestyi. Suurimpia uskonnollisia juhlia oli Apollonin kunniaksi vietetty Karneia, jonka vuoksi armeija my\xc3\xb6h\xc3\xa4styi kokonaan Marathonin taistelusta ja osallistui Thermopylain taisteluun vain pienell\xc3\xa4 ja kuuluisalla 300:n sotilaan joukolla. Toinen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 juhla oli Hyakinthia ja kolmas Gymnopaidiai.\n_START_SECTION_\nAkropolis\n_START_PARAGRAPH_\nSpartan akropolis eli linnavuori oli suhteellisen pieni, noin 25 metri\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeampi kukkula, joka sijaitsi Spartan nelj\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n keskell\xc3\xa4. Pausaniaan mukaan Spartassa ei edes ollut varsinaista akropolista muiden kaupunkien tavoin, mutta spartalaiset antoivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n nimen kaupungin kukkuloista korkeimmalle. Akropoliin laen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ollut muuri._NEWLINE_Athene Khalkioikoksen temppeli_NEWLINE_Akropoliin huipulla sijaitsi Athene Khalkioikokselle tai Athene Poliukhokselle eli kaupunkia suojelevalle Athene-jumalattarelle omistettu temppeli, joka on saanut nimens\xc3\xa4 pronssisesta koristelustaan. Sen paikalla oli pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6 jo viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 700-luvulla eaa. Temppeli rakennettiin uudestaan 500-luvulla eaa. Temppeli edusti todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti doorilaista tyyli\xc3\xa4. Temppelin paikka tunnetaan, mutta siit\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt suhteellisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Temppelin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oli sen alttari, jonka luona oli kaksi sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Pausaniaan patsasta sek\xc3\xa4 muun muassa Afrodite Ambologeran sek\xc3\xa4 veljesten Uni ja Kuolema patsaat._NEWLINE_Muut pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6t_NEWLINE_Athene Khalkioikoksen temppelin ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oli laajempi pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alue eli temenos, jossa oli my\xc3\xb6s muita pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6it\xc3\xa4. Kukkulalla oli muun muassa Athene Erganen pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6, Zeus Kosmetaan temppeli, Learkhos Rhegionlaisen veist\xc3\xa4m\xc3\xa4 Zeus Hypatoksen patsas, Ares Areian temppeli, muusien temppeli, Tyndareuksen hauta, Artemis Knagian temppeli, sek\xc3\xa4 kaksi stoaa, niin kutsutut etel\xc3\xa4- ja l\xc3\xa4nsistoat. Akropoliin agoran puoleisessa rinteess\xc3\xa4 oli Lykurgoksen pystytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Optiletiksen tai Ofthalmitiksen temppeli._NEWLINE_Teatteri_NEWLINE_Akropoliin etel\xc3\xa4rinteess\xc3\xa4 sijaitsi teatteri, joka oli rakennettu varhaisella keisarikaudella roomalaisella ajalla. Se oli tyypillinen puolikaarenmuotoinen kreikkalainen teatteri, jonka keskell\xc3\xa4 oli py\xc3\xb6re\xc3\xa4 orkhestra. Rakennus oli tehty valkoisesta marmorista. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 ei ollut kiinte\xc3\xa4, vaan puinen ja varustettu py\xc3\xb6rill\xc3\xa4, joten se voitiin siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 paikalle tarvittaessa. Teatteri on s\xc3\xa4ilynyt melko huonosti, mutta se on silti antiikin Spartan parhaiten s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 raunioita. Teatterirakennuksen l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty lukuisia kaupparakennuksia, jotka ovat palvelleet teatterivieraita._NEWLINE_Basilikakirkko_NEWLINE_Keskiajalla rakennettu basilikakirkko sijaitsi antiikin akropoliilla teatterin it\xc3\xa4puolella. Se oli rakennettu keskibysanttilaisella kaudella 900-luvulla jaa., ja se on merkitt\xc3\xa4vin keskiaikainen l\xc3\xb6yt\xc3\xb6 vanhan Spartan alueella. Basilika oli kolmilaivainen ja sen l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli nartheks ja portiikki ja it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 apsis. Kirkko oli omistettu paikkakunnan suojeluspyh\xc3\xa4lle Pyh\xc3\xa4lle Nikonille.\n_START_SECTION_\nAgora\n_START_PARAGRAPH_\nAgora eli tori sijaitsi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti heti akropoliin it\xc3\xa4puolella. Se oli muiden kreikkalaisten agoroiden tavoin pylv\xc3\xa4shallien ja julkisten rakennusten ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4. Julkisiin rakennuksiin kuuluivat muun muassa gerusian eli vanhimpien neuvoston kokouspaikka sek\xc3\xa4 eforien, nomofylakien ja bidiain kokoontumispaikat. Agoran l\xc3\xa4nsilaidalla akropoliin rinteess\xc3\xa4 sijaitsivat oletettavasti Skias sek\xc3\xa4 Persialainen stoa, ja sen etel\xc3\xa4laidalla pitk\xc3\xa4 roomalaisaikainen stoa._NEWLINE_Skias_NEWLINE_Skias oli kaupungin merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 julkisia, hallintoon liittyneit\xc3\xa4 rakennuksia. Se rakennettiin 500-luvulla eaa. ja se oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kokoontumispaikkana viel\xc3\xa4 Pausaniaan aikana. Skiakseksi oletetaan agoran l\xc3\xa4nsilaidalta l\xc3\xb6ydetty py\xc3\xb6re\xc3\xa4 rakennus, jonka halkaisija oli noin 41,3 metri\xc3\xa4 ja joka on mahdollisesti muistuttanut jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin Ateenan Agoran Tholosta._NEWLINE_Persialainen stoa_NEWLINE_Persialainen stoa (Persik\xc4\x93 Stoa) eli pylv\xc3\xa4shalli rakennettiin 400-luvulla eaa. persialaissodissa saadun voiton voiton kunniaksi. Se oli agoran n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vin rakennus. Stoa oli koristeltu persialaisia esitt\xc3\xa4nein pylv\xc3\xa4in, ja sinne sijoitettiin sodassa saatu sotasaalis. My\xc3\xb6hemmin rakennusta kunnostettiin ja laajennettiin usein, ja se oli edelleen hyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kunnossa Pausaniaan vieraillessa kaupungissa. Persialaiseksi stoaksi oletetaan pylv\xc3\xa4shalli, joka on l\xc3\xb6ydetty agoran l\xc3\xa4nsilaidalta Skiaksen pohjoispuolelta. Sit\xc3\xa4 on kaivettu esiin noin 31 metrin matkalta._NEWLINE_Muut julkiset rakennukset ja pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6t_NEWLINE_Pausaniaan mukaan Skiaksen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oli Epimenideen rakennuttama py\xc3\xb6re\xc3\xa4 rakennus, jossa oli Olympoksen Zeuksen ja Afroditen patsaat. Agoralla olivat my\xc3\xb6s vanha Eforeia, joka toimi aiemmin eforien kokoontumispaikkana ja jossa olivat Epimenideen ja Afareuksen haudat; moirien eli kohtalottarien temppeli; suuri patsas, joka esitti Spartan kansaa; Oresteen hauta; kuningas Polydoroksen patsas; sek\xc3\xa4 Dionysos-lasta kantavaa Hermes Agoraiosta esitt\xc3\xa4nyt patsas. Roomalaisella ajalla agoralla oli Julius Caesarin ja Augustuksen patsaat._NEWLINE_Khoros oli muusta agorasta erotettu paikka, jossa spartalaiset nuorukaiset tanssivat Apollonin kunniaksi Gymnopaidiai-juhlilla. Se oli koristettu Apollonin, Artemiin ja Leton patsailla. Khoroksen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olivat Apollonin sek\xc3\xa4 Gan (Gen eli Maan), Zeus Agoraioksen, Athene Agoraian, Poseidon Asfaleioksen ja Heran temppelit.\n_START_SECTION_\nAgoran ja akropoliin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAgoralta l\xc3\xa4hteneet tiet ja niiden rakennukset_NEWLINE_Agoralta l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t tiet eri puolille kaupunkia. T\xc3\xa4rkein tie oli Afetais, joka suuntautui agoralta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n kohti etel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kaupunginmuuria. Sen varrella olivat kuningas Polydoroksen talo, joka tunnettiin my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Booneta, koska valtio osti sen kuninkaan leskelt\xc3\xa4 muutamalla h\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4; bidiain rakennus; Athene Keleutheian temppeli; Poseidon Tainarioksen pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6; Hellenios-niminen paikka, jossa kreikkalaisten sanottiin kokoontuneen joko ennen Troijan sotaa tai persialaissotia; Apollon Akreitaan alttari; maalle pyhitetty Gaseption; sek\xc3\xa4 Apollon Maleateen patsas. Kadun varrella sijaitsivat my\xc3\xb6s muun muassa Fruria ja sen Artemiin temppeli; elealaisten Iamiadain hauta; Thermopylaissa kaatuneiden Maronin ja Alfeioksen pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6t; Zeus Tropaioksen temppeli; Hippolytoksen ja Aulonin heroonit; Jumalten \xc3\xa4idin temppeli sek\xc3\xa4 Arsinoen pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kaupunginmuuria olivat viel\xc3\xa4 Artemis Diktynnan temppeli ja Eurypontidien suvun kuninkaiden haudat._NEWLINE_Toinen tie oli koilliseen johtanut Skias-nimell\xc3\xa4 tunnettu tie, joka sai alkunsa agoran Skias-rakennukselta. Sen suunnassa olivat muun muassa Kynortaan, Kastorin, Idaksen ja Lynkeuksen haudat; Kore Soteiran temppeli; Apollon Karneioksen temppeli; Apollon Afetaioksen patsas; Zeukselle, Athenelle ja Dioskuureille omistettu alttari; Kolona-niminen paikka, todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti kukkula, sek\xc3\xa4 sen Dionysos Kolonataksen temppeli; Zeus Euanemoksen temppeli; Argoksen Heran temppeli; Hera Hyperkheirian temppeli, jossa oli vanha, puinen Afrodite Heran patsas; sek\xc3\xa4 Olympian kisoissa voittaneen Hetoimokleen patsas._NEWLINE_Kolmas tie johti agoralta l\xc3\xa4nteen ja kulki teatterin ohi Agiadien suvun kuninkaiden haudalle. Agoran ja teatterin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli Brasidaan hauta. Teatterin edess\xc3\xa4 oli sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Pausaniaan hauta. Nelj\xc3\xa4s tie oli Hyakinthia-juhlan tie, joka johti Amyklaihin._NEWLINE_Pitanan suunnassa olivat muun muassa krotaneiden leskhe eli kokoontumispaikka; Tainaroksen hauta; Poseidon Hippokurioksen ja aiginalaisen Artemiin pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6t; Artemis Issorian tai Limnaian temppeli; sek\xc3\xa4 Thetiin, Demeter Khthonian, Serapiksen ja Olympoksen Zeuksen temppelit._NEWLINE_Leonidaan hauta_NEWLINE_Kuningas Leonidaan hauta eli Leonidaion sijaitsi teatterin edess\xc3\xa4 sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Pausaniaan haudan tavoin. Leonidaan haudaksi kutsutaan nykyisen Sp\xc3\xa1rtin keskustassa olevia pienen temppelin kaltaisen rakennuksen raunioita. Rakennus oli tehty 400-luvun eaa. loppupuolella, toisin sanoen sen ajoitus vastaa ajankohtaa, jolloin Leonidaan ruumis tuotiin Spartaan. Rakennuksen todellista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitusta ei kuitenkaan ole kyetty vahvistamaan._NEWLINE_Babyka ja Knakion_NEWLINE_Babyka (tai Babyks) ja Knakion olivat kirjallisista l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4 tunnettuja paikkoja, joiden v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella pidettiin Spartan valtiomuodon mukaan kansankokous apellan kokoontumiset. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n tulkinnan mukaan Babyka oli Eurotaksen ylitt\xc3\xa4nyt silta ja Knakion kaupungin etel\xc3\xa4puolella virrannut Eurotaksen sivujoki. N\xc3\xa4in kyseiset paikat m\xc3\xa4\xc3\xa4rittiv\xc3\xa4t itse asiassa jotakuinkin sen alueen, jossa Spartan agora ja muut julkiset rakennukset my\xc3\xb6hemmin p\xc3\xa4\xc3\xa4osin sijaitsivat.\n_START_SECTION_\nKaukaisemmat rakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nArtemis Orthian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6_NEWLINE_Artemis Orthialle omistettu pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6 sijaitsi kaupungin it\xc3\xa4laidalla l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Eurotaksen rantaa. Pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6\xc3\xb6n kuului Artemiin temppeli, joka rakennettiin 700-luvulla eaa. ja uusittiin noin 570 eaa. Pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6 tunnetaan erityisesti verisest\xc3\xa4 seremoniastaan, johon kuului nuorukaisten ruoskiminen. Roomalaisella ajalla pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueelle rakennettiin puolikaarenmuotoinen teatterikatsomo, jossa ruoskintaa voitiin seurata._NEWLINE_Menelaion_NEWLINE_Menelaion sijaitsee noin kolme kilometri\xc3\xa4 antiikin Spartasta it\xc3\xa4kaakkoon. Paikalla oli mykenel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 ajalla megaron-palatsi, niin kutsuttu Menelaoksen palatsi, joka oli rakennettu 1400-luvulla eaa. Alueelta on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s asutus sek\xc3\xa4 hautoja. Antiikin aikana paikalla oli Menelaokselle ja Helenalle omistettu pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6, sill\xc3\xa4 paikkaa pidettiin n\xc3\xa4iden hautapaikkana._NEWLINE_Dromos_NEWLINE_Dromos oli kaupungin merkitt\xc3\xa4vin urheilupaikka. Siihen kuului stadion ja Eurykleen rakennuttama gymnasion sek\xc3\xa4 roomalaisella ajalla rakennettu amfiteatteri. Dromoksella oli Herakleen patsas. Sen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olivat Dioskuurien, khariittien, Eileithyian, Apollon Karneioksen ja Artemis Hegemonen temppelit sek\xc3\xa4 Asklepios Agnitaan ja Dioskuurien patsaat, Alkonin heroon ja Poseidon Domatiteen temppeli._NEWLINE_Kaupunginmuuri_NEWLINE_Arkaaisen ja klassisen kauden Spartassa ei ollut kaupunginmuuria. Sen sijaan kaupunki luotti armeijaansa. Kaupunginmuurin rakentaminen alkoi vasta klassisen ja hellenistisen ajan taitteessa 300-luvulla eaa., kun Spartan sotilasmahti oli mennytt\xc3\xa4. Se valmistui noin vuonna 184 eaa. Muurin pituus oli noin 10 kilometri\xc3\xa4 ja sen sis\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4i noin 3 x 2 kilometrin kokoinen alue.'