b'\n_START_ARTICLE_\nStatens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nSJ luotiin vuonna 1856, kun ensimm\xc3\xa4iset Ruotsin rautateiden p\xc3\xa4\xc3\xa4radoista avattiin. Sen j\xc3\xa4lkeen k\xc3\xa4ynnistyi r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysm\xc3\xa4inen kehitys, kun laitos j\xc3\xa4rjesti ratavahteja ratojen varsille, teetti ty\xc3\xb6suhdeasunnot kaikille vahdeille ja asemahenkil\xc3\xb6kunnalle, loi arkkitehtiosastoja p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n asemien muodoista ja siit\xc3\xa4 milt\xc3\xa4 asema n\xc3\xa4ytti radalle ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Laitoksella oli esimerkiksi vuoteen 1973 saakka oma puutarhaosasto, joka koristi asemien vierustoja._NEWLINE_SJ:n merkitys kasvoi 1900-luvun puoliv\xc3\xa4liin saakka ja siit\xc3\xa4 tuli yh\xc3\xa4 suurempi ja laajemmalle ulottuva yritys. Suuri merkitys tuli olemaan my\xc3\xb6s vuoden 1939 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 kansallistaa kaikki rautatiet. SJ:ll\xc3\xa4 oli toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen, kun monia yksityisi\xc3\xa4 rautateit\xc3\xa4 oli kansallistettu, hyvin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 asema. Se kuljetti tavara- ja matkustajajunia koko valtiollisella rataverkolla ja harjoitti linja-autoliikennett\xc3\xa4 suuressa osassa maata. SJ oli jopa mukana maanteiden tavaraliikenteess\xc3\xa4 tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6idens\xc3\xa4 ASG:n ja Swelastin kautta. Sill\xc3\xa4 oli oma matkatoimistoketju ja se harjoitti laivaliikennett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 junalautoilla ett\xc3\xa4 autolautoilla. SJ:ll\xc3\xa4 oli omat korjaamot kaikelle rautatiekalustolle ja laitos rakensi ja kunnossapiti kaikki ratansa. Vuonna 1950 laitos oli suurimmillaan ja j\xc3\xa4rjesti ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 melkein joka sadannelle ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4k\xc3\xa4yv\xc3\xa4lle ruotsalaiselle; silloin 50\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skenteli laitoksessa. Suurin osa julkisilla aloilla ty\xc3\xb6skentelevist\xc3\xa4 ihmisist\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skenteli siihen aikaan SJ:n palveluksessa._NEWLINE_Vuonna 1988 tehty liikennepoliittinen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s jakaa SJ liikennett\xc3\xa4 harjoittavaan ja ratoja yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n laitokseen (Banverket) sek\xc3\xa4 kasvatti ett\xc3\xa4 v\xc3\xa4hensi yrityksen laajuutta. Monia rautatielinjoja lakkautettiin ja j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neit\xc3\xa4 ratoja ja asemia j\xc3\xa4rkeistettiin kovalla k\xc3\xa4dell\xc3\xa4. Kehitys k\xc3\xa4vi ilmeisemm\xc3\xa4ksi vuoden 1963 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen j\xc3\xa4lkeen, sill\xc3\xa4 sen mukaan jokaisen liikennelajin tuli kannattaa omilla tuloillaan. Seuraavalle kymmenvuotiskaudelle oli tunnusomaista ankara rationalisointi. Samanaikaisesti SJ panosti linja-autoliikenteeseen ja se oli 1970-luvulla Ruotsin suurin linja-autoyhti\xc3\xb6 (SJ Buss)._NEWLINE_Stig Larsson valittiin uudeksi SJ:n p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi 1988 ja h\xc3\xa4n johti menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti l\xc3\xa4vitse uudelleenj\xc3\xa4rjestelyt ja uudistukset. SJ muuttui n\xc3\xa4in valtiollisesta laitoksesta valtio-omisteiseksi yritykseksi, jonka painopiste oli rautateiss\xc3\xa4. Vuonna 1991 yrityksen uudeksi kalustoksi tuli esimerkiksi suurnopeusjunayksikk\xc3\xb6 X2000, joka osaltaan oli SJ:n panostus nykyaikaiseen rautatiekalustoon.\n_START_SECTION_\nKeskittyminen ydintoimintaan\n_START_PARAGRAPH_\nValtiollisen liikennepolitiikan mukaisesti on toimintoja asteittain myyty ja SJ:t\xc3\xa4 jaettu osiin. Matkatoimistoketju myytiin 1990-luvulla. Linja-autoliikenne j\xc3\xa4rjestettiin Swebus-yhti\xc3\xb6\xc3\xb6n, joka myytiin jotta SJ voisi keskitty\xc3\xa4 junaliikenteeseen. Malmirataliikenne, joka aiemmin oli tuottoisin osa SJ:n tavaraliikennett\xc3\xa4, siirrettiin LKAB:lle. Suuri jako tapahtui 1980-luvun lopulla, kun valtio p\xc3\xa4\xc3\xa4tti perustaa radoista huolehtivan laitoksen (Banverket), joka sai vastuulleen Ruotsin rataverkon rakentamisen ja kunnossapidon.\n_START_SECTION_\nLiikelaitos\n_START_PARAGRAPH_\nEdelleen entisest\xc3\xa4 valtion laitoksesta on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 pieni j\xc3\xa4\xc3\xa4nne eli liikelaitos Statens j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar. Laitos hoitaa tietty\xc3\xa4 omaisuutta, mutta ei harjoita normaalia rautatietoimintaa. Sit\xc3\xa4 ei ole voitu teknisist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 lakkauttaa, sill\xc3\xa4 "Statens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar" on muun muassa monissa sopimuksissa yhten\xc3\xa4 osapuolena.'