b'\n_START_ARTICLE_\nKuuno Sevander\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKuuno Sevander syntyi Oulussa yksitoistalapsiseen Johan Ferdinand Sevanderin ja Elida Sofia Salm\xc3\xa9nin perheeseen, jossa oli kymmenen poikaa ja yksi tytt\xc3\xb6. Vuonna 1918 Kuuno l\xc3\xa4hti veljens\xc3\xa4 Kallen kanssa siirtolaiseksi Pohjois-Amerikkaan. Veljekset asuivat aluksi Yhdysvaltain puolella Michiganissa ja Minnesotassa, josta lopulta p\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t Kanadaan. Kuuno ty\xc3\xb6skenteli muun muassa kuparikaivoksilla. H\xc3\xa4n oli mukana my\xc3\xb6s amerikansuomalaisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen toiminnassa, tutustuen samalla sosialismiin. Pohjois-Amerikassa h\xc3\xa4n oli saapumisestaan l\xc3\xa4htien mukana suomalaisten ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhditysten teatteriryhmiss\xc3\xa4, toimien n\xc3\xa4yttelemisen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s ohjaajana ja teatterinjohtajana. Esimerkiksi 1920-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Sevander vaikutti Massachusettsin Norwoodissa amerikansuomalaisen Into-haalin teatteriryhm\xc3\xa4n ohjaajana._NEWLINE_1920-luvulta l\xc3\xa4htien tuhansia amerikansuomalaisia muutti Neuvosto-Karjalaan. L\xc3\xa4htij\xc3\xb6it\xc3\xa4 varten New Yorkiin perustetun v\xc3\xa4rv\xc3\xa4ystoimiston johtaja tiedusteli Sevanderilta h\xc3\xa4nen halukkuuttaan l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 Petroskoihin ty\xc3\xb6skentelem\xc3\xa4\xc3\xa4n perusteilla olevaan suomenkieliseen teatteriin. Sevanderin ilmoittautumiskaavakkeeseen merkittiin ammatiksi metallimies, mutta h\xc3\xa4net kuitenkin luvattiin ottaa toihin teatteriin. Sevander saapui Petroskoihin elokuussa 1931 yhdess\xc3\xa4 puolisonsa Lillyn ja 12-vuotiaan poikansa Miltonin kanssa. Karjalan tasavallan valistusasian kansankomissaari antoi h\xc3\xa4nelle teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi koota kaksitoistahenkisen n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4n, joka l\xc3\xa4hetett\xc3\xa4isiin loppuvuodeksi opiskelemaan Leningradin teatteri-instituuttiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen ryhm\xc3\xa4 antaisi tammikuussa 1932 Karjalan kansallisen teatterin ensimm\xc3\xa4isen n\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksen. Seuraavana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 Sevanderin ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdistettiin Leningradista saapunut Ragnar Nystr\xc3\xb6min n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4seurue, joka oli saanut kolmen vuoden teatteriopintonsa p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen. Sevanderin ja taiteellisena johtajana toimineen Nystr\xc3\xb6min ohella Kansallisen teatterin alkuvaiheiden puuhamiehi\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s Sevanderin kanssa Pohjois-Amerikasta saapunut ohjaaja Alarik Sundelin. Vuonna 1933 valistusasian kansankomissaari m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4so Sevanderin Uhtualle perustamaan Kansallisen teatterin alaisuudessa toimivaan kolhoositeatteria, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 eri puolilla Karjalan syrj\xc3\xa4seutuja._NEWLINE_Kansallinen teatteri joutui my\xc3\xb6s Stalinin vainojen kohteeksi 1930-luvun lopulla. Toistakymment\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4\xc3\xa4 vangittiin, mutta Sevander sai olla rauhassa. Toisen maailmansodan aikana h\xc3\xa4net siirrettiin Siperiaan kun suomalaiset olivat vallanneet Petroskoin. Rauhan tultua teatteri toimi aluksi Aunuksessa, josta se vuonna 1950 siirtyi takaisin Petroskoihin. Uutena teatterinjohtajana oli Sulo Tuorila, mutta Sevander jatkoi teatterin palveluksessa, toimien muun muassa puheopettajana aina vuoteen 1988 saakka. Varsinaisen teatterity\xc3\xb6n lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s kuoronjohtajana ja laulunopettajana. Vuonna 1959 Sevander teki \xc3\xa4\xc3\xa4niroolin suomalais-neuvostoliittolaisessa yhteisty\xc3\xb6elokuvassa Sampo.\n_START_SECTION_\nLevytykset\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1929\xe2\x80\x931931 Sevander levytti Yhdysvalloissa Columbia-levymerkille yhteens\xc3\xa4 12 kappaletta, jotka julkaistiin kuudella savikiekolla. H\xc3\xa4nen esitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4\xc3\xa4n kappaleita oli sanoittanut muun muassa Oskar Nystr\xc3\xb6m. Niit\xc3\xa4 on my\xc3\xb6hemmin julkaistu my\xc3\xb6s suomalaisilla kokoelmilla Lauluja Ameriikan Raitilta 1 (1991), Lauluja L\xc3\xa4nnen Kultalasta (1992) ja Proletaarit nouskaa! (2013).\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nKuuno Sevanderin poika Milton Sevander (1919\xe2\x80\x931973) j\xc3\xa4i jatkosodan aikana suomalaisten sotavangiksi ja joutui vapauduttuaan vankileirille Gruusiaan. Miltonin vaimo oli opettaja ja kirjailija Meimi Sevander.'