b'\n_START_ARTICLE_\nEmil Ketterer\n_START_PARAGRAPH_\nEmil Ketterer (6. elokuuta 1883 Titisee-Neustadt, Saksa \xe2\x80\x93 23. joulukuuta 1959 M\xc3\xbcnchen, L\xc3\xa4nsi-Saksa) oli saksalainen yleisurheilija, joka kilpaili kes\xc3\xa4olympialaisissa Tukholmassa vuonna 1912. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli my\xc3\xb6s kiihke\xc3\xa4 natsi ja SA-Obergruppenf\xc3\xbchrer. Ketterer ty\xc3\xb6skenteli l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 ja t\xc3\xb6ihins\xc3\xa4 kuului muun muassa eutanasian hyv\xc3\xa4ksyminen ja edist\xc3\xa4minen natsihallinnon aikana._NEWLINE_Ketterer syntyi Neustadtissa ja opiskeli sis\xc3\xa4tauteja ja liikuntal\xc3\xa4\xc3\xa4ketiedett\xc3\xa4 Ludwig Maximilianin yliopistossa M\xc3\xbcncheniss\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4olympialaisissa 1912 h\xc3\xa4net hyl\xc3\xa4ttiin 100 metrin kilpailun ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kierroksella, koska h\xc3\xa4n ei voinut loukkaantumisen vuoksi vied\xc3\xa4 suoritusta loppuun._NEWLINE_Ketterer osallistui ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan yleisl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 Baijerin armeijassa. Sodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n liittyi Bayerische Volksparteihin (BVP, Baijerin kansanpuolue) ja osallistui Freikorpsin yhteenottoihin M\xc3\xbcnchenin neuvostotasavallan kukistamiseksi. Reichskriegsflaggen-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n osallistui my\xc3\xb6s Hitlerin oluttupavallankaappaukseen, ja siit\xc3\xa4 h\xc3\xa4net palkittiin Verisell\xc3\xa4 ansiomerkill\xc3\xa4. Vuonna 1931 h\xc3\xa4n liittyi natsipuolueeseen (nro 697) ja vuonna 1931 SA:han, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli sen terveyspalvelujen johtajana vuoteen 1937 asti._NEWLINE_Ketterer kuoli 1959 M\xc3\xbcncheniss\xc3\xa4 76-vuotiaana. H\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Waltrude Schleyer (1916\xe2\x80\x932008) avioitui SS-upseeri Hanns Martin Schleyerin, joka kohosi sodan j\xc3\xa4lkeen Saksan liittotasavallan ty\xc3\xb6nantajaliiton puheenjohtajaksi ja joutui Punaisen armeijakunnan kaappaamaksi ja surmaamaksi 1977.'