b'\n_START_ARTICLE_\nTunturikangas\n_START_PARAGRAPH_\nTunturikangas on tunturipaljakalla yleinen varpuvaltainen kasvillisuustyyppi, joka on joko puutonta tai puuston peitt\xc3\xa4vyys on alle 10%. Tunturien hein\xc3\xa4kankaita ei lueta varsinaisiin tunturikankaisiin. Tunturikankaan kasvillisuuteen vaikuttaa mm pinnanmuodoista johtuva maaston korkeuden ja lumensyvyyden vaihtelu ja ilmaston mereisyys ja mantereisuus. Esimerkiksi mantereiset kuivat alueet ovat j\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4valtaisia, kosteat mereiset alueet sammalvaltaisia ja n\xc3\xa4iden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 olevilla alueilla kasvaa suunnilleen yht\xc3\xa4 paljon sek\xc3\xa4 sammalta ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Maaper\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s suuri vaikutus. Silikaattikallioilla kasvaa karua tunturikangasta, joka on yleisin tunturikankaiden p\xc3\xa4\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4. Karbonaattikallioilla, useimmiten dolomiittikallioilla kasvaa ravinteista tunturikangasta, joka on Suomessa harvinaista. Karuilla tunturikankailla kasvaa mm. variksenmarjaa, kanervaa, liekovarpiota, vaivaiskoivua ja mustikkaa. Karut tunturikankaat jaetaan tuulikankaisiin (tuulenpieks\xc3\xa4m\xc3\xa4kankaisiin), variksenmarjakankaisiin, vaivaiskoivukankaisiin, mustikkakankaisiin, kurjenkanervakankaisiin, kanervakankaisiin ja liekovarpiokankaisiin. Talvella lumettomilla tuulikankailla kasvaa mm. variksenmarjaa, riekonmarjaa ja sielikk\xc3\xb6\xc3\xa4, mutta v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n liekovarpiota ja vaivaiskoivua. Tunturikankaita ovat my\xc3\xb6s mereiset kanervakankaat ja keskipaljakan liekovarpiokankaat. Ravinteisia tunturikankaita luonnehtivat lapinvuokko ja niukkaravinteisia tunturikankaita runsaampi hein\xc3\xa4-, ruoho- ja sarakasvillisuus. Tunturikankailla ei yleens\xc3\xa4 kasva puita tai niit\xc3\xa4 on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n.'