b'\n_START_ARTICLE_\nViron vallankaappaushanke 1935\n_START_PARAGRAPH_\nViron vallankaappaushanke 1935 oli oikeistoradikaalin Viron vapaussotureiden liiton eli niin sanottujen vapsien suunnittelema vallankaappaus, jonka oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 toteutua 8. joulukuuta 1935. Tarkoituksena oli syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 diktatorisesti hallinnut presidentti Konstantin P\xc3\xa4ts, joka oli edellisvuoden kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaapannut vallan ja lakkauttanut vapsiliikkeen. Kaappaushanke paljastui viime hetkell\xc3\xa4 ja sen t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t johtajat saatiin kiinni ja tuomittiin my\xc3\xb6hemmin pitkiin vankeusrangaistuksiin. Vallankaappaushanketta suunniteltiin ja johdettiin Suomesta k\xc3\xa4sin suomalaisten heimoaktivistien tuella, mink\xc3\xa4 paljastuminen j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in haittasi Suomen ja Viron suhteita, ja johti Suomessa \xc3\xa4\xc3\xa4rioikeistolaisen Sinimustat-nuorisoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lakkauttamiseen.\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4ts oli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaapannut vallan maaliskuussa 1934 keskeytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 riigivanemin vaaliprosessin, jossa vapsien ehdokkaana ollut kenraali Andres Larka vaikutti todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6iselt\xc3\xa4 voittajalta, ja kielt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pian sen j\xc3\xa4lkeen ensin vapsien ja sitten kaikkien muidenkin puolueiden toiminnan. Vapsiliikett\xc3\xa4 pidettiin fasistisena ja P\xc3\xa4ts oikeutti toimintansa sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 vapsit olisivat suunnitelleet vallankaappausta ja uhanneet Viron demokratiaa. P\xc3\xa4ts ei kuitenkaan palauttanut demokraattisia oloja, vaan Virossa alkoi monta vuotta kest\xc3\xa4nyt \xe2\x80\x9dvaikenemisen aika\xe2\x80\x9d. P\xc3\xa4tsin vangitsemille vapsijohtajille j\xc3\xa4rjestettiin kes\xc3\xa4kuussa 1935 oikeudenk\xc3\xa4ynti, jossa ei kuitenkaan kyetty esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n uskottavaa n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 he olisivat suunnitelleet vallankaappausta kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1934._NEWLINE_Vapsien johtaja Artur Sirk onnistui pakenemaan Tallinnan keskusvankilasta syksyll\xc3\xa4 1934. H\xc3\xa4n siirtyi poliittisena pakolaisena Latvian kautta Suomeen ja asettui asumaan Lohjan Lylyisiin. Sirk alkoi kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1935 suunnitella yhdess\xc3\xa4 maanpakolaistoveriensa kanssa P\xc3\xa4tsin hallinnon syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 oikealla vallankaappauksella.\n_START_SECTION_\nKaappauksen valmistelu ja ep\xc3\xa4onnistuminen\n_START_PARAGRAPH_\nKaappaushankkeen suunnitelmat laadittiin Sirkin huvilalla Lohjalla, ja kaappausta valmisteltiin samanaikaisesti Virossa ja Suomessa. Virossa salaliitossa oli mukana useita satoja henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Suomalaiset heimoaktiivit olivat keskeisesti mukana valmisteluvaiheessa. Kaappaukseen tarvittavat aseet ja r\xc3\xa4j\xc3\xa4hteet hankittiin Suomesta tai Suomen kautta, ja my\xc3\xb6s rahoitus kiersi Suomen kautta. Suomessa p\xc3\xa4\xc3\xa4organisaattorina toimi Is\xc3\xa4nmaallisen kansanliikkeen (IKL) nuorisoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n Sinimustien j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6lehden Sinimustan toimitussihteeri Jaakko Virkkunen. Mukana olivat tosiasiassa my\xc3\xb6s Akateemisen Karjala-Seuran (AKS) johtohenkil\xc3\xb6ihin kuulunut Vilho Helanen ja IKL:n kansanedustajana toiminut Sinimustien puheenjohtaja Elias Simojoki, mutta he pysytteliv\xc3\xa4t taustalla, jotta suunnitelmien mahdollisesti paljastuessa v\xc3\xa4ltytt\xc3\xa4isiin tahrimasta AKS:n tai IKL:n mainetta. Virkkunen sai aktiivipalveluksessa olleen majuri Bernhard Heimolaisen luovuttamaan kaappaushanketta varten 95 Suomen armeijan varastosta per\xc3\xa4isin ollutta k\xc3\xa4sikranaattia, jotka salakuljetettiin veneell\xc3\xa4 Tallinnaan._NEWLINE_Vallankaappaus aiottiin suorittaa sunnuntaina 8. joulukuuta, jolloin P\xc3\xa4tsin puolue Is\xc3\xa4nmaan liitto (Isamaaliit) j\xc3\xa4rjesti puoluekokouksen Tallinnan Estonia-teatterissa. Viron armeijalta ja kaitseliit-suojeluskunnilta vallattavilla aseilla ja ajoneuvoilla oli tarkoitus saartaa Estonia-teatteri, jolloin koko maan johto j\xc3\xa4isi kerralla kaappaajien vangeiksi. Kaappaussuunnitelma kuitenkin paljastui viime hetkell\xc3\xa4 Viron poliisille, mahdollisesti ilmiannon seurauksena. Joukko salahankkeen johtajia pid\xc3\xa4tettiin 8. joulukuuta vastaisena y\xc3\xb6n\xc3\xa4 Tallinnassa osoitteessa Kadaka tee 20 sijainneesta talosta, eik\xc3\xa4 kukaan ollut aloittamassa kaappausta seuraavana aamuna. Sirk v\xc3\xa4ltti pid\xc3\xa4tyksen, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ja Danzigista ostettua k\xc3\xa4siaselastia Helsingist\xc3\xa4 Tallinnaan kuljettanut kalastajavene oli joutunut edellisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n takaisin kovan tuulen vuoksi, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n siksi ollut Virossa pid\xc3\xa4tysten alkaessa.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nKaappaushankkeen paljastuttua Viron poliisi suoritti laajan tutkinnan ja 170 salaliittolaista asetettiin syytteeseen. Tallinnassa kokoontunut sotaoikeus tuomitsi toukokuussa 1936 pidetyss\xc3\xa4 oikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 yhteens\xc3\xa4 147 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 eripituisiin vankeusrangaistuksiin. Yhdeks\xc3\xa4n johtajaa sai 20 vuoden vankeustuomion, heid\xc3\xa4n joukossaan Hjalmar M\xc3\xa4e. Seitsem\xc3\xa4n syytetty\xc3\xa4 vapautettiin. Yksi vapautetuista oli entinen ulkoministeri Kaarel R. Pusta, jonka nimi oli mainittu kaappaajien painattamassa lentolehtisess\xc3\xa4, mutta joka ei ilmeisesti ollut itse tietoinen kaappaushankkeesta._NEWLINE_Virossa suoritettu tutkinta paljasti my\xc3\xb6s yhteydet Suomeen, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Suomen viranomaiset aloittivat oman tutkintansa. Virkkusen asuntoon suoritetussa kotietsinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydettiin Elias Simojoen kirjoittamia kirjeit\xc3\xa4, joissa solvattiin rajulla tavalla presidentti P\xc3\xa4tsi\xc3\xa4. Kirjeiden sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 vuoti julkisuuteen, mist\xc3\xa4 oli seurauksena eduskunnassa IKL:\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan tehty v\xc3\xa4likysymys. Joukossa oli my\xc3\xb6s Simojoen mainetta erityisesti vahingoittanut niin sanottu \xe2\x80\x9dHein\xc3\xa4saaren keskitysleiri\xe2\x80\x9d -kirje, jossa h\xc3\xa4n julisti oikeusministeri Serlachiuksen sek\xc3\xa4 antifasisteina tunnettujen pakinoitsijoiden Eeron ja Sasun joutuvan loppui\xc3\xa4kseen Petsamoon J\xc3\xa4\xc3\xa4meren saarelle perustettavalle keskitysleirille, jahka Sinimustien edustama suuntaus nousisi Suomessa valtaan. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 IKL ja varsinkin AKS s\xc3\xa4\xc3\xa4styiv\xc3\xa4t kohulta, sill\xc3\xa4 syntipukiksi joutui ensisijaisesti Simojoen johtama nuorisoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Sinimustat, jonka viranomaiset lopulta lakkauttivat. Jaakko Virkkunen tuomittiin yhdeksi vuodeksi ja Bernhard Heimolainen kymmeneksi kuukaudeksi vankeuteen. Vilho Helanen sai aluksi yli vuoden vankeustuomion, mutta korkein oikeus kumosi sen kokonaan. Suomessa tuomittiin my\xc3\xb6s kuusi muuta suomalaista ja yksi virolainen._NEWLINE_Sirk onnistui pakenemaan Luxemburgiin, jossa h\xc3\xa4n kuoli elokuussa 1937 ep\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 oloissa pudottuaan matkustajakodin yl\xc3\xa4kerran ikkunasta.'