b'\n_START_ARTICLE_\nMartti Luther\n_START_SECTION_\nVarhaisvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nMartti Luther syntyi Hans ja Margaretha Lutherin poikana. H\xc3\xa4net kastettiin Toursin Pyh\xc3\xa4n Martin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, jonka mukaan h\xc3\xa4n sai nimens\xc3\xa4. Is\xc3\xa4 Hans ty\xc3\xb6skenteli kuparikaivoksessa l\xc3\xa4heisess\xc3\xa4 Mansfeldiss\xc3\xa4 ja toivoi pojastaan virkamiest\xc3\xa4 tuomaan perheelle lis\xc3\xa4\xc3\xa4 kunniaa. Nuori Martti l\xc3\xa4hetettiin opintielle Mansfeldiin, Magdeburgiin ja Eisenachiin. Vuonna 1501 h\xc3\xa4n kirjoittautui sis\xc3\xa4\xc3\xa4n Erfurtin yliopistoon opiskelemaan lakia. Nuori oppilas saavutti kandidaatin arvon vuonna 1502 ja valmistui maisteriksi 1505._NEWLINE_Jo nuorena Luther tunsi erityist\xc3\xa4 kiinnostusta hengellisiin asioihin ja h\xc3\xa4n pohti varsinkin suhdettaan Jumalaan. Ratkaisevan k\xc3\xa4\xc3\xa4nteen aiheutti raivoisa ukkosmyrsky kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1505. Se iski Lutherin ollessa matkalla opiskelukaupunkiinsa Erfurtiin. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 s\xc3\xa4ik\xc3\xa4ht\xc3\xa4neen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n rukoili apua: \xe2\x80\x9dAuta, Pyh\xc3\xa4 Anna! Jos t\xc3\xa4st\xc3\xa4 selvi\xc3\xa4n, ryhdyn munkiksi!\xe2\x80\x9d. Koska Lutherin henki s\xc3\xa4\xc3\xa4styi, h\xc3\xa4n piti lupauksensa, erosi oikeustieteellisest\xc3\xa4 ja meni kaupungin augustinolaisluostariin is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vastustuksesta huolimatta.\n_START_SECTION_\nKamppailu rauhasta Jumalan kanssa\n_START_PARAGRAPH_\nLuther omistautui nuorena veljen\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysin luostariel\xc3\xa4m\xc3\xa4lle. H\xc3\xa4n pyrki tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvi\xc3\xa4 t\xc3\xb6it\xc3\xa4 miellytt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen Jumalaa ja palveli toisia rukoillen heid\xc3\xa4n sielujensa puolesta. Rauha Jumalan kanssa osoittautui h\xc3\xa4nelle kuitenkin vaikeaksi saavuttaa. Luther paastosi, piinasi ruumistaan piiskaamalla sit\xc3\xa4, vietti pitki\xc3\xa4 aikoja rukoillen ja ripitt\xc3\xa4ytyen jatkuvasti. Luostarissa h\xc3\xa4n luki my\xc3\xb6s paljon Raamattua. _NEWLINE_Lutherille oli suurena apuna h\xc3\xa4nen rippi-is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Johann von Staupitz, joka neuvoi nuorta munkkia luottamaan Kristukseen. H\xc3\xa4n tutustutti Lutherin saksalaisen mystiikan nimell\xc3\xa4 kulkevaan hengellisen kirjallisuuden suuntaukseen ja tuki h\xc3\xa4nen teologianopintojaan. Luther vihittiin papiksi vuonna 1507. Staupitz my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hetti Lutherin matkalle Roomaan selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n augustinolaiss\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kunnan sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 erimielisyyksi\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin Staupitz m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Lutherin luennoimaan Wittenbergin yliopistossa ja jatko-opiskelemaan siell\xc3\xa4 teologiaa: tohtorin tutkinnon t\xc3\xa4m\xc3\xa4 suorittikin vuonna 1512. Samana vuonna Lutherista tuli Wittenbergin yliopiston professori.\n_START_SECTION_\nLutherin teesit\n_START_PARAGRAPH_\nMartti Luther julkaisi kuuluisat 95 teesi\xc3\xa4\xc3\xa4n Wittenbergin linnankirkon edustalla vuonna 1517. Lutherin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Uudessa testamentissa on merkint\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dTohtori Martin Luther julkisti vuonna 1517 teesins\xc3\xa4 kirkon oveen\xe2\x80\x9d. Kirjoittajaksi arvellaan Lutherin uskottua Georg R\xc3\xb6reri\xc3\xa4. Teesej\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljennettiin ja levitettiin ahkerasti kautta valtakunnan. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkoi h\xc3\xa4nen ja katolisen kirkon v\xc3\xa4linen julkinen taistelu, joka johti katolisen kirkon hajaannukseen ja protestanttisten kirkkojen syntyyn. _NEWLINE_Er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyvimmist\xc3\xa4 ep\xc3\xa4kohdista oli katolisen kirkon anekauppa, joka oli her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt kysymyksi\xc3\xa4 jo aikaisemmin. Englannissa Wycliffe arvosteli aneita jo 1300-luvulla. Jan Hus oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tynyt roviolle vuonna 1415. Lutheria varoiteltiin Husin kohtalosta. Dominikaanimunkki Tetzel oli saarnannut anekaupan puolesta sanoin: \xe2\x80\x9dKun raha kirstuhun kilahtaa, niin sielu taivaaseen vilahtaa\xe2\x80\x9d. Luther tuomitsi anekaupan sanoen: \xe2\x80\x9dPaavillinen ane ei anna anteeksi ainoatakaan synti\xc3\xa4, rauhan voi saavuttaa Kristuksen sanassa uskon kautta.\xe2\x80\x9d N\xc3\xa4m\xc3\xa4 sanat aloittivat protestanttisen uskonpuhdistuksen.\n_START_SECTION_\nLutherin ja Johannes Eckin v\xc3\xa4ittely\n_START_PARAGRAPH_\nLuther kutsuttiin Leipzigin v\xc3\xa4ittelyn\xc3\xa4 tunnettuun disputaatioon Johann Eckin kanssa Leipzigin yliopistoon hein\xc3\xa4kuussa 1519. Eck syytti Lutheria hussilaisuudesta. Luther my\xc3\xb6nsi l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 Jan Husin kirjoituksista kristillisi\xc3\xa4 ja evankelisia totuuksia, joita yleinen kirkko ei voi tuomita. Luther sanoi: \xe2\x80\x9dRaamatun t\xc3\xa4hden meid\xc3\xa4n t\xc3\xa4ytyy hylj\xc3\xa4t\xc3\xa4 paavi ja konsiilit. Min\xc3\xa4 tahdon uskoa omasta tahdosta enk\xc3\xa4 olla mink\xc3\xa4\xc3\xa4n auktoriteetin orja, oli se sitten konsiili, yliopisto tai paavi.\xe2\x80\x9d H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s puhui uskovien yleisen pappeuden puolesta. Leipzigin v\xc3\xa4ittely ei virallisesti koskaan ratkennut, mutta tietyss\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4 se oli Lutherille voitto. Lutherin kirjoituksia \xe2\x80\x93 ja t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4ittelyn p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjoja \xe2\x80\x93 voitiin kehittyneen kirjapainotekniikan avulla koota kirjoiksi, ja h\xc3\xa4nen ajatuksensa alkoivat saada kannatusta kaikkialla Euroopassa._NEWLINE_Seuraavana vuonna, 1520 syksyll\xc3\xa4, Luther vastaanotti pannauhkausbullan, jota kutsutaan alkusanojen mukaan nimell\xc3\xa4 Exsurge Domine. Kun ylioppilaat polttivat kirkollisia kirjoja julkisesti, heitti Luther vihkomuotoisen bullankin tuleen. Varsinainen pannabulla Decet Romanum Pontifacem julkaistiin tammikuussa 1521.\n_START_SECTION_\nLuther Wormsin valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKun keisari Kaarle V avasi Wormsin valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t 10. tammikuuta 1521, Luther oli saanut k\xc3\xa4skyn tulla selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s siell\xc3\xa4. Luther kysyi: \xe2\x80\x9dOnko meid\xc3\xa4n aloitettava t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kiistan selvitt\xc3\xa4minen tuomitsemalla Jumalan sana?\xe2\x80\x9d. Lutheria vaadittiin perumaan n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta h\xc3\xa4n jatkoi: \xe2\x80\x9dEllei minua Pyh\xc3\xa4n Raamatun todistuksilla ja selvill\xc3\xa4 j\xc3\xa4rkisyill\xc3\xa4 saada vakuuttuneeksi, sill\xc3\xa4 yksinomaan paavia ja kirkolliskokoustakaan en voi uskoa. Olen sidottu omaantuntooni ja Jumalan sanaan. Sen vuoksi en voi perua mit\xc3\xa4\xc3\xa4n.\xe2\x80\x9d Keisari julisti Wormsin ediktin, jonka mukaan Luther oli paholainen munkinkaapuun puetun ihmisen hahmossa. Luther tuomittiin my\xc3\xb6s valtakunnankiroukseen ja kerettil\xc3\xa4iseksi ja h\xc3\xa4nen kirjansa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin poltettaviksi. Lutherin suojelija vaaliruhtinas Fredrik Viisas antoi kuitenkin luvan \xe2\x80\x9dsiepata\xe2\x80\x9d Luther ja vied\xc3\xa4 h\xc3\xa4net turvaan Wartburgin linnaan. Siell\xc3\xa4 piileskelless\xc3\xa4\xc3\xa4n Luther omistautui kirjalliseen ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n muun maailman luullessa h\xc3\xa4nen kuolleen. Lutherin sanomaksi usein v\xc3\xa4itetty \xe2\x80\x9dT\xc3\xa4ss\xc3\xa4 seison, enk\xc3\xa4 muuta voi. Jumala minua auttakoon\xe2\x80\x9d ei ole Lutherin sanoma lause.\n_START_SECTION_\nRaamatunk\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s\n_START_PARAGRAPH_\nLutherin saksankielinen raamatunk\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s lukeutuu kristikunnan t\xc3\xa4rkeimpiin. My\xc3\xb6s ennen Lutheria Raamatusta oli olemassa k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 saksaksi, mutta niiden kieli oli ep\xc3\xa4yhten\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ja osin vaikeasti ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. _NEWLINE_Luther k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi Uuden testamentin yhdess\xc3\xa4toista viikossa vuonna 1522 ollessaan Wartburgin linnassa. Vanhan testamentin k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4miseen h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 kului ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4n avustamanakin 12 vuotta. T\xc3\xa4ydellinen saksankielinen Raamattu ilmestyi vuonna 1534. Luther v\xc3\xa4ltti versiossaan aiempien Raamattujen sanantarkkoja k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Sen sijaan h\xc3\xa4n paneutui asiasis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xb6n sek\xc3\xa4 ajatukseen, mink\xc3\xa4 uskoi kunkin raamatunkohdan haluavan v\xc3\xa4litt\xc3\xa4\xc3\xa4. Roomalaiskirjeen lukuun 3:28 Luther lis\xc3\xa4si sanan \xe2\x80\x9dyksin\xe2\x80\x9d, jota ei esiinny alkutekstiss\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dP\xc3\xa4\xc3\xa4ttelemme ett\xc3\xa4 ihminen vanhurskautetaan yksin uskosta\xe2\x80\x9d. Lutherin k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksest\xc3\xa4 tuli my\xc3\xb6s muiden protestanttisten kansankielille k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettyjen Raamattujen esikuva. Muun muassa Ruotsin uskonpuhdistaja Olaus Petri ja Suomen uskonpuhdistaja Mikael Agricola k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 apuna._NEWLINE_Luther sijoitti apokryfiset kirjat omaksi ryhm\xc3\xa4kseen muiden Vanhan testamentin kirjojen j\xc3\xa4lkeen. Vaikka ne eiv\xc3\xa4t sis\xc3\xa4lly hepreankieliseen Raamattuun, on niill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mukaansa oma paikkansa Raamatussa ja kirkon el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Luther antoi apokryfikirjojen kokoelmalle otsikon Apokryfit. Toisin sanoen kirjat, joita ei tule pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Pyhien Kirjoitusten vertaisina mutta jotka silti ovat hy\xc3\xb6dyllisi\xc3\xa4 ja hyvi\xc3\xa4 lukea.\n_START_SECTION_\nMuut kristilliset kirjat\n_START_PARAGRAPH_\nRaamatunk\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen lis\xc3\xa4ksi Lutherin merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 tuotoksia ovat katekismukset Iso katekismus sek\xc3\xa4 V\xc3\xa4h\xc3\xa4 katekismus. Iso katekismus oli tarkoitettu papeille, V\xc3\xa4h\xc3\xa4 eli pieni perheenisille avuksi kristillisen uskon oppimiseen ja opettamiseen.\n_START_SECTION_\nJumalanpalvelusuudistus\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1522 Luther vaihtoi saksan latinan tilalle jumalanpalveluskieleksi. H\xc3\xa4n arvosteli paavin ja kirkkoruhtinaiden vallank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja piti Raamattua kirkon ylimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 auktoriteettina.\n_START_SECTION_\nErasmus-keskustelu\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1524 ja 1525 Luther v\xc3\xa4itteli tunnetun humanistin, Erasmus Rotterdamilaisen, kanssa: t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kun korosti tahdon vapautta ja sen merkityst\xc3\xa4 ihmisen pelastukselle.\n_START_SECTION_\nSuhtautuminen talonpoikaiskapinaan\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1525 Luther arvosteli kovin sanoin Saksan talonpoikaiskapinallisia. Pari vuotta aiemmin h\xc3\xa4n oli antanut \xe2\x80\x9dherrojen\xe2\x80\x9d kuulla kunniansa muun muassa n\xc3\xa4iden talonpojille s\xc3\xa4lytt\xc3\xa4mien kovien verojen vuoksi. Talonpoikia h\xc3\xa4n kehotti kuuliaisuuteen, mutta lopulta kumpikaan osapuoli ei kuunnellut uskonpuhdistajaa.\n_START_SECTION_\nMarburgin uskontokeskustelu\n_START_PARAGRAPH_\nKatolisten mukaan ehtoollisessa leip\xc3\xa4 muuttuu Jeesuksen ruumiiksi ja viini vereksi. Lutherin mukaan ehtoollisaineet eiv\xc3\xa4t muutu, mutta silti Jeesuksen ruumis on fyysisesti leiv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja veri viiniss\xc3\xa4. Monet muut reformistit, kuten Ulrich Zwingli, ajattelivat, ett\xc3\xa4 Jeesus ei ole ruumiillisesti l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 ehtoollisessa, vain henkisesti, ja \xe2\x80\x9dt\xc3\xa4m\xc3\xa4 on minun ruumiini\xe2\x80\x9d tarkoittaa ruumiin symbolista eik\xc3\xa4 fyysist\xc3\xa4 l\xc3\xa4sn\xc3\xa4oloa leiv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 (\xe2\x80\x9d\xe2\x80\x99Est\xe2\x80\x99 vai \xe2\x80\x99significat\xe2\x80\x99?\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 Luther alun perin sanoi, ettei Zwingli seuraajineen ole kristittyj\xc3\xa4. Marburgin uskontokeskustelussa vuonna 1529 kaksikko onnistui sopimaan 14 viidest\xc3\xa4toista teologisesta erimielisyydest\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta ehtoollisen osalta yksimielisyyteen ei p\xc3\xa4\xc3\xa4sty. Siksi Sveitsin reformisteista tuli protestanttisuuden erillinen  suuntaus.\n_START_SECTION_\nAugsburgin valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t vuonna 1530\n_START_PARAGRAPH_\nKeisari Kaarle V kutsui koolle valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ja kaikkien oli esitett\xc3\xa4v\xc3\xa4 uskontunnustuksensa. Philipp Melanchthonin laatima ja luterilaisten allekirjoittama tunnustus erotti heid\xc3\xa4t lopullisesti katolisesta kirkosta. Luther ei voinut osallistua valtiop\xc3\xa4iville, koska h\xc3\xa4n joutui valtakunnankirouksen vuoksi pelk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n henkens\xc3\xa4 puolesta.\n_START_SECTION_\nLuther ja paavin Nuntius Vergerio\n_START_PARAGRAPH_\nPaavi Paavali III kutsui koolle Trenton kirkolliskokouksen ja paavi l\xc3\xa4hetti Nuntius Vergerion Lutherin luokse marraskuussa 1535. Luther lupasi saapua kokoukseen, ja jos paavi halusi tulla Wittenbergiin, niin h\xc3\xa4n olisi tervetullut.\n_START_SECTION_\nLutherin kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nLuther kuoli 18. helmikuuta 1546 syntym\xc3\xa4kaupungissaan. H\xc3\xa4net haudattiin Wittenbergin linnankirkkoon.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1525 Luther nai entisen nunnan Katharina von Boran. Naimattomuuslupauksen rikkominen oli jatkoa katolisten k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen arvostelulle. He saivat kuusi lasta. Lasten nimet olivat Hans, Elisabeth, Magdalena, Martti nuorempi, Paul ja Margaretha.\n_START_SECTION_\nLuther ja juutalaiset\n_START_PARAGRAPH_\nLutherin ankara suhde juutalaisiin on saanut puolustelijoita ja syytt\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Lutherilta l\xc3\xb6ytyy suopeampaa ja aivan nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n mukaan sairaalloisena pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 suhtautumistapaa juutalaisia kohtaan. _NEWLINE_Ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4mmiss\xc3\xa4 kohdissa h\xc3\xa4n uskoi, etteiv\xc3\xa4t he olleet k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet kristinuskoon l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kristittyjen harjoittaman syrjinn\xc3\xa4n takia. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 on esimerkkin\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen nuoruuden tuotannostaan Dass Jesus Christus eyn geborener Jude sey (Ett\xc3\xa4k\xc3\xb6 Jeesus Kristus olisi syntyper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n juutalainen). Kun h\xc3\xa4nen Vanhan testamentin messiasprofetioita hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4v\xc3\xa4 julistuksensa ei kuitenkaan onnistunut k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n suuremmin juutalaisia, h\xc3\xa4nen mielipiteens\xc3\xa4 joidenkin tutkijoiden mukaan muuttuivat._NEWLINE_Toisten Luther-tutkijoiden mukaan taas Lutherin suhde juutalaisiin on ollut johdonmukainen ja varsin muuttumaton. Luther inhosi juutalaisia muun muassa sen t\xc3\xa4hden, ett\xc3\xa4 joutui heid\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4misens\xc3\xa4 kohteeksi ja kirjoitti kirjassaan Juutalaisista ja heid\xc3\xa4n valheistaan: \xe2\x80\x9dKolme oppinutta juutalaista tuli luokseni siin\xc3\xa4 toivossa, ett\xc3\xa4 he saisivat minusta uuden juutalaisen, koska me t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Wittenbergiss\xc3\xa4 aloimme lukea hepreaa\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4n saarnasi juutalaisten noudattavan pahoja ep\xc3\xa4kristillisi\xc3\xa4 tapoja, sill\xc3\xa4 juutalaiset olivat muun muassa herjanneet Neitsyt Mariaa huoraksi ja Jeesusta \xc3\xa4p\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi. (s. 157) Koska Jeesus on Raamatun mukaan Jumala, juutalaiset syyllistyiv\xc3\xa4t Lutherin mielest\xc3\xa4 jumalanpilkkaan. Lis\xc3\xa4ksi juutalaiset pyrkiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kristittyj\xc3\xa4 juutalaiseen uskontoon ja katsoivat, ettei kristitty\xc3\xa4 esivaltaa tarvitse kunnioittaa. _NEWLINE_Lutherin kirjaa Juutalaisista ja heid\xc3\xa4n valheistaan (Von Juden und ihre L\xc3\xbcgen) on pidetty Lutherin tuotannon h\xc3\xa4pe\xc3\xa4pilkkuna_NEWLINE_, sill\xc3\xa4 kirjaan sis\xc3\xa4ltyy \xe2\x80\x9djuutalaisten valheiden\xe2\x80\x9d kuulemisesta p\xc3\xa4\xc3\xa4semiseksi kehotuksia esivallalle polttaa juutalaisten synagogia, ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n juutalaiset kaupungeissa omiin suljettuihin kortteleihinsa (gettoihin) ja viem\xc3\xa4\xc3\xa4n laiskat juutalaiset ahkeruuden oppimista varten ty\xc3\xb6leireihin kaupunkien ulkopuolelle. My\xc3\xb6s hengen riist\xc3\xa4minen juutalaisilta kuului Lutherin kirjassa oikeutettuihin toimenpiteisiin kristinuskon puolesta._NEWLINE_Koska Luther katsoi Raamatun nojalla, ett\xc3\xa4 muun muassa jumalanpilkka, kristittyjen eksytt\xc3\xa4minen pois Kristuksesta ja esivallan halveksiminen ovat v\xc3\xa4\xc3\xa4ryyksi\xc3\xa4, h\xc3\xa4n kehotti esivaltaa rankaisemaan v\xc3\xa4\xc3\xa4ryytt\xc3\xa4 tekevi\xc3\xa4 juutalaisia. Esivallan pit\xc3\xa4isi rangaista jumalanpilkasta ja sill\xc3\xa4 on oikeus puolustaa totuutta ja oikeaa Jumalaa. Luther itse sanoi kirjoituksessaan Juutalaisista ja heid\xc3\xa4n valheistaan, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 on pyydetty kirjoitusta juutalaisista. Joidenkin kristittyjen pel\xc3\xa4ttiin horjuvan kristillisest\xc3\xa4 uskostaan juutalaisen uskonnon puoleen, koska Luther ei ollut ottanut kovin n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4sti kantaa sit\xc3\xa4 vastaan \xe2\x80\x9dMin\xc3\xa4 en soisi, ett\xc3\xa4 kristityt antaisivat juutalaisten vietell\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4 samaan kurjuuteen ja surkeuteen, jossa he itse ovat.\xe2\x80\x9d (kirjan esipuheessa)_NEWLINE_Norjalainen professori Carl Fredrik Wisl\xc3\xb8ff on kuitenkin huomauttanut, ett\xc3\xa4 toisin kuin kansallissosialistit, jotka pitiv\xc3\xa4t juutalaista rotua vihollisenaan, oli Lutherilla kysymys uskonnosta. Kastettu juutalainen ei ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 juutalainen. Wisl\xc3\xb8ff ei kuitenkaan hyv\xc3\xa4ksy Lutherin \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 mielipiteit\xc3\xa4 ja pit\xc3\xa4\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4, ettei tuon ajan esivalta niit\xc3\xa4 juurikaan noudattanut.\n_START_SECTION_\nLuther ja islam\n_START_PARAGRAPH_\nMarburgin kokouksen aikaan Suleiman Suuri ja h\xc3\xa4nen ottomaanien armeijansa piiritti Wieni\xc3\xa4. Luther ei ollut hyv\xc3\xa4ksynyt turkkilaisten vastustamista vuoden 1518 95 teesin selitysteoksessaan, jonka vuoksi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 syytettiin antautumismielialasta. H\xc3\xa4n piti turkkilaisia Jumalan kristityille l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4 rangaistuksena, raamatullisen maailmanlopun l\xc3\xa4hettein\xc3\xa4, jotka tuhoaisivat antikristuksen, jonka Luther uskoi olevan Paavi. H\xc3\xa4n vastusti jatkuvasti ajatusta Pyh\xc3\xa4st\xc3\xa4 sodasta \xe2\x80\x9dik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin kansamme olisi kristittyjen armeija turkkilaisia vastaan, jotka olivat Kristuksen vihollisia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on t\xc3\xa4ysin ristiriidassa Kristuksen opetuksia ja nime\xc3\xa4 vastaan.\xe2\x80\x9d Toisaalta Kahden regimentin opissaan Luther tuki ei-uskonnollista sotaa turkkilaisia vastaan. Vuonna 1526 Luther kirjoitti teoksessa Ob Kriegsleute auch in seligem Stande sein k\xc3\xb6nnen (suom. Voivatko sotilaatkin kuulua autuaalliseen s\xc3\xa4\xc3\xa4tyyn?), ett\xc3\xa4 kansakunnan puolustaminen k\xc3\xa4y syyksi oikeutettuun sotaan. Vuonna 1529 Vom Kriege wider die T\xc3\xbcrken -teoksessaan Luther kehotti toistuvasti keisari Kaarle V:t\xc3\xa4 ja saksalaisia taistelemaan maallisessa sodassa turkkilaisia vastaan. H\xc3\xa4n teki selv\xc3\xa4ksi, ett\xc3\xa4 henkinen sota vierasta uskoa vastaan oli erill\xc3\xa4\xc3\xa4n maallisesta ja tuli k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 rukouksen ja katumuksen kautta. Wienin piirityksen aikaan Luther kirjoitti rukouksen, turkkilaisten kansalliseksi pelastukseksi, jossa h\xc3\xa4n pyysi Jumalaa \xe2\x80\x9dantamaan keisarille ikuisen voiton vihollisista\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Vuonna 1542 Luther luki Koraanin latinankielisen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen. H\xc3\xa4n tuotti sittemmin useita jyrk\xc3\xa4sti arvostelevia kirjoituksia islamin uskosta, jota h\xc3\xa4n nimitti muhammettilaisuudeksi. H\xc3\xa4n kirjoitti muslimien uskosta kiihkottomammin kuin juutalaisuudesta. Vaikka Luther piti muslimien uskoa paholaisen aseena sek\xc3\xa4 nimitti Muhammadia \xe2\x80\x9dpiruksi ja Saatanan esikoislapseksi\xe2\x80\x9d, h\xc3\xa4n suhtautui v\xc3\xa4linpit\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti islamin harjoittamiseen: \xe2\x80\x9dAnnettakoon turkkilaisen uskoa ja el\xc3\xa4\xc3\xa4 kuten tahtoo, aivan kuten paaviuden ja valekristittyjen annetaan el\xc3\xa4\xc3\xa4.\xe2\x80\x9d Luther vastusti Koraanin julkaisukieltoa, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n halusi sen olevan saatavilla kriittist\xc3\xa4 tutkimusta ja valvomista varten.\n_START_SECTION_\nLuther ja yhteiskunta\n_START_PARAGRAPH_\nKaarlo Arffman on osoittanut, ett\xc3\xa4 k\xc3\xb6yh\xc3\xa4inhoidon reformi oli keskeinen osa Martti Lutherin aloittamaa kirkollista vallankumousta. Luther ja h\xc3\xa4nen kannattajansa uskoivat sanomansa ratkaisevan my\xc3\xb6s k\xc3\xb6yhyyden aiheuttamat ongelmat. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 edisti luterilaisuuden levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLutherin suosio\n_START_PARAGRAPH_\nEri aikoina ja eri maissa on Lutheriin suhtauduttu monin tavoin. 1800-luvulla nousevan kansallistunteen Saksassa h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tehtiin er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen is\xc3\xa4nmaan sankari. Esimerkiksi uskonpuhdistajaa esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kuvat olivat usein ylist\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja kertoivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n sankaruudesta._NEWLINE_Natsi-Saksan aikana Lutherille annettiin oikeaoppisen uskonpuhdistajan rooli. Juutalaisvastaisten mielipiteidens\xc3\xa4 takia Luther oli arvostettu mies Adolf Hitlerin johtamassa Saksassa. Luther kuvattiin useaan otteeseen juutalaisvihaajaksi: seikka jolle t\xc3\xa4m\xc3\xa4n omat tekstit toki antoivat pohjaa._NEWLINE_Saksan demokraattinen tasavalta leimasi Martti Lutherin jahkailijaksi ja aikaansaamattomaksi henkil\xc3\xb6ksi. Viralliselle Saksan demokraattiselle tasavallalle t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli tosin hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 asialla, mutta ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt monestikaan puheitaan pitemm\xc3\xa4lle asioiden edist\xc3\xa4miseksi. Kuitenkin Saksan demokraattinen tasavalta j\xc3\xa4rjesti suuret Luther-juhlat 1983 uskonpuhdistajan 500-vuotissyntym\xc3\xa4p\xc3\xa4ivien yhteydess\xc3\xa4._NEWLINE_Katolisille kyseess\xc3\xa4 on ollut perinteisesti yhteisen kirkon hajottaja ja aikaisemmin suorastaan Peto. Katolinen Luther-tutkimus on muuttunut objektiivisempaan suuntaan Joseph Lortzin koulukunnasta alkaen._NEWLINE_Evankelis-luterilaiset pitiv\xc3\xa4t Lutheria pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n sankarina. Historiantutkimuksen huomiot uskonpuhdistajan juutalaisasenteista ja suhtautumisesta talonpoikaiskapinallisiin ovat sittemmin monipuolistaneet Lutherin kuvaa.'