b'\n_START_ARTICLE_\nAdrienne Lecouvreur\n_START_PARAGRAPH_\nAdrienne Lecouvreur, synty\xc3\xa4\xc3\xa4n Adrienne Couvreur, (5. huhtikuuta 1692 Damery, \xc3\x89pernay \xe2\x80\x93 20. maaliskuuta 1730 Pariisi) oli ranskalainen n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 ja er\xc3\xa4s 1700-luvun merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 alallaan.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAdrienne Lecouvreur syntyi vaatek\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isen ja pesij\xc3\xa4tt\xc3\xa4ren tytt\xc3\xa4reksi. Perhe muutti Pariisiin Com\xc3\xa9die-Fran\xc3\xa7aisen l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle Adriennen ollessa kymmenvuotias. H\xc3\xa4nen teatteriuransa alkoi Lillest\xc3\xa4, ja jatkui Pariisissa vuonna 1717 Jean Racinen draamassa Mithridate. Saman vuoden kes\xc3\xa4kuussa Lecouvreur n\xc3\xa4ytteli Com\xc3\xa9die-Fran\xc3\xa7aisessa ja saavutti huomattavan yleis\xc3\xb6nsuosion. Menestys aiheutti kateutta Com\xc3\xa9die-Fran\xc3\xa7aisen muissa n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4tt\xc3\xa4riss\xc3\xa4._NEWLINE_Lecouvreur yst\xc3\xa4vystyi Voltairen kanssa. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli lukemattomia rakkaussuhteita, muun muassa Saksin kreivi Moritzin kanssa. Suhde johti kilpailutilanteeseen Bouillonin herttuattaren kanssa. Lecouvreurin yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kuolema, jonka on sanottu johtuneen myrkytyksest\xc3\xa4, on yhdistetty t\xc3\xa4h\xc3\xa4n kolmiodraamaan. Teorian mukaan murhaajatar on Bouillonin herttuatar. Kirkko piti n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 ylip\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n paheellisena ja kielt\xc3\xa4ytyi antamasta Lecouvreurille kristillisi\xc3\xa4 hautajaisia. N\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t\xc3\xa4r haudattiin ilman papin l\xc3\xa4sn\xc3\xa4oloa Seinen rantat\xc3\xb6rm\xc3\xa4lle nykyisen Champ de Marsin kohdalle. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 Voltaire sai aiheen oodinsa La mort de Mademoiselle Lecouvreur loppus\xc3\xa4keeseen: \xc2\xab\xc2\xa0Dieux\xc2\xa0! pourquoi mon pays n\'est-il plus la patrie / Et de la gloire et des talents\xc2\xa0?\xc2\xa0\xc2\xbb ("Taivas! Miksi maani ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 kotimaa / sen enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 maineen kuin lahjakkuudenkaan?")_NEWLINE_Lecouvreur n\xc3\xa4ytteli muun muassa Cr\xc3\xa9billonin \xc3\x89lectressa, Pierre Corneillen n\xc3\xa4ytelmiss\xc3\xa4 Titus ja Berenike, Le Cid ja Polyeucte sek\xc3\xa4 Voltairen \xc5\x92dipessa. H\xc3\xa4nen meriitteihins\xc3\xa4 kuuluu my\xc3\xb6s n\xc3\xa4ytteleminen viisitoistavuotiaan Ludvig XV:n hovissa 5. syyskuuta 1725, jolloin h\xc3\xa4n teki syv\xc3\xa4n vaikutuksen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n puolisoon Maria Leszczy\xc5\x84skaan.\n_START_SECTION_\nLecouvreur n\xc3\xa4ytelmien ja elokuvien aiheena\n_START_PARAGRAPH_\nAdrienne Lecouvreurin tarina on ollut useiden n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6teosten inspiraationa. Eug\xc3\xa8ne Scribe julkaisi n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n Adrienne Lecouvreur vuonna 1849. Francesco Cilean kyn\xc3\xa4st\xc3\xa4 syntyi ooppera Adriana Lecouvreur, jonka kantaesitys oli Milanossa marraskuussa 1902.  Walter Wilhelm Goetze puolestaan kirjoitti operetin Adrienne, jonka ensiesitys annettiin Hampurissa huhtikuussa 1926. Adrienne Lecouvreur -nimisi\xc3\xa4 elokuvia on tehty kolme (vuosina 1913, 1938 ja 1955), ensimm\xc3\xa4isen filmatisoinnin nimiosassa oli Sarah Bernhardt. Suomenkielisen teatterin Adrienne Lecouvreur -tulkitsijoista mainittakoon Ida Aalberg.'