b'\n_START_ARTICLE_\nPioneerimuseo\n_START_PARAGRAPH_\nPioneerimuseo on Suomen vanhin aselajimuseo. Museo aloitti toimintansa Korialla vuonna 1945 ja toimi Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuosina 2007\xe2\x80\x932012. Vuonna 2012 museo siirtyi H\xc3\xa4meenlinnaan Tykist\xc3\xb6museon tiloihin, jossa aloitti vuoden 2013 alusta uusi yhdistetty Tykist\xc3\xb6museo, Pioneerimuseo ja Viestimuseo.\n_START_SECTION_\nMuseo Korialla\n_START_PARAGRAPH_\nPioneerimuseo on perustettu virallisesti vuonna 1945. Hakku-lehden toimittaja, everstiluutnantti Eero-Eetu Saarinen oli halunnut perustaa pioneeritoiminnalle oman museon jo vuonna 1929. H\xc3\xa4n oli koonnut pienen kokoelman pioneerien esineist\xc3\xb6\xc3\xa4, jonka h\xc3\xa4n halusi saada esille. H\xc3\xa4nen museohaaveensa eiv\xc3\xa4t toteutuneet, ja talvisodan aikana suurin osa h\xc3\xa4nen kokoamastaan kokoelmasta katosi. _NEWLINE_Elim\xc3\xa4ell\xc3\xa4 Korian varuskunnassa 12. toukokuuta 1945 museo lopulta aloitti toimintansa. Osittain lahjoituksina saatu n\xc3\xa4yttelyesineist\xc3\xb6 oli vuoteen 1965 asti esill\xc3\xa4 varuskunta-alueella vanhassa parakkirakennuksessa. Vuonna 1965 Elim\xc3\xa4en kunta lahjoitti hirsirakennuksen museolle, joten museo p\xc3\xa4\xc3\xa4si vihdoin laajenemaan. Kuitenkin jo 1970-luvun alkupuolella n\xc3\xa4htiin v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 saada sopivampi rakennus museon k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Uusi museorakennus rakennettiin talkoo- ja ker\xc3\xa4ysty\xc3\xb6n\xc3\xa4 Kivim\xc3\xa4keen (Korian varuskunta-aluetta) kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1974. Museon kehitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 ja huolehtimisesta vastuuseen tuli vuonna 1975 perustettu Pioneeriaselajin Liitto ry, joka edelleen vastaa museosta. _NEWLINE_Sotahistorialliseksi erikoismuseoksi Puolustusministeri\xc3\xb6 nimitti Pioneerimuseon 24. maaliskuuta 1987. Kun vuonna 1994 Korialta siirtyi Kymen Pioneeripataljoona osaksi Karjalan Prikaatia Vekaranj\xc3\xa4rvelle, loppui my\xc3\xb6s museon toiminta Korialla. Museon esineist\xc3\xb6 pakattiin ja toimitettiin s\xc3\xa4il\xc3\xb6\xc3\xb6n eri puolille. Suurin osa p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Kouvolaan ja t\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana tulipalo ja vandalismi veiv\xc3\xa4t osan museon kokoelmasta. _NEWLINE_Miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa ei n\xc3\xa4hty sit\xc3\xa4 vaihtoehtoa, ettei museo aloittaisi toimintaansa uudelleen. Pioneeriaselajin Liitto ry etsi sopivaa yhteisty\xc3\xb6kumppania museon rakentamiseen ja uudelleen avaamiseen. Kouvolan kaupunki oli vuosituhannen vaihdetta l\xc3\xa4hestyess\xc3\xa4 kiinnostunut asiasta, mutta hanke ei lopulta p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt k\xc3\xa4yntiin.\n_START_SECTION_\nMuseo Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\n2000-luvulle saavuttaessa Pioneeriaselajin Liitto ry ja Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4n kunta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4. Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jo toimivan Salpalinjamuseon ja Virolahden bunkkerimuseon rinnalle Pioneerimuseo oli hyv\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydennys. Sotien aikana rakennettu Salpalinjahan on pioneerien suunnittelemaa ja osittain rakentamaa. _NEWLINE_Vuonna 2003 alkoi EU-rahoitteinen Pioneerimuseon k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4mishanke, jonka tavoitteena oli saada pystyyn toimiva Pioneerimuseo Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4n vuodeksi 2007. Vuonna 2006 n\xc3\xa4htiin jo ensimm\xc3\xa4inen nayttelyvaihe Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4n keskustassa, ja varsinainen uusi museo (n\xc3\xa4yttelyvaihe 2) avasi ovensa 30. kes\xc3\xa4kuuta 2007. Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Pioneerimuseon toimisto sijaitsi osoitteessa Keskustie 7, 49700 Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4yttelytilat osoitteessa Keskustie 21, 49700 Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4._NEWLINE_Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4n Pioneerimuseo erosi Korian aikaisesta museosta hyvin paljon. Suurin ero oli siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Korialla ollessaan museo oli pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n pysyv\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttely eik\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt nykyisi\xc3\xa4 museolle asetettuja ehtoja. Miehikk\xc3\xa4l\xc3\xa4n Pioneerimuseo tarjosi pysyv\xc3\xa4n ja vaihtuvan n\xc3\xa4yttelyn lis\xc3\xa4ksi opetus-, tutkimus-, tallennus- ja julkaisutoimintaa. Sen kokoelmissa on esimerkiksi sotavarusteita, valokuvia, piirroksia, lehti\xc3\xa4 ja asiakirjoja. Koska museolla on sotahistoriallisen erikoismuseon status, on se velvollinen tallentamaan, tutkimaan, julkaisemaan ja asettamaan n\xc3\xa4ytteille aselajin kulttuuriperint\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Museo esitteli pioneeri- ja suojelutoimintaa 1900-luvun alkupuolelta aina nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n asti. Museon ymp\xc3\xa4rivuotisessa n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 oli raskaan ja kevyen kaluston lis\xc3\xa4ksi esill\xc3\xa4 esimerkiksi ty\xc3\xb6v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 ja miinoja. Koska suojelutoimiala on siirretty pioneeriaselajille, on pioneerimuseossa my\xc3\xb6s suojelualaan liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 aineistoa._NEWLINE_Museon ulkon\xc3\xa4yttelyyn kuuluivat muun muassa siltapanssarivaunu MTU-20, ponttonikalusto 73 KrAZ-255B-kuorma-auton p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, taistelupanssarivaunu T-72 miina-auroilla ja magneettisella raivaimella varustettuna, maapora-auto Chervolet m/44 sek\xc3\xa4 Sturmgeschutz III G.\n_START_SECTION_\nNykyhetket\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4yttelyt siirtyiv\xc3\xa4t 1.1.2013 H\xc3\xa4meenlinnaan osaksi perustettua Museo Militariaa eli Tykist\xc3\xb6-, pioneeri- ja viestimuseota. Museotoimintaa ohjaa Suomen Tykist\xc3\xb6-, Pioneeri- ja Viestimuseoyhdistys ry.'