b'\n_START_ARTICLE_\nLahdenpohja\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nLahdenpohjan kunnan pinta-ala on 262,5 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se rajoittuu Lahdenpohjan piirin Miinalan sek\xc3\xa4 Laatokan kautta Sortavalan ja Pitk\xc3\xa4rannan piirin Salmin kuntiin._NEWLINE_Pinta-alasta 84,0\xc2\xa0% on vesialuetta, 9,7\xc2\xa0% asuinaluetta ja  4,4\xc2\xa0% mets\xc3\xa4\xc3\xa4. Seudulle suunniteltiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Laatokan saariston kansallispuistoa. Lahdenpohjan, Sortavalan ja Pitk\xc3\xa4rannan piireissa sijaitsevan kansallispuiston perustamisesta uutisoitiin tammikuussa 2018.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPaikalla sijainnut Jaakkiman pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n Sieklahden kyl\xc3\xa4 tunnetaan 1600-luvulta l\xc3\xa4htien. Vuonna 1924 siit\xc3\xa4 tuli itsen\xc3\xa4inen kauppala. Lahdenpohjan kuuluessa Suomeen siell\xc3\xa4 oli vilkas satama sek\xc3\xa4 puunjalostusteollisuutta, muun muassa Laatokan Puu Oy. 1930-luvun lopulla kauppalan asukasluku oli 1\xc2\xa0959 henke\xc3\xa4. Lukuvuonna 1937\xe2\x80\x931938 kauppalassa oli yksi koulupiiri._NEWLINE_Talvi- ja jatkosodan j\xc3\xa4lkeen alue luovutettiin Neuvostoliitolle. Vuonna 1945 Lahdenpohjasta tuli kaupunki ja Kurkijoen (vuodesta 1970 Lahdenpohjan) piirin keskus.\n_START_SECTION_\nLiikenne, talous ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nLahdenpohjan kautta kulkee Pietarin ja Sortavalan v\xc3\xa4linen maantie ja rautatie. Jaakkiman asemalta haarautuu sivurata Lahdenpohjan vaneritehtaalle._NEWLINE_Kaupungin t\xc3\xa4rkein tuotantolaitos on Bumeks-yhti\xc3\xb6n omistama Lahdenpohjan vaneritehdas. Lis\xc3\xa4ksi on muita puunhankinta- ja puunjalostusyrityksi\xc3\xa4. Elintarviketeollisuutta edustavat lihanjalostamo ja alkoholitehdas._NEWLINE_Julkisiin palveluihin kuuluvat keskikoulu, ammattikoulu, piirisairaala, lasten luomisty\xc3\xb6n keskus, lastenkoti ja kaksi kirjastoa.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet\n_START_PARAGRAPH_\nLahdenpohjan rakennusmuistomerkkej\xc3\xa4 ovat vuonna 1851 rakennettu Jaakkiman kirkko sek\xc3\xa4 joukko 1900-luvun alun julkisia ja asuinrakennuksia. Kirkon l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 on suomalaisten sotilaiden hautausmaa. Kaupungissa on my\xc3\xb6s kaksi neuvostosotilaiden hautapaikkaa.'