b'\n_START_ARTICLE_\nAlaj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nAsutuksen syntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nAlaj\xc3\xa4rven seudun asutus on hyvin vanhaa. Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin asuinpaikkoja on l\xc3\xb6ydetty erityisesti Kurejoen-Koskenvarren alueelta. Soukanpuron varrelta on tavattu tuluskivi ja reik\xc3\xa4kivi\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ytynyt muun muassa Verij\xc3\xa4rven rannalta. Lis\xc3\xa4ksi on tehty hajanaisia kourutalttal\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Varhaisimmat asuinpaikat sijaitsivat jokisuissa meren rannalla, vaikkakin ne nykyisin ovat maankohoamisen vaikutuksesta kaukana sis\xc3\xa4maassa. Asukkaiden elinkeinona olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kalastus ja mets\xc3\xa4stys, mist\xc3\xa4 kertoo my\xc3\xb6s seudulta l\xc3\xb6ytynyt koristeltu pallonuija. Pronssi- ja rautakauden aikaisia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat pronssinen tikari ja rautaiset nuolenk\xc3\xa4rjet, jotka ovat l\xc3\xb6ytyneet Lehtim\xc3\xa4en kyl\xc3\xa4n alueelta._NEWLINE_Keskiajalla Alaj\xc3\xa4rven seudulle saapui er\xc3\xa4miehi\xc3\xa4 Satakunnasta ja H\xc3\xa4meest\xc3\xa4. Alueen kautta kulki my\xc3\xb6s suosittu pirkkalaisten er\xc3\xa4reitti N\xc3\xa4sij\xc3\xa4rven ja \xc3\x84ht\xc3\xa4rinreitin kautta \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njokea pitkin aina Pohjanlahden rannalle saakka.  V\xc3\xa4hitellen my\xc3\xb6s Pohjanmaan rannikolle asettuneet ruotsalaiset alkoivat siirty\xc3\xa4 \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoen laaksoa pitkin Lappaj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Alaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ruotsalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6 raivasi asuinsijansa j\xc3\xa4rvien rannoille ja jokien varsille, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Alaj\xc3\xa4rven ja Kurejoen rannoille. Uuden ajan alussa alkoi uusi vaihe Alaj\xc3\xa4rven kuten koko j\xc3\xa4rviseudun asutuksessa. Savolaisten uudisasukkaiden virta ohjautui alueelle vuodesta 1560. _NEWLINE_Kirkollisesti Alaj\xc3\xa4rven seutu kuului aluksi hyvin laajaan Pietarsaaren seurakuntaan. Em\xc3\xa4seurakunnan yl\xc3\xa4osasta muodostettiin 1637 Lappaj\xc3\xa4rven kappeliseurakunta, johon my\xc3\xb6s Alaj\xc3\xa4rvi kuului. Vuonna 1751 Alaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 tuli kappeliseurakunta ja 1859 itsen\xc3\xa4inen kirkkoherrakunta. Alaj\xc3\xa4rven kappeleiksi muodostetut Soini ja Lehtim\xc3\xa4ki erotettiin itsen\xc3\xa4isiksi seurakunniksi 1895 ja 1904. Alaj\xc3\xa4rven seurakunnan ensimm\xc3\xa4isen kirkon rakensi Antti Hakola puusta 1749. Kirkosta on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 nykyisinkin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oleva tapulimainen kellotorni. Nykyinen puukirkko rakennettiin vuosina 1836\xe2\x80\x931842 intendentinkonttorissa laadittujen piirustusten mukaan. Rakennusmestarina toimi kaustislainen Jaakko Kuorikoski. Lehtim\xc3\xa4en kirkon rakensi tunnettu kirkon rakentaja Jakob Rijf vuosina 1791\xe2\x80\x931800._NEWLINE_Kaskeaminen jatkui Alaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vaikka seutu runsaine soineen oli otollista suoviljelyaluetta, uusi viljelytekniikka otettiin varsin hitaasti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Suomaiden raivaus vauhdittui vasta 1700-luvun lopulla, jolloin my\xc3\xb6s v\xc3\xa4kiluku alkoi kasvaa. Vuosisadan puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 asukkaita oli 310, mutta 1805 jo yli 1\xc2\xa0600. Yksi t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 syy v\xc3\xa4kiluvun kasvuun oli tervanpolton mukanaan tuoma taloudellinen nousukausi. Uudenkaupungin rauhan j\xc3\xa4lkeen vuonna 1721 tervanpoltto keskittyi muutamia pieni\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Suomen saarekkeita lukuun ottamatta Pohjanmaalle. Kun Lapuan\xe2\x80\x93 ja Kyr\xc3\xb6joen alueella tervanpoltto v\xc3\xa4hitellen laantui, \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoen seudulle k\xc3\xa4vi p\xc3\xa4invastoin. 1800-luvulla tervanpoltto oi t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 monen kyl\xc3\xa4n syntyyn. My\xc3\xb6s maatalous edistyi, muun muassa lukuisia j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 laskettiin uuden peltomaan saamiseksi. Maatalous kehittyi edelleen 1900-luvulla: tilojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi vuosina 1900\xe2\x80\x931950 kuudestasadasta tuhanteen._NEWLINE__NEWLINE_Taloudellinen kasvu n\xc3\xa4kyi my\xc3\xb6s henkisen\xc3\xa4 kehityksen\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen kansakoulu perustettiin tosin vasta 1883, mutta 1939 kouluja oli jo kahdeksantoista. Maanviljelyn kehitt\xc3\xa4miseksi Kurejoelle perustettiin 1926 maamieskoulu. My\xc3\xb6s 1896 perustettu Alaj\xc3\xa4rven nuorisoseura kasvoi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi vaikuttajaksi._NEWLINE_Pietarsaaren vaikutus tuntui Alaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta maantiest\xc3\xb6n rungon valmistumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Vaasan merkitys kasvoi. Alaj\xc3\xa4rven halki kulki muun muassa vuonna 1780 valmistunut Vaasa-Kuopio-postitie. 1900-luvulla uudeksi keskukseksi nousi Sein\xc3\xa4joki, jonka etuna oli lyhyen et\xc3\xa4isyyden lis\xc3\xa4ksi suomen kieli._NEWLINE_Pohjois-Amerikka veti puoleensa my\xc3\xb6s alaj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4isi\xc3\xa4. 1800-lvun lopulla ja 1900-luvun alussa valtameren taakse matkusti Alaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 noin 3\xc2\xa0500 henke\xc3\xa4. Siirtolaisuudesta huolimatta kunnan asukasluku oli vuonna 1920 jo 8\xc2\xa0351. Alaj\xc3\xa4rvi on menett\xc3\xa4nyt alueitaan kolmessa alueliitoksessa. Vuonna 1870 Kauhaj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4 liitettiin Lappaj\xc3\xa4rveen, joka taas my\xc3\xb6hemmin liitettiin Lapuaan, 1927 Koskelan kyl\xc3\xa4 Vimpeliin ja 1949 Hokkala ja Vehkaper\xc3\xa4 Kyyj\xc3\xa4rveen. Alaj\xc3\xa4rven asukasluku oli 1950-luvulla l\xc3\xa4hes kymmenentuhatta, mutta seuraavan viidentoista vuoden aikana v\xc3\xa4est\xc3\xb6 v\xc3\xa4heni yli 1\xc2\xa0500 hengell\xc3\xa4. Alaj\xc3\xa4rvi koki 1970-luvulla voimakkaan elinkeinorakenteen murroksen. Maa- ja mets\xc3\xa4talous, joka viel\xc3\xa4 1970 ty\xc3\xb6llisti l\xc3\xa4hes puolet ammatissa toimivasta v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4, menetti asemansa p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinona palvelualoille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen asukasluku alkoi j\xc3\xa4lleen kasvaa ja 1985 asukkaita oli 9\xc2\xa0141. Kaupungin oikeudet Alaj\xc3\xa4rvi sai vuoden 1986 alussa._NEWLINE_Akateemikko, arkkitehti Alvar Aalto vietti kesi\xc3\xa4\xc3\xa4n Alaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 1920\xe2\x80\x931940-luvulla. Alaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy Aallon tuotantoa arkkitehtiylioppilaan ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 julkisen rakennuksen suunnitteluty\xc3\xb6st\xc3\xa4 nuorisoseurantalo (1918) nuoren arkkitehdin 1920-luvulla ideoimien puurakennusten ja maailmankuulun maestron "valkoisen kauden" t\xc3\xb6iden; kunnanvirastot vuodelta 1967 kautta Aallon arkkitehtitoimiston viimeiseen luomukseen; kaupunginkirjasto, joka rakennettiin vuonna 1991. Alaj\xc3\xa4rven Aalto-keskustaa t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4\xc3\xa4 Aino Aallon 1924 suunnittelema kes\xc3\xa4asunto Villa Flora. Carl Ludvig Engelin piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Alaj\xc3\xa4rven kirkko ja Alvar Aallon suunnittelemat kirkonkyl\xc3\xa4n julkiset rakennukset on yhdess\xc3\xa4 luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4viin rakennettuihin kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ihin._NEWLINE_Toinen tunnettu vaikuttaja Alaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli taidemaalari Eero Nelimarkka, joka oli my\xc3\xb6s kotoisin Alaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4. Pohjalaisen maiseman ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4nmuodon kuvaaja Nelimarkka rakensi jo 1930-luvun alussa ateljeenhuvilan Kivikkoon ja vuonna 1964 avattiin Nelimarkka-museo Alaj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsipuolella, paikalle, jossa taiteilijan isois\xc3\xa4 oli syntynyt.\n_START_SECTION_\nKuntaliitokset\n_START_PARAGRAPH_\nLehtim\xc3\xa4est\xc3\xa4 tuli oma pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4, kun se erosi Lappaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4. Lehtim\xc3\xa4en asukasluku kasvoi tasaisesti 1900-luvun alkupuolella. 1960-luvun alussa asukkaita oli l\xc3\xa4hes 3\xc2\xa0000. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 v\xc3\xa4heni 1980-luvulle asti, jolloin asukasluku vakiintui 2\xc2\xa0500 tienoille. 1990-luvulla kunnan asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 alkoi j\xc3\xa4lleen laskea. Vuonna 2009, ennen Alaj\xc3\xa4rven kanssa tehty\xc3\xa4 kuntaliitosta, pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 1\xc2\xa0849 asukasta. Lehtim\xc3\xa4en kunta liittyi Alaj\xc3\xa4rven kaupunkiin 2009. _NEWLINE_Kuntaliitosten j\xc3\xa4lkeen Alaj\xc3\xa4rven kaupungin asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi ja vuonna 2011 se oli 10\xc2\xa0440. Alaj\xc3\xa4rvi on Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan it\xc3\xa4isen alueen vire\xc3\xa4 kaupan keskus. Keskustassa sijaitsee useiden erikoistavarakauppojen lis\xc3\xa4ksi muutama ravintola ja pikaruokapaikka. Kaupungissa on my\xc3\xb6s poliisilaitos, paloasema, terveyskeskus ja vuonna 2013 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otettu uimahalli. Alaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on lukio, sek\xc3\xa4 toisen asteen ammattikoulutusta tarjoavat J\xc3\xa4rviseudun Koulutuskuntayhtym\xc3\xa4n yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4t Alaj\xc3\xa4rven ja Kurejoen toimipisteet. Lehtim\xc3\xa4ell\xc3\xa4 toimii Lehtim\xc3\xa4en Erityiskansanopisto.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nAlaj\xc3\xa4rvi on Pohjanmaan j\xc3\xa4rviseudun suurin kunta, sek\xc3\xa4 sen ainoa kaupunki. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n luonnonoloissa on suuria alueellisia eroja. Pitk\xc3\xa4nomainen kaupunki ulottuu Suomensel\xc3\xa4n vedenjakaja-alueelta l\xc3\xa4hes Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan lakeudelle asti. Alaj\xc3\xa4rven maisemia luonnehtivat laajat suot sek\xc3\xa4 useat pienet j\xc3\xa4rvet ja joet.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nAlaj\xc3\xa4rven kallioper\xc3\xa4 on kivilajikoostumukseltaan varsin kirjava. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t kivilajit ovat graniitti, kiillegneissi\xc3\xa4, amfiboliittia, uraliittiporfyriittia, pegmatiittigraniitti, kvartsi- ja granodioriittia ja palgioklaasigneissi. Vimpelin vastaisella rajalla on l\xc3\xa4hes kymmenen kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 kalkkikivivy\xc3\xb6hyke. Esiintym\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n harmaata dolomiittikalkkia, joka soveltuu erinomaisesti maatalouskalkiksi. Kallioper\xc3\xa4 pist\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin vain harvoin esiin maalajien alta._NEWLINE_Yleisin maalaji on moreeni, joka on Lehtim\xc3\xa4en kyl\xc3\xa4n alueella paikoin hyvinkin hedelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4. Kaupungin ainoa harjujakso on Lappaj\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4rannalta T\xc3\xb6ys\xc3\xa4\xc3\xa4n suuntautuva, katkonainen Lehtim\xc3\xa4enharju. J\xc3\xa4rvien ja jokien rannoilla on paikoin laajoja hieta- ja hiesusavikoita. Turvetta on paljon erityisesti kaupungin it\xc3\xa4osassa._NEWLINE_Pinnanmuodot ovat vaihtelevat. Suomensel\xc3\xa4n alueella kaupungin it\xc3\xa4osissa maasto on varsin m\xc3\xa4kist\xc3\xa4. Kaupungin korkein huippu on Suokonm\xc3\xa4ki, joka kohoaa 234 metriin. Kaupungin toiseksi suurin huippu, M\xc3\xb6ksy kohoaa 209 metriin. Muita yli 150 metrin korkeuteen kohoavia ja selv\xc3\xa4sti ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n erottuvia kohoumia ovat mm. Teerinevankallio ja K\xc3\xa4\xc3\xa4rmekallio. L\xc3\xa4ntt\xc3\xa4 kohti maasto alenee, mutta ei muutu varsinaiseksi Pohjanmaan lakeudeksi. Maisemaan tuovat vaihtelut matalat kummut ja jokilaaksojen tasanteet. Lappaj\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4puolella kohoaa j\xc3\xa4rviseudun tunnettu n\xc3\xa4k\xc3\xb6alapaikka Pyh\xc3\xa4vuori, joka kohoaa 151 metri\xc3\xa4 merenpintaa ja 82 metri\xc3\xa4 Lappaj\xc3\xa4rven pintaa korkeammalle._NEWLINE_Alaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on paljon metsi\xc3\xa4. Yleisin mets\xc3\xa4tyyppi on puolukkatyypin mets\xc3\xa4. My\xc3\xb6s soita on paljon. Ylimm\xc3\xa4isenneva ja Ahvenlamminneva kaupungin it\xc3\xa4osassa muodostettiin 1985 soidensuojelualueeksi. My\xc3\xb6s Iso Naruneva sek\xc3\xa4 Pohjoisneva ovat luonnonsuojelullisesti arvokkaita. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4 suojelukohde on my\xc3\xb6s Kellaripuron purolehto Pyh\xc3\xa4vuoren kupeessa.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin osa Alaj\xc3\xa4rven vesist\xc3\xb6ist\xc3\xa4 kuuluu \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoen ja Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6ihin. Vain Menkij\xc3\xa4rvi, Mutkaisenj\xc3\xa4rvi ja K\xc3\xa4tk\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi laskevat Lapuanjoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n, viimeksi mainittu K\xc3\xa4tk\xc3\xa4njoen kautta. Kaupungin p\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvet ovat \xc3\x84ht\xc3\xa4rinj\xc3\xa4rvi ja matala Alaj\xc3\xa4rvi, johon laskevat Kuninkaan- ja Levijoki. Alaj\xc3\xa4rvi purkaa vetens\xc3\xa4 Kurejoen kautta Lappaj\xc3\xa4rveen, josta Alaj\xc3\xa4rveen kuuluu vain kapea rantakaistale. Lappaj\xc3\xa4rveen laskee Vimpelin kautta Savonjoki, jonka sivujokia ovat muun muassa Paaluoma ja Poikkijoki. Pienempi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi ovat Iiruunj\xc3\xa4rvi sek\xc3\xa4 Ojaj\xc3\xa4rvi ja Kaartusenj\xc3\xa4rvi. Kaupungissa on lis\xc3\xa4ksi useita pieni\xc3\xa4 jokia ja j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nAlaj\xc3\xa4rvi on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Suomen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkon risteyspiste. Alaj\xc3\xa4rvelle saapuu Oulusta merkitt\xc3\xa4vin Suomen kantaverkkoon kuuluva pohjois-etel\xc3\xa4suuntainen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6linja. Alaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6linja Sein\xc3\xa4joelle sek\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6linjat Tampereen ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n seuduille.\n_START_SECTION_\nRuoka\n_START_PARAGRAPH_\nAlaj\xc3\xa4rven pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoaksi nimettiin 1980-luvulla juustokaste, sianlihasta ja juustosta pannussa paistettu ruoka, jota sy\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n usein voileiv\xc3\xa4n kanssa.'