b'\n_START_ARTICLE_\nKaivos\n_START_PARAGRAPH_\nKaivos on kaivannaistoiminnan tuotantoyksikk\xc3\xb6, jossa louhitaan jotakin mineraalia tai malmia. Kaivos voi olla avolouhos tai maanalainen kaivos. Avolouhinta on kustannustehokkaampaa, mutta sen j\xc3\xa4ljet maisemaan ovat isommat kuin maanalaisella louhinnalla. Maanalaisessa kaivoksessa joudutaan malmin ja sivukiven irrotuksen ja poiston lis\xc3\xa4ksi rakentamaan runsaasti infrastruktuuria: tunneleita, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkostoa, tuuletuskanavia ja vesijohtoja. _NEWLINE_Kaivokset ovat riskialttiita ty\xc3\xb6paikkoja, kuten muutkin maanrakennusalan ty\xc3\xb6paikat. Vaaroja ovat muun muassa sortumat, tulvat ja myrkylliset kaasut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi ty\xc3\xb6turvallisuudesta huolehtiminen on oleellinen osa kaivostoimintaa. _NEWLINE_L\xc3\xa4nsimaissa kaivostoiminta on nykyisin yleens\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lle koneistettua ja osin automatisoitua. Kehitysmaissa kaivostoiminta on ty\xc3\xb6voimaintensiivisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 toimintaa, jossa k\xc3\xa4sity\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on edelleen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osuus. Sama n\xc3\xa4kyy my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6turvallisuudessa. Vaarallisimpia kaivoksia ovat hiilikaivokset._NEWLINE_Suomessa oli 1500-luvun alussa noin 500 kaivosta, nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 40.\n_START_SECTION_\nOmistus\n_START_PARAGRAPH_\nKaivosten muodostumisessa on olemassa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kolmenlaisia periaatteita. Kaivosten konsessioperiaatteen mukaan malmivarat omistaa valtio, joka voi vuokrata oikeutensa yrityksille. Toisen periaatteen mukaan malmivarat kuuluvat maanomistajalle. Kolmannen periaatteen mukaan malmivarat kuuluvat kaivoksenvaltaajalle, joka voi maanomistajan maalle hakea kaivosvaltauksen ja my\xc3\xb6hemmin tutkimusten perusteella kaivospiirin. Ruotsin kuningaskunnan periaatteiden mukainen kaivosvaltausmenetelm\xc3\xa4 on ollut Suomessa voimassa vuodesta 1723 alkaen. Yhdysvalloissakin valtausperiaate on ollut yleinen, ja se on edelleen voimassa Texasissa.\n_START_SECTION_\nKaivosten tuotteet\n_START_PARAGRAPH_\nKaivokset tuottavat p\xc3\xa4\xc3\xa4osan ihmiskunnan tarvitsemista metalleista ja mineraaleista. Tiettyjen metallien osalta osa kulutuksesta voidaan kattaa kierr\xc3\xa4tyksen avulla, mutta kulutuksen kasvaessa tarve my\xc3\xb6s neitseellisen raaka-aineen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kasvaa. Kasvava kulutus my\xc3\xb6s nostaa metallien hintoja, mik\xc3\xa4 laskee kynnyst\xc3\xa4 entist\xc3\xa4 k\xc3\xb6yhempien esiintymien tuotantoon ottamiselle. Metalleja ihmiskunta tarvitsee nykyaikaisen elintavan yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4miseen, sill\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kaikki kestokulutushy\xc3\xb6dykkeet polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4st\xc3\xa4 taulutelevisioon ja puhelimen akkuun sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t metallisia raaka-aineita. _NEWLINE_Kaivosten tuottamat mineraalit puolestaan ovat raaka-aineita, jotka eiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 n\xc3\xa4y loppukuluttajalle. Siksi puhutaankin teollisuusmineraaleista. Esimerkiksi paperissa on l\xc3\xa4hes puolet mineraaliraaka-aineita: kalsiittia, kaoliinia tai talkkia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 siksi, ett\xc3\xa4 ne ovat t\xc3\xa4yteaineina halvempia kuin puukuitu, ja niiden avulla voidaan parantaa esimerkiksi paperin ominaisuuksia. My\xc3\xb6s maalit ja muovit sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t runsaasti mineraaliraaka-aineita, muun muassa v\xc3\xa4riaineita. Teollisuusmineraalien kierr\xc3\xa4tett\xc3\xa4vyys on toistaiseksi viel\xc3\xa4 huonoa, lasia lukuun ottamatta. Teollisuusmineraalien louhinta on l\xc3\xa4nsimaissa usein m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4llisesti jopa metallimalmien louhintaa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAvolouhinta\n_START_PARAGRAPH_\nAvolouhinnassa siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n kaivosalueen pinnassa olevat maamassat ja kiviaines sivuun kunnes varsinainen mineraaliesiintym\xc3\xa4 paljastuu. Mineraaliesiintym\xc3\xa4 murskataan ja kuljetetaan rikastamoon. Kaivosalueen sivuun siirretty\xc3\xa4 louhittua kiviainesta kutsutaan sivukiveksi.\n_START_SECTION_\nTunnelilouhinta\n_START_PARAGRAPH_\nTunnelilouhinnassa mineraaliesiintym\xc3\xa4\xc3\xa4 seurataan kalliossa poraamalla ja r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tunneli. Aikaisemmin poraus on tehty k\xc3\xa4sin mutta nykyisin k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n py\xc3\xb6rill\xc3\xa4 tai teloilla kulkevaa porauskalustoa, joka voi toimia my\xc3\xb6s osittain automatisoituna. Tunnelilouhinta tapahtuu yleens\xc3\xa4 ns. v\xc3\xa4litasolouhintana jossa yhdest\xc3\xa4 pystysuorasta kaivoskuilusta louhitaan vaakasuuntaisia tuotantotunneleita pystysuunnassa 25 metrin v\xc3\xa4lein.\n_START_SECTION_\nLiuotusmenetelm\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nLiuotusmenetelmiss\xc3\xa4 (ISL, In-Situ Leaching) maata ei siirret\xc3\xa4 ollenkaan eik\xc3\xa4 kaivoksessa tarvita my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n tunneleita. Maahan porataan pystysuuntaisia kaivoja joista osaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n mineraalit erottavan liuoksen pumppaamiseen maahan, osa taas saman liuoksen ker\xc3\xa4\xc3\xa4miseen pois. Maaper\xc3\xa4n koostumuksesta riippuen liuos on joko hapanta tai em\xc3\xa4ksist\xc3\xa4. _NEWLINE_ISL-menetelm\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Wyomingissa Yhdysvalloissa 1960-luvulla Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisin erityisesti uraanikaivostoiminnassa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa valtaosa uraanista ker\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4m ISL-menetelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4. _NEWLINE_ISL-menetelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on parhaimmillaan kyetty hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 80\xc2\xa0% esiintym\xc3\xa4n mineraalista. Australiassa tyypillinen tavoite on 70\xc2\xa0% saanto 12\xc2\xa0kuukauden kuluessa. Energiankulutus menetelm\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 on ollut 19\xe2\x80\x9333\xc2\xa0kWh/kgU joten se on varsin energiatehokas._NEWLINE_Menetelm\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6vaikutukset rajoittuvat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 pohjaveteen. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 esimerkiksi Australiassa pohjavesi on jo ennen kaivostoiminnan aloittamista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelvotonta johtuen sen suolaisuudesta ja sen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 radioaktiivisista nuklideista. ISL -kaivoksiin liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin vedenpuhdistamo. K\xc3\xa4ytetty liuos voidaan neutraloida esimerkiksi kalkilla.\n_START_SECTION_\nYmp\xc3\xa4rist\xc3\xb6haitat\n_START_PARAGRAPH_\nUsein teollisuusj\xc3\xa4tteeksi luokiteltava kaivosj\xc3\xa4te (tai \xe2\x80\x9dkaivannaisj\xc3\xa4te\xe2\x80\x9d siten kuin se m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n direktiiviss\xc3\xa4 2006/21/EY) on per\xc3\xa4isin hiilen tai muuhun kuin energiantuotantoon k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vien mineraalien etsinn\xc3\xa4st\xc3\xa4, louhinnasta ja k\xc3\xa4sittelyst\xc3\xa4. Satoja miljoonia tonneja j\xc3\xa4tett\xc3\xa4 edelleen toiminnassa olevilta tai entisilt\xc3\xa4 kaivosalueilta on edelleen varastoitu k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n tiiviisti paikallisyhteis\xc3\xb6jen l\xc3\xa4heisyyteen. Suljetut ja hyl\xc3\xa4tyt kaivosj\xc3\xa4tealueet voivat aiheuttaa vakavan vaaran ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6lle ja paikallisyhteis\xc3\xb6ille._NEWLINE_Kaivostoiminnan j\xc3\xa4tteit\xc3\xa4 ovat etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kaivosten vedet. My\xc3\xb6s kaivosten sivukive\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4tteen\xc3\xa4, ellei sit\xc3\xa4 pystyt\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi maanrakennuksessa ja louhosten t\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6viranomaiset ovat asettaneet kaivoksen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6luvassa kaivosten j\xc3\xa4tevesille rajat, ja niit\xc3\xa4 on tietysti noudatettava. Kaivoksesta riippuen vesien laatuun vaikuttavat muun muassa alueen kallioper\xc3\xa4n sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4t metallit ja niiden esiintymismuoto. Osa metalleista liukenee kivist\xc3\xa4 veteen, osa ei. Vesi\xc3\xa4 joudutaan usein k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n lupaehtojen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseksi muun muassa pH:ta s\xc3\xa4\xc3\xa4telem\xc3\xa4ll\xc3\xa4, esimerkiksi kalkin avulla.\n_START_SECTION_\nEnergiankulutus\n_START_PARAGRAPH_\nKaivostoiminta on yleisesti varsin energiaintensiivist\xc3\xa4. Avolouhoksissa kivimassojen siirt\xc3\xa4minen maansiirtokoneilla kuluttaa polttoainetta ja aiheuttaa hiilidioksidip\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6j\xc3\xa4. Esimerkiksi Kittil\xc3\xa4n Suurkuusikon kultakaivoksessa suunnitellaan vuosittain siirrett\xc3\xa4v\xc3\xa4n 750.000 tonnia kive\xc3\xa4. Rikastusprosessissa mineraaleja erottavien liuosten pumppaus edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurta s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tehoa. Suurkuusikon kaivoksen rikastusprosessin maksimitehontarve on 11\xe2\x80\x9314 MW.\n_START_SECTION_\nKaivostoiminnan eettisyys\n_START_PARAGRAPH_\nDosentti Petri T. Peltosen mukaan Suomella on moraalinen velvollisuus osallistua metallien tuotantoon. Suomi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 jatkuvasti Afrikan ja muiden maiden kaivannaisia, joten olisi  Peltosen mukaan siirtomaapolitiikkaa olla kantamatta omaa vastuuta globaalista metallien tuotannosta, kun miljardit muut ihmiset haluaisivat l\xc3\xa4hesty\xc3\xa4 elintasoamme.'