b"\n_START_ARTICLE_\nKorsika\n_START_SECTION_\nVarhaishistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikan asuttamisen tarkkaa ajankohtaa ei tiedet\xc3\xa4, mutta ensimm\xc3\xa4iset todisteet ihmisasutuksesta saarelta ovat 9\xc2\xa0000\xe2\x80\x9310\xc2\xa0000 vuotta vanhoja. Bonifacion l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty 8\xc2\xa0570 vuotta vanha naisen luuranko, joka on nimetty Dame de Bonifacioksi. 5\xc2\xa0000-vuosisadalla eaa. Korsikalle tuli merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 muuttoaaltoja. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 neoliittisen kivikauden asukkaat kasvattivat karjaa ja osasivat kutoa. V\xc3\xa4est\xc3\xb6n kasvun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kauppayhteydet muualle vilkastuivat ja 4\xc2\xa0000-vuosisadalla eaa. saarelle alettiin pystytt\xc3\xa4\xc3\xa4 megaliitteja. N\xc3\xa4ihin aikoihin korsikalaiset k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t kauppaa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Italian rannikon asukkaiden kanssa. Kaivauksista on l\xc3\xb6ydetty etruskilaisia ja kreikkalaisia esineit\xc3\xa4. Noin 3\xc2\xa0500 vuotta sitten Korsikan etel\xc3\xa4osiin tuli Torr\xc3\xa9en-nimell\xc3\xa4 tunnettua v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4, jotka pystyttiv\xc3\xa4t torri-nimisi\xc3\xa4 torneja eri puolille saarta. Torr\xc3\xa9enit hallitsivat saaren etel\xc3\xa4osaa 600-luvulle eaa. asti, kunnes sodank\xc3\xa4ynti johti muuttoaaltoon Sardiniaan. Vuonna 565 eaa. Fokaiasta tulleet siirtolaiset perustivat Alalian kaupungin. Korsikaa hallitsivat sittemmin ensin etruskit ja sittemmin karthagolaiset, kunnes Rooma valloitti Alalian vuonna 259 eaa. ja kaupunki nimettiin uudelleen Al\xc3\xa9riaksi. Pax Romanan aikana kaupunkia kehitettiin ja siit\xc3\xa4 tuli Korsikan provinssin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Vuonna 100 eaa. perustettiin Marianan kaupunki nykyisen Bastian etel\xc3\xa4puolelle.\n_START_SECTION_\nRooman j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nRooman valtakuntaa vastaan kohdistuneet barbaarien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset vaikuttivat Korsikallakin. Vuonna 455 jaa. vandaalit nousivat maihin Korsikalla. mik\xc3\xa4 ilmeisesti johti Al\xc3\xa9rian hylk\xc3\xa4\xc3\xa4miseen. Kun vandaalit olivat valloittaneet my\xc3\xb6s Pohjois-Afrikan rannikon he karkottivat sielt\xc3\xa4 piispoja Korsikalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 luultavasti vauhditti saaren kristillist\xc3\xa4mist\xc3\xa4, joka oli alkanut vuosisataa aiemmin. Vuonna 534 saaren otti haltuunsa Bysantti, mutta sen valta j\xc3\xa4i heikoksi ja saari j\xc3\xa4i barbaarien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten armoille. Saarelle hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t vuonna 549 ostrogootit ja vuonna 725 langobardit. Langobardit hallitsivat saarta vuoteen 754 saakka, kunnes frankit kukistivat heid\xc3\xa4t. Frankit oli kutsuttu suojelemaan Roomaa paavin pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4. Frankkien kuningas Pipin Pieni lahjoitti saaren paaville ja siirroksen vahvisti h\xc3\xa4nen poikansa Kaarle Suuri 20 vuotta my\xc3\xb6hemmin. Pian saarta alkoivat uhata saraseenit, jotka hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4iliv\xc3\xa4t merelt\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin etenkin Balagnen seuduille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti monien korsikalaisten muuttoon pois saareltaan.\n_START_SECTION_\nPisa ja Genova\n_START_PARAGRAPH_\n1000-luvun alusta l\xc3\xa4htien mantereen vaikutus Korsikalla kasvoi. Saarelle kehittyi samanlainen feodaalij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 kuin muuallekin Eurooppaan. Korsikalla leimaava piirre oli kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n vallasta taistelevien eri klaanien voimakas vaikutus politiikkaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti saaren jakamiseen kahteen maantieteeliseen alueeseen. De\xc3\xa7a de Monts oli koillisessa sijainnut kaupan ansiosta hyvin kehittynyt alue ja lounaassa sijainnut Del\xc3\xa0 des Monts oli takapajuisempaa maata. Vuonna 1077 kirkko antoi Korsikan Pisan arkkipiispalle, mist\xc3\xa4 alkoi Pisan valtakausi saarella. Kuitenkin Pisan kilpailu Genovan kanssa johti siihen, ett\xc3\xa4 paavin piti vuonna 1133 jakaa saari kuuteen hiippakuntaan, joista molemmat kilpailijat saivat kolme. Vuonna 1195 vahvistunut Genova otti haltuunsa Bonifacion ja perusti Calvin kaupungin. Koko saaren he saivat haltuunsa Pisan kanssa k\xc3\xa4ydyn Melorian taistelun j\xc3\xa4lkeen vuonna 1284. Genova yritti kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 saaren hallintoa ja rakennutti puolustusasemia saaren rannikolle, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 haittasivat yh\xc3\xa4 Pisalle uskolliset paikalliset ylimyst\xc3\xb6n j\xc3\xa4senet. Genovalaisten ja paikallisten ylimyst\xc3\xb6n j\xc3\xa4senten v\xc3\xa4lit s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t hankalina koko Genovan valtakauden ajan ja useat ulkoiset vallat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4t\xc3\xa4 sittemmin hyv\xc3\xa4kseen.\n_START_SECTION_\nGenovan valta\n_START_PARAGRAPH_\nMustan surman saapumisen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1348 hankalat olosuhteet johtivat useisiin kapinoihin saarella. Saarella kilpailivat feodaalij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n yl\xc3\xa4luokkaan kuuluvat ja sen tuhoamiseen t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t rahvaat. Tuon ajan merkkihenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 oli rahvasta vastaan taistellut Arrico della Rocca ja rahvaan puolesta taistellut Sambucuccio d'Alando. Genova hallitsi saarta useampaan otteeseen yksityisten j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen kautta, joista ensimm\xc3\xa4inen oli vuonna 1378 saarella hallinnon aloittanut kaupallinen Maona, mutta se joutui nopeasti konkurssiin. Sen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1320 saaren otti v\xc3\xa4liaikaisesti haltuunsa Vincentello d'Istria. Genova yritti sittemmin rajoittaa maanomistajien valtaa, mutta huonoin tuloksin. Genovalaiset eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n huomioineet korsikalaisten kylien liiton Terres des Communesin vaatimuksia rahvaalle edullisemmasta maank\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 syvensi kuilua rannikon kaupunkien ja sis\xc3\xa4maan asukkaiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Vuonna 1453 Genova antoi saaren hallinnon Genovalaiselle Pyh\xc3\xa4n Yrj\xc3\xb6n pankille Capitula Corsorum-lailla. Pankilla oli oikeus ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 veroa, painaa kolikoita ja valvoa j\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4. Sen lis\xc3\xa4ksi sill\xc3\xa4 oli oma armeijansa. Pankki heikensi maanomistajien valtaa ja tehosti maanviljelyst\xc3\xa4 rannikon tasangoilla toivoen n\xc3\xa4in p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4ns\xc3\xa4 eroon saarta vaivaavasta malariasta. Vuonna 1553 Ranska nousi maihin Korsikalla yritt\xc3\xa4en saada jalansijaa V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4 sodassa Espanjaa vastaan. Heid\xc3\xa4n puolellaan taisteli korsikalainen Sampiero Corso. Ranskalaiset valloittivat yksi kerrallaan genovalaisten puolustustukikohdat, joihin lukeutui voittamattomana pidetty Bonifacio. Ranskalaiset kuitenkin vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t solmittuaan rauhan, mutta Corso kielt\xc3\xa4ytyi lopettamasta taistelua ja vetosi muihin Euroopan maihin tukea saadakseen. Vuonna 1563 Corso yritti uutta maihinnousua saarelle toivoen saavansa aikaan kansannousun, mutta h\xc3\xa4net murhattiin. Vuonna 1569 Genova oli j\xc3\xa4lleen vakauttanut asemansa saarella, mutta seuraavien 200 vuoden aikana saarella oli useita kapinoita genovalaisia vastaan.\n_START_SECTION_\nItsen\xc3\xa4isyys ja Ranskan valta\n_START_PARAGRAPH_\nGenovan yritetty\xc3\xa4 ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 uusia veroja vuonna 1729 monet kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t maksamasta niit\xc3\xa4 mik\xc3\xa4 johti useaan kapinaan. Vuonna 1735 saari julistautui itsen\xc3\xa4iseksi ja sille tehtiin perustuslaki ja valittiin kuningas, johon virkaan astui Theodor von Neuhof. H\xc3\xa4n kuitenkin hylk\xc3\xa4si kruunun vain kahdeksan kuukauden j\xc3\xa4lkeen. Vuonna 1745 Jean-Pierre Gaffori johti aseellisia korsikalaisia joukkoja, ja h\xc3\xa4nen seuraajansa Pasquale Paoli onnistui vuonna 1755 perustamaan perustuslaillisen valtion, Korsikan tasavallan. Paoli perusti my\xc3\xb6s Corten yliopiston ja Korsikan armeijan. Korsikan itsen\xc3\xa4isyys loppui ranskalaisten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen ja vuonna 1769 k\xc3\xa4rsittyyn tappioon Ponte-Novon taistelussa. Heikentynyt Genova oli vuotta aiemmin luovuttanut saaren Ranskalle Versaillesin sopimuksella_NEWLINE_Ranskan vallan aikana Korsika jaettiin kahteen hallinnolliseen alueeseen ja kaupungit menettiv\xc3\xa4t niiden Genovan vallan aikana saamansa erityisoikeudet. Ranskan vallan kannattajia suosittiin, mutta korsikalainen nationalismi ei kuollut. Ranskan vallankumouksen aikaan vuonna 1790 korsikalaiset riisuivat aseista Bastiaan sijoitetun sotav\xc3\xa4en ja pakolaisena ollut Pasquale Paoli palasi saarelle. Kun Ranskan vallankumoukselliset tuomitsivat Paolin kuolemaan, h\xc3\xa4n pyysi brittien apua mik\xc3\xa4 johti Englannin vallan alaisen kuningaskunnan perustamiseen vuonna 1794. Ranskalaiset ottivat saaren takaisin haltuunsa vuonna 1796. Ranskalaisia joukkoja johti Korsikalla syntynyt Napoleon Bonaparte.\n_START_SECTION_\nNapoleonin j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nNapoleonin kukistumisen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1815 olot Korsikalla olivat rauhoittuneet. Ranskan vaikutus saarella kasvoi ja perinteinen rosvous ja verikostoperinne laimenivat. Saaren liikenneyhteyksi\xc3\xa4 ruvettiin parantamaan ja vuonna 1827 valmistui tie Ajacciosta Bastiaan ja samalle v\xc3\xa4lille rakennettiin my\xc3\xb6s vuonna 1894 valmistunut rautatie. Lis\xc3\xa4ksi vuodesta 1830 saarelta oli mantereelle s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen laivaliikenne. V\xc3\xa4est\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi nopeasti ja kun saarella oli 1790-luvulla asunut noin 150\xc2\xa0000 asukasta, oli siell\xc3\xa4 1890-luvulla jo 300\xc2\xa0000 asukasta. Saarelle kehittyi my\xc3\xb6s aiemmin merkityksett\xc3\xb6m\xc3\xa4n pieni keskiluokka. Sis\xc3\xa4maan paimenien perinteist\xc3\xa4 rajoittamatonta paimennusta ryhdyttiin rajoittamaan. Teollisen vallankumouksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ranskalaiset maataloustuotteet alkoivat vallata markkinoita Korsikalla ja moni saarelainen j\xc3\xa4i ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 tuhannet korsikalaiset muuttivat pois saarelta ja se menetti ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen l\xc3\xa4hes 6\xc2\xa0000 asukasta vuosittain maastamuuttajina. Lis\xc3\xa4ksi sodassa oli kuollut l\xc3\xa4hes 20\xc2\xa0000 korsikalaista. Toisessa maailmansodassa saari p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Vichyn Ranskalta Italialle vuonna 1942. Korsika oli kuitenkin Ranskan alueista ensimm\xc3\xa4inen akselivaltioiden vallasta vapautettu, kun liittoutuneet valloittivat saaren vuonna 1943.\n_START_SECTION_\nNykyaika\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen malaria h\xc3\xa4vitettiin Korsikalta ja Algerian sodan johdosta saarelle muutti Algerian ranskalaisia. Lis\xc3\xa4ksi saarella nousi j\xc3\xa4lleen nationalistinen liikehdint\xc3\xa4. Vuonna 1973 Korsikalaiset puolueet Front R\xc3\xa9gionaliste Corse ja Action R\xc3\xa9gionaliste Corse vaativat autonomiaa Korsikalle, sek\xc3\xa4 Korsikan suojelua turismilta. Puolueilla oli laaja kansan tuki takanaan. Vuonna 1975 mielenosoituksissa ammuttiin kaksi poliisia ja tapauksen j\xc3\xa4lkeen perustettiin v\xc3\xa4kivaltainen Korsikan kansallinen vapautusrintama (ransk. Front de lib\xc3\xa9ration nationale corse, FLNC), joka suoritti tulevina vuosikymmenin\xc3\xa4 useita terrori-iskuja. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 uutisoi laskeneensa aseensa kes\xc3\xa4kuussa 2014. Vuonna 1991 Ranskassa tehtiin laki Korsikan autonomiasta. 1990-luvulla alkoi my\xc3\xb6s suurimittainen turismi.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2008 tehdyn kyselytutkimuksen mukaan 89\xc2\xa0% korsikalaisista vastusti saaren itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4 ja heihin lukeutui 59\xc2\xa0% nationalistien kannattajista. Suurempaa autonomiaa kannatti 51\xc2\xa0% kaikista ja 87\xc2\xa0% nationalisteista. Autonomian suosion arvellaan johtuvan siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n ratkaisuna taloudellisiin ongelmiin. Saman tutkimuksen mukaan 45\xc2\xa0% oli sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 taloudelliset ongelmat johtuivat vallanpit\xc3\xa4jien politiikasta. 14\xc2\xa0% piti ongelmien syyn\xc3\xa4 nationalisteja. Presidentinvaaleissa 60\xc2\xa0% korsikalaisista \xc3\xa4\xc3\xa4nesti Union pour un Mouvement Populairen ehdokasta Nicolas Sarkozy\xc3\xa4, mutta vuoden 2008 kyselyn mukaan Sarkozyhyn positiivisesti suhtautuvia oli vain 38\xc2\xa0%. Vuonna 2003 saarella \xc3\xa4\xc3\xa4nestettiin saaren kahden hallintoalueen liitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 yhteen ja suuremman autonomian saamisesta. Esitys kaatui kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4, jossa 51\xc2\xa0% \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4neist\xc3\xa4 vastusti esityst\xc3\xa4._NEWLINE_Korsikalaiset nationalistiset liikkeet ovat jatkaneet terroristi-iskujaan. Vuonna 1998 korsikalainen Yvan Colonna ampui saaren silloisen kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin Claude Erignacin. Suurin v\xc3\xa4kivaltaa harjoittava ryhm\xc3\xa4 FLNC julisti oma-aloitteisesti aselevon vuonna 2003, mutta rikkoi sen maaliskuussa 2005. Presidentinvaalien aikaan vuonna 2007 saarella tapahtui useita pienimuotoisia pommi-iskuja.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKorsika on vuoristoinen ja harvaan asutettu. Sen it\xc3\xa4rannikko on maanmuodostukseltaan tasaista ja suoraa, l\xc3\xa4nsirannikolla on puolestaan lukuisia lahtia ja kallioista rantaa. Sis\xc3\xa4maassa on suuria mets\xc3\xa4alueita. Korsika asettui nykyiselle paikalleen mantereiden liikkeess\xc3\xa4 noin 18\xc2\xa0000\xc2\xa0000 vuotta sitten. Sis\xc3\xa4maan vuoret ylt\xc3\xa4v\xc3\xa4t 2\xc2\xa0500 metrin korkeuteen ja niist\xc3\xa4 suurimmat ovat Monte Cinto (2\xc2\xa0706 m), Monte Rotondo (2\xc2\xa0622 m), Monte Pardo (2\xc2\xa0393 m) ja Monte d'Oro (2\xc2\xa0389 m). Vuoriston puuraja on 1\xc2\xa0500 metrin korkeudella. Saaren keskiosat ovat mets\xc3\xa4n peitossa lukuun ottamatta tulen tuhoamia alueita ja laaksojen pohjia. 500\xe2\x80\x93800 metrin korkeudella metsiss\xc3\xa4 kasvaa kastanjaa, joita alueelle istuttivat genovalaiset. Ne olivat aikoinaan vuoriston asukkaiden merkitt\xc3\xa4vin ruoanl\xc3\xa4hde. 700\xe2\x80\x931500 metrin korkeudessa sijaitsevat For\xc3\xaat d'A\xc3\xaftonen, For\xc3\xaat de Vizzavonan ja For\xc3\xaat de Valdo-Niellon mets\xc3\xa4alueet. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 metsi\xc3\xa4 hallitsee euroopanmustam\xc3\xa4nty. Matalammilla alueilla maasto on m\xc3\xa4kist\xc3\xa4 ja kasvaa heinikkoa. N\xc3\xa4ill\xc3\xa4 alueilla kasvatetaan my\xc3\xb6s usein oliivia, jota voidaan kasvattaa 600 metrin korkeuteen saakka. Viel\xc3\xa4 matalemmilla alueilla Cap Corsessa ja Nebbion alueen rannikkotasangoilla kasvatetaan viiniryp\xc3\xa4leit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sitrushedelmi\xc3\xa4. Rannikolla kasvaa my\xc3\xb6s eukalyptuspuita, joita istutettiin soisille alueille vuonna 1866 malarian kitkemiseksi. Rannikolla kasvaa tammia sek\xc3\xa4 kaupunkien tuntumassa Korsikalle tuotuja istutettuja palmuja. Lis\xc3\xa4ksi Porto-Vecchion ja Calvin alueilla kasvaa tiheit\xc3\xa4 varjostinkuusimetsi\xc3\xa4._NEWLINE_Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 saarella on muun muassa villisikoja ja mufloneja, sek\xc3\xa4 hiljattain takaisin saarelle tuotu saksanhirven alalaji korsikanhirvi (Cervus elaphus corsicanus). Matelijoista Korsikalla el\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa kreikankilpikonna, kaksi endeemist\xc3\xa4 Podarcis-suvun liskolajia ja ihmiselle vaaraton pensask\xc3\xa4\xc3\xa4rme. Rannikolla on runsaasti lintuja ja niihin lukeutuvat esimerkiksi s\xc3\xa4\xc3\xa4ksi, eri lokit, merimetsot ja suurikokoinen partakorppikotka._NEWLINE_Parc Naturel R\xc3\xa9gional de la Corse puisto kattaa suuren osan Korsikaa. Pinta-alaa puistolla on 3\xc2\xa0300 km\xc2\xb2. Puisto perustettiin vuonna 1972 luonnon ja paikallisten elintapojen suojelemiseksi.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki on Ajaccio. Korsikassa on yksi Corsen departamentti joka koostui aiemmin kahdesta  Corse-du-Sudin ja Haute-Corsen departamentist\xc3\xa4. Corsen departamentti luotiin  aluevaalien j\xc3\xa4lkeen 1. tammikuuta 2018  Departementti on jaettu viiteen arrondissementtiin sek\xc3\xa4 52 kantoniin. Kuntia Korsikalla on yhteens\xc3\xa4 360. Korsikan alueellinen parlamentti on L'Assembl\xc3\xa9e de Corse, joka sijaitsee Ajacciossa.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikalta on mantereelle sek\xc3\xa4 laiva- ett\xc3\xa4 lentoliikennett\xc3\xa4 ja saarella on teiden lis\xc3\xa4ksi rautateit\xc3\xa4. Useat lentoyhti\xc3\xb6t liikenn\xc3\xb6iv\xc3\xa4t lentokentille Calviin, Ajaccioon, Figariin ja Bastiaan. Ulkomaisista lentoyhti\xc3\xb6ist\xc3\xa4 liikennett\xc3\xa4 saarelle j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t muun muassa British Airways ja United Airlines. Ranskalaisista lentoyhti\xc3\xb6ist\xc3\xa4 samoin toimivat Air France ja lukuisat pienemm\xc3\xa4t lentoyhti\xc3\xb6t. Ranskan mantereelta ja Italiasta on lauttayhteydet Korsikalle. Bastian satamaan tulee meriliikennett\xc3\xa4 Nizzasta, Toulonista, Genovasta, Savonasta, La Speziasta ja Livorniosta. Lis\xc3\xa4ksi Ajacciosta on yhteys Porto Torresiin Sardiniassa. Saarella on Bastia-Corte-Ajaccio rautatie. Kantateit\xc3\xa4 kulkee v\xc3\xa4leill\xc3\xa4 Bastia-Calvi, Bastia Corte Ajaccio ja Bastia-Porto-Vecchio.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikan p\xc3\xa4\xc3\xa4asialliset vientituotteet ovat juustot, hedelm\xc3\xa4t, oliivi\xc3\xb6ljy, viini ja tupakka. Noin 40\xc2\xa0% kaikista Korsikan asukkaista ty\xc3\xb6skentelee Ranskan valtiolle. Korsika onkin taloudellisesti hyvin riippuvainen Ranskasta. My\xc3\xb6s turismi on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tulonl\xc3\xa4hde. Koska turistit tulevat Korsikalle yleens\xc3\xa4 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4, turismiin liittyviss\xc3\xa4 t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t talvet usein t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 Ranskan mantereella. Korsikan bruttokansantuote oli vuonna 2009 noin 7,34 miljardia euroa. Bruttokansantuote asukasta kohden oli 23\xc2\xa0800 euroa, mik\xc3\xa4 oli Ranskan muiden alueiden keskiarvoa pienempi.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikalla oli vuoden 2007 alussa 299\xc2\xa0209 asukasta. Saari on ollut v\xc3\xa4est\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n Ranskan eniten kasvavia alueita vuodesta 1999. V\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu johtuu p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa muuttoaallosta Korsikalle. Suurin osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvusta on keskittynyt kaupunkeihin. V\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvusta huolimatta yli 75-vuotiaita oli saarella 9,9\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 Ranskan keskiarvon ollessa 8,5\xc2\xa0%. Koulutustaso on Korsikalla Ranskan keskiarvoa huonompi ja 34\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ei ole kouluttautunut millek\xc3\xa4\xc3\xa4n alalle keskiarvon ollessa 31\xc2\xa0%. Lis\xc3\xa4ksi vain 18,6\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 on suorittanut kandidaatin tai korkeamman tutkinnon Ranskan keskiarvon ollessa 23\xc2\xa0%. Vuonna 1999 Korsikalla oli 26\xc2\xa0000 maahanmuuttajaa, eli noin 10\xc2\xa0% silloisesta v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Korsika onkin \xc3\x8ele-de-Francen j\xc3\xa4lkeen suhteessa eniten maahanmuuttajia vastaanottanut Ranskan alue. Valtaosa eli 57\xc2\xa0% Korsikalle muuttajista on miehi\xc3\xa4. Muuttajista 13\xc2\xa0800 oli Marokosta, Algeriasta ja Tunisiasta marokkolaisten muodostaessa n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 80\xc2\xa0%. Suurimmat Euroopasta tulleet maahanmuuttajaryhm\xc3\xa4t olivat italialaiset (18,7\xc2\xa0%) ja portugalilaiset (12,3\xc2\xa0%). Etnisten korsikalaisten korsikankielinen nimitys on i Corsi, mantereelta muuttaneita ranskalaisia kutsutaan nimell\xc3\xa4 continentaux.\n_START_SECTION_\nKieli\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikalla puhutaan perinteisesti korsikaa, joka on sukua italialle. Suurin osa osaa my\xc3\xb6s ranskaa, joka on korsikan ohella alueen toinen virallinen kieli. Monet osaavat my\xc3\xb6s italiaa. Korsikan kieleen on vaikuttanut voimakkaasti Toscanassa puhuttu italian kieli, jota k\xc3\xa4ytettiin paitsi Pisan, my\xc3\xb6s Genovan vallan ajan hallinnossa. Vaikutteita on tullut my\xc3\xb6s Calabriasta, Sardiniasta ja Ranskan mantereelta. Ranskan kieli alkoi valloittaa alaa 1800-luvulta l\xc3\xa4htien. Korsikasta tuli Korsikalla toinen virallinen kieli vuonna 1974 ja sit\xc3\xa4 opetetaan kouluissa ja useimmat oppivat sen kotonaan. Korsikan ja ranskan lis\xc3\xa4ksi Korsikalla on puhuttu liguuria ja kreikkaa. Liguria puhuivat 1200-luvulla saarelle tulleet genovalaiset siirtolaiset ja sit\xc3\xa4 puhutaan paikoittain edelleen. 1600- ja 1700-luvuilla tulleiden kreikkalaisten cargas\xc3\xa9-nimell\xc3\xa4 tunnettua murretta ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 puhuta.\n_START_SECTION_\nMusiikki\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikalaisen perinteisen musiikin huomattavimpia piirteit\xc3\xa4 ovat laulut. Paghjella on perinteinen polyfooninen kolmen miehen laulama laulu. Korsikalle se on tullut Baleaareilta ja sit\xc3\xa4 esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallisesti uskonnollisissa menoissa kyliss\xc3\xa4 ja kaupungeissa. Perinne on kuitenkin vaarantunut ja se on Unescon aineettoman kulttuuriperinn\xc3\xb6n luettelossa. Voceru on naisten esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 surumielinen laulu ja sen esitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t pukeutuvat mustaan. Chajma e rispondi on kuorolaulu, jossa kuorot kilpailijat pilkkaavat toisiaan improvisoiden. Perinteiset soittimet ovat tavallisesti puhallinsoittimia. Kuitenkin korsikalaisessa musiikissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s esimerkiksi kitaraa ja viulua. Tunnettuja Korsikalla syntyneit\xc3\xa4 muusikkoja ovat muun muassa Tino Rossi ja Aliz\xc3\xa9e.\n_START_SECTION_\nTapakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin osa korsikalaisista on katolilaisia ja monet s\xc3\xa4ilyneet perinteet ovat luonteeltaan uskonnollisia. Paikallisten pyhimyksien merkkip\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 juhlitaan yleisesti kyliss\xc3\xa4 ja kaupungeissa. Ehk\xc3\xa4 tunnetuin korsikalainen tapa on kuitenkin vendetta eli verikostoperinne, joka oli Korsikalla yleinen 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liin saakka. Verikosto saattoi johtaa sukupolvia kest\xc3\xa4neeseen kostokierteeseen eri sukujen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Kierre katkesi yleens\xc3\xa4 vain jos paikallisen papin onnistui j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 osapuolten v\xc3\xa4lille sopimus. Verikostoperinne johtui paljolti genovalaisen hallinnon kyvytt\xc3\xb6myydest\xc3\xa4 ratkaista tavallisen kansan asioita. Naimisiin menot olivat Korsikalla perinteisesti j\xc3\xa4rjestettyj\xc3\xa4 ja sulhanen tai morsian ei voinut siihen juuri vaikuttaa. J\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misest\xc3\xa4 vastasi suku. Kiert\xc3\xa4\xc3\xa4kseen vanhempiensa tahtoa pari saattoi joko karata tai kertoa aikeistaan avioitua julkisesti, jolloin yleis\xc3\xb6 saattoi tuomita tai hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 aikeet. Molemmissa tapauksissa oli vendetan riski. Perhe oli ja on edelleen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 yhteiskunnallinen yksikk\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikalla on kaksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 jalkapallojoukkuetta, AC Ajaccio ja SC Bastia. Niist\xc3\xa4 molemmat pelasivat kaudella 2013\xe2\x80\x932014 maan p\xc3\xa4\xc3\xa4sarjassa, Ligue 1:ss\xc3\xa4. Korsikalla on my\xc3\xb6s ep\xc3\xa4virallinen jalkapallomaajoukkue, joka ei kuitenkaan ole UEFAn tai FIFAn j\xc3\xa4sen. Vuodesta 1973 alkaen saarella on ajettu Korsikan ralli, mutta kilpailu siirrettiin pois saarelta kaudella 2010. Ralli sai MM-arvon takaisin kaudella 2015. Saarella j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n amat\xc3\xb6\xc3\xb6rien Tour de Corse -py\xc3\xb6r\xc3\xa4ilykisat."