b'\n_START_ARTICLE_\nViivakaavio\n_START_PARAGRAPH_\nViivakaavio eli viivadiagrammi on diagrammi, jossa kuvataan muuttujia koordinaatistoon merkittyjen pisteiden kautta piirretyill\xc3\xa4 suorilla viivoilla. Y-koordinaattina on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 kuvaava jatkuva lukuarvo ja x-koordinaattina yleens\xc3\xa4 tasav\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lej\xc3\xa4. Viivakaaviota k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n useimmiten oletetun ajallisen muutoksen kuvaamiseen, eik\xc3\xa4 se sovellu ep\xc3\xa4jatkuvien asioiden tai ilmi\xc3\xb6iden kuvaamiseen yht\xc3\xa4 hyvin kuin jotkin muut kaaviot.\n_START_SECTION_\nOminaisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nViivakaavion kaikki x- ja y-arvot ovat yleens\xc3\xa4 nollaa suurempia. Joskus y-arvot voivat olla my\xc3\xb6s negatiivisia. Samassa koordinaatiossa voi olla useita viivoja, jotka erotellaan eri v\xc3\xa4rein tai muin keinoin. Kuvion taustalla olevat ohuet vaakasuuntaiset hilaviivat ovat viivadiakaavioissa yleens\xc3\xa4 tarpeellisemmat kuin muissa kaaviotyypeiss\xc3\xa4. Arvoja edustavat pisteet voi kaavion luonteesta riippuen merkit\xc3\xa4 viivaan tai j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 merkitsem\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Pisteet tulee merkit\xc3\xa4 etenkin, jos ne edustavat todellisia havaintoja mutta niiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 oleva muutos on pelkk\xc3\xa4 arvaus. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4asteikko alkaa nollasta silloin, kun kaaviolla pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmaisemaan vaihtelun osuus kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4; muussa tapauksessa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4asteikko voi alkaa ylemp\xc3\xa4\xc3\xa4kin._NEWLINE_Viivakaavion x- ja y-akselien suhdetta kutsutaan aspektisuhteeksi. Sit\xc3\xa4 muuttamalla saadaan kehitys n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n joko voimakkaalta tai liev\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Perusohje kehityst\xc3\xa4 kuvaavattaessa aspektisuhteelle on se, ett\xc3\xa4 tasaisen muutoksen pit\xc3\xa4isi n\xc3\xa4ky\xc3\xa4 45 asteen kulmassa kulkevana viivana.'