b'\n_START_ARTICLE_\nAmnesty Internationalin historia Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nAmnesty Internationalin historia Suomessa on osa j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 historiaa. Amnesty Internationalin toiminnan Suomessa katsotaan alkaneen vuodesta 1964, jolloin Elisabeth ja Tom Gordon pitiv\xc3\xa4t esitelm\xc3\xa4n Amnestyn toiminnasta Helsingiss\xc3\xa4. Esitelm\xc3\xa4n innoittamana ryhm\xc3\xa4 opiskelijoita perusti vuonna 1967 Amnestyn Suomen osaston, joka kuitenkin lopetettiin jo reilut kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin. Osasto perustettiin kuitenkin uudelleen vuonna 1974 ja sen ensimm\xc3\xa4iseksi puheenjohtajaksi valittiin kirjailija Markku Lahtela._NEWLINE_Amnestyn kansainv\xc3\xa4linen jaos ei halunnut Suomen osaston alkuaikoina antaa sille hoidettavaksi ihmisoikeusrikkomuksia Neuvostoliitosta, koska se ep\xc3\xa4ili Suomen osaston kyky\xc3\xa4 puolueettomuuteen. 1970-luvun lopussa ja 1980-luvun alussa Amnestyn suosio Suomessa kasvoi ja osasto ryhtyi ottamaan kantaa erityisesti neuvostoloikkareihin, aseistakielt\xc3\xa4ytymiseen ja kidutuksen vastaiseen toimintaan._NEWLINE_1990-luvulla Amnestyn Suomen osasto ajautui sis\xc3\xa4isiin ristiriitoihin ja taloudellisiin ongelmiin. Osaston uudelleenorganisoimisen ansiosta kiistat ja talousasiat saatiin kuitenkin valtaosin ratkaistua. 2000-luvulle tultaessa Amnestyn suosio on yh\xc3\xa4 kasvanut Suomessa ja nykyisin j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on Suomessa noin 40 000 tukijaa ja 20 paikallisryhm\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4isen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lyhyt historia 1960-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1964 englantilaiset Elisabeth ja Tom Gordon pitiv\xc3\xa4t esitelm\xc3\xa4n Amnestyn toiminnasta Kalevankadulla Helsingin ruotsalaisen s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankin tiloissa. Esitelm\xc3\xa4n innoittamina Martina Aminoff, Monica Fr\xc3\xb6lander-Ulf ja M\xc3\xa4rta Salmelin (my\xc3\xb6hemmin Salokoski) perustivat Suomeen ensimm\xc3\xa4iset kolme paikallisosastoa. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 johtamaan perustettiin marraskuussa 1967 Amnestyn Suomen osasto, jonka puheenjohtajaksi valittiin professori Erik Stenius. Valtakunnallinen toiminta kuitenkin hiipui nopeasti ja Suomen osasto lakkautettiin jo reilut kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin maaliskuussa 1970. Muutama paikallisryhm\xc3\xa4 jatkoi t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta toimintaansa.\n_START_SECTION_\nUudelleenperustaminen 1970-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen osasto perustettiin uudelleen vuonna 1974. Sen puheenjohtajaksi valittiin kirjailija Markku Lahtela. Suomen osaston omaa kaksikielist\xc3\xa4 lehte\xc3\xa4 Amnesty-Tiedote/Bulletin alettiin julkaista syksyll\xc3\xa4 1976 ja pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen avattiin Suomen osaston ensimm\xc3\xa4inen toimisto Mannerheimintielle. Toimisto oli vain kuuden neli\xc3\xb6n suuruinen ja sijaitsi hissitt\xc3\xb6m\xc3\xa4n kerrostalon kuudennessa kerroksessa._NEWLINE_1970-luvulla Neuvostoliiton vaikutus Suomen politiikkaan oli viel\xc3\xa4 ilmeinen. Vaikka Suomen osasto virallisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4ttikin kohdella Neuvostoliittoa tasapuolisesti, ei Amnestyn kansainv\xc3\xa4linen sihteerist\xc3\xb6 antanut Suomen osaston k\xc3\xa4sitelt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi neuvostoliittolaisia ihmisoikeustapauksia._NEWLINE_Vuonna 1977 Amnesty voitti Nobelin rauhanpalkinnon, joka nosti median mielenkiintoa j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4 kohtaan my\xc3\xb6s Suomessa. Amnestyn Suomen osaston edustajat antoivat useita radio- ja televisiohaastatteluja ja ihmisoikeuskeskustelu nousi lehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 entist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n esille. Rauhanpalkinnon tuoman julkisuuden ansiosta Amnestyn Suomen osaston j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ylitti viel\xc3\xa4 samana vuonna 500 ihmisen rajapyykin.\n_START_SECTION_\nNeuvostoloikkarit, aseistakielt\xc3\xa4ytyminen ja kidutuksen vastainen kampanja 1980-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nNeuvostoloikkareiden takia 1980-luvun alkupuolella Amnestyn Suomen osaston kampanjointi keskittyi pitk\xc3\xa4lti Suomen ulkomaalaislakeihin. Osaston silloinen puheenjohtaja Bj\xc3\xb6rn Sundell keskusteli Amnestyn adoptoiman neuvostoloikkari Vjatjeslav Tsherepanovin palautuksesta jopa sis\xc3\xa4ministeri Mikko Jokelan ja keskusrikospoliisin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Seppo Tiitisen kanssa. Suomesta karkotettu Tsherepanov tuomittiin Neuvostoliitossa karkuruudesta 12 vuoden vankeusrangaistukseen. Syksyll\xc3\xa4 1984 Amnesty julkaisi raportin, jossa Suomea syytettiin sellaistenkin turvapaikanhakijoiden k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4miseen, joiden palauttaminen saattoi merkit\xc3\xa4 heille kiduttamista, vankeutta tai jopa kuolemantuomiota. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti lehdist\xc3\xb6n huomiota my\xc3\xb6s Suomen ulkopuolella._NEWLINE_Toinen Amnestyn merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 teema Suomessa oli aseistakielt\xc3\xa4ytyminen. Helmikuussa 1984 Amnestyn kansainv\xc3\xa4linen sihteerist\xc3\xb6 adoptoi Amnestyn mukaan Suomen ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 mielipidevankina pidetyn Pertti Haaparannan, joka oli vangittu t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kielt\xc3\xa4ytyess\xc3\xa4 suorittamasta asepalvelustaan._NEWLINE_Suomen osasto osallistui aktiivisesti my\xc3\xb6s Amnestyn kansainv\xc3\xa4liseen kidutuksen vastaiseen kampanjaan. Kampanja oli Amnestyn kannalta menestys: se sai suomalaisissa tiedotusv\xc3\xa4lineiss\xc3\xa4 niin paljon huomiota, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli ajoittain jopa pulaa lehdist\xc3\xb6tilaisuuksiin kykenevist\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4._NEWLINE_Amnestyn Suomen osasto oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut yksi pienimmist\xc3\xa4 Amnesty-osastoista, mutta 1980-luvun puoliv\xc3\xa4lin paikkeilla se alkoi l\xc3\xa4het\xc3\xa4 jo keskisuuria ja kehittyneit\xc3\xa4 osastoja. 1980-luvun puoliv\xc3\xa4liin menness\xc3\xa4 Suomen osastolla oli noin 3 700 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Suomen osaston ensimm\xc3\xa4inen kokop\xc3\xa4iv\xc3\xa4inen ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4 palkattiin helmikuussa 1983. Vuonna 1988 Amnesty International j\xc3\xa4rjesti Ihmisoikeudet jokaiselle! -nimisen kampanjan YK:n ihmisoikeusjulistuksen 40-vuotisjuhlavuotena. Kampanjaan kuului muun muassa Suomenkin televisiossa n\xc3\xa4ytetty rock-konsertti tammikuussa 1989, joka nosti erityisesti nuorten kiinnostusta Amnestya kohtaan.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4iset ongelmat ja uusi nousu 1990-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\n1990-luvulle tultaessa Amnestyn Suomen osaston j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli kasvanut nopeasti, mink\xc3\xa4 takia j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n rakenne oli muuttumassa vapaaehtoisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6st\xc3\xa4 kohti palkattujen ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden johtamaa j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1990 Suomen osastossa toteutettiin organisaatiouudistus, jossa muun muassa palkattiin Amnestyn Suomen ensimm\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteeri, Jorma Pesonen. Organisaatiouudistuksen takia kolme Suomen osaston ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin irtisanoi itsens\xc3\xa4 kes\xc3\xa4n ja syksyn aikana._NEWLINE_1990-luvun alussa Amnestyn Suomen osastolla oli my\xc3\xb6s pahoja taloudellisia ongelmia. Se karsi kuluja lakkauttamalla toimistosihteerin ja p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteerin toimet sek\xc3\xa4 lomauttamalla vuoron per\xc3\xa4\xc3\xa4n puolet ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuonna 1992 Suomen osaston j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 laski noin 600 hengell\xc3\xa4 4 800 j\xc3\xa4seneen. Vuoteen 1994 menness\xc3\xa4 Suomen osasto oli velkaa kansainv\xc3\xa4liselle organisaatiolle jo yli puoli miljoonaa markkaa ja osaston toiminta oli tappiollista. Taina J\xc3\xa4rvisen johdolla Suomen osaston taloutta pyrittiin kohentamaan muun muassa toimiston uudelleenorganisoimisella, varainhankinnan tehostamisella ja kampanjoinnin keskitt\xc3\xa4misell\xc3\xa4._NEWLINE_Vuodesta 1996 Suomen osaston toiminnanjohtaja on ollut Frank Johansson._NEWLINE_Talouden kohentamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Amnestyn Suomen osasto keskittyi vain tiettyihin maantieteellisiin alueisiin. Toiminta-alueista merkitt\xc3\xa4vin oli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4, jossa Suomen osasto keskittyi vuodesta 1998 alkaen erityisesti Tshetshenian sodan ihmisoikeusrikkomuksiin reagoimiseen. Aktiivinen ty\xc3\xb6skentely tuotti tulosta: Amnestyn j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kaksinkertaistui viidess\xc3\xa4 vuodessa ja velka saatiin maksettua kokonaan pois vuoteen 2001 menness\xc3\xa4. Saman vuoden marraskuussa Suomen osaston j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi yli 10 000 henkeen.\n_START_SECTION_\nSuurta kasvua 2000-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\n2000-luvulla Amnestyn Suomen osasto on jatkanut kasvamistaan. Vuonna 2007 osastolla oli noin 30 000 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 ja 19 kokop\xc3\xa4iv\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4. Vuonna 2011 Amnestylla oli jo noin 40 000 tukijaa Suomessa. Paikallisryhmi\xc3\xa4 Suomen osastolla on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n 20._NEWLINE_Yksi Suomen osaston kaikkien aikojen merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 kampanjoista on ollut yh\xc3\xa4 toiminnassa oleva Joku raja!, jonka avulla Amnesty on pyrkinyt toimimaan naisiin kohdistuvaa v\xc3\xa4kivaltaa vastaan. Kampanjan avulla on muun muassa edesautettu useiden lakiehdotusten hyv\xc3\xa4ksymist\xc3\xa4. Joku raja! oli my\xc3\xb6s Amnestyn Suomen osaston ensimm\xc3\xa4inen kampanja, joka sis\xc3\xa4lsi kampanjointia kotimaassa tapahtuvia ihmisoikeusloukkauksia vastaan. _NEWLINE_2010-luvulla Amnestyn Suomen osasto on ottanut aktiivisesti kantaa muun muassa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n ep\xc3\xa4iltyihin vankilentoihin Suomessa. Amnestyn painostuksesta Suomen ulkoasiainministeri\xc3\xb6 selvitti yhdess\xc3\xa4 ilmailuviranomaisten kanssa 150 ep\xc3\xa4ilty\xc3\xa4 vankilentoa Suomessa vuosina 2001\xe2\x80\x932006. Ulkoasiainministeri\xc3\xb6 j\xc3\xa4tti kuitenkin yhden ei-yksityislennon selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ja teki siit\xc3\xa4 lis\xc3\xa4selvityspyynn\xc3\xb6n Yhdysvaltain suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6lle. Amnestyn mielest\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 selvityspyynt\xc3\xb6 oli kuitenkin riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n.'