b'\n_START_ARTICLE_\nIgnacy Matuszewski\n_START_PARAGRAPH_\nIgnacy Hugo Stanis\xc5\x82aw Matuszewski (10. syyskuuta 1891 Varsova \xe2\x80\x93 3. elokuuta 1946 New York City) oli puolalaispoliitikko, diplomaatti ja ministeri, eversti ja Kansainv\xc3\xa4lisen olympiakomitean j\xc3\xa4sen.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4isen maailmansodan aika\n_START_PARAGRAPH_\nIgnacy Matuszewski opiskeli filosofiaa Jagellon yliopistossa Krakovassa, arkkitehtuuria Milanossa, lakia Tartossa ja maataloutta Varsovassa. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikaan h\xc3\xa4n kuului tulevan Puolan johtajan Pi\xc5\x82sudskin l\xc3\xa4hipiiriin. Joulukuussa 1914 l\xc3\xa4htien h\xc3\xa4n palveli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarillisessa armeijassa, mm. tiedustelujoukkojen komentajana. Helmikuun vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1917 h\xc3\xa4n organisoi Pietarissa Vapaan Puolan armeijayksik\xc3\xb6n perustamiseen, jonka komentajana toimi kenraali J\xc3\xb3zef Dowbor-Mu\xc5\x9bnicki ja johon h\xc3\xa4n liittyi joulukuussa 1917._NEWLINE_Lokakuun vallankumouksen seurauksena k\xc3\xa4ynnistyneess\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sis\xc3\xa4llissodassa bol\xc5\xa1evikit uhkasivat Matuszewskia kuolemantuomiolla. Vastavetona siihen h\xc3\xa4n oli helmikuussa 1918 valloittamassa Minski\xc3\xa4, ja puolalaisjoukoissa h\xc3\xa4n oli valloittamassa kaupungin bol\xc5\xa1evikkivaruskuntaa. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli kaupungin komendantti. K\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 olleen maailmansodan toinen osapuoli eli saksalaiset olivat my\xc3\xb6s julistaneet h\xc3\xa4nelle kuolemantuomion. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi h\xc3\xa4n siirtyi Kiovaan. Toukokuussa 1918 Matuszewski osallistui vallankaappaukseen, jossa yritettiin syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 puolalaisjoukkojen kenraali Dowbor-Mu\xc5\x9bnicki. Kaappaus kuitenkin ep\xc3\xa4onnistui, ja Matuszewski siirtyi takaisin Kiovaan.\n_START_SECTION_\nItsen\xc3\xa4isen Puolan johtoteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPuola sai itsen\xc3\xa4isyyden Pi\xc5\x82sudskin johdolla marraskuussa 1918 maailmansodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 keisarillisen Saksan tappioon. Matuszewski oli sitten mukana sodassa, joka k\xc3\xa4ytiin Puolaan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4 Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan. H\xc3\xa4n osallistui my\xc3\xb6s sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neisiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1921 Riian rauhanneuvotteluihin. Vuosina 1923\xe2\x80\x9324 k\xc3\xa4ydyn diplomaattikoulutuksen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n siirtyi sotilasasiamieheksi Roomaan Puolan hallituksen puolustusministeri\xc3\xb6n edustajana. Joulukuussa 1924 h\xc3\xa4net ylennettiin everstiksi, ja palattuaan sotilasasiamiehen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 takaisin Varsovaan vuonna 1926 h\xc3\xa4net siirrettiin armeijan palveluksesta reserviin._NEWLINE_Vuoden 1926 vallankaappauksessa Matuszewski kuului kaappausta johtaneen marsalkka J\xc3\xb3zef Pi\xc5\x82sudskin kannattajiin, ns. everstijunttaan. Vuosina 1926\xe2\x80\x9328 h\xc3\xa4n toimi Puolan l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 Budapestiss\xc3\xa4 ja sen j\xc3\xa4lkeen vuosina 1929\xe2\x80\x9331 valtiovarainministerin\xc3\xa4 Kazimierz Bartelin ja Walery S\xc5\x82awekin hallituksissa. Vuosina 1932\xe2\x80\x9336 h\xc3\xa4n toimi p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana puolalaisessa viikkojulkaisussa Gazeta Polska. Vuonna 1937 h\xc3\xa4n sai kirjallisista ansioistaan Puolan kirjallisuusakatemian palkinnon.\n_START_SECTION_\nPakolaisuudessa\n_START_PARAGRAPH_\n1930-luvun loppupuoliskolla Matuszewski joutui Pi\xc5\x82sudskin kuoleman j\xc3\xa4lkeisten vallanpit\xc3\xa4jien kanssa vastakkainasetteluun. H\xc3\xa4nen kirjoituksensa, joissa h\xc3\xa4n toi esille huolensa Puolan tulevasta kohtalosta, otettiin vastaan ristiriitaisesti. Matuszewski toi julkisesti esille huolensa Puolan kohtalonsa mahdollisesta sodasta Saksan kanssa. Puolan kannalta katastrofaaliseen tilanteeseen jouduttiinkin toisen maailmansodan k\xc3\xa4ynnistytty\xc3\xa4 juuri syyskuun alussa 1939 Saksan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksell\xc3\xa4 Puolaan. H\xc3\xa4n oli sodan sytytty\xc3\xa4 mukana ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4, joka evakuoi Puolan valtion kultavarantoa Puolan pakolaishallituksen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Lopetettuaan yhteisty\xc3\xb6n pakolaishallituksen johtajan eversti W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Sikorskin kanssa h\xc3\xa4n siirtyi syyskuussa 1941 Ranskan, Espanjan, Portugalin ja Brasilian kautta Yhdysvaltoihin. Matuszewski vastusti kirjoituksissaan Sikorskin Neuvostoliitto-politiikkaa, johon liittyi mm. Sikorski\xe2\x80\x93Maiski sopimus._NEWLINE_Sodan aikana Yhdysvalloissa ollessaan Matuszewski oli perustamassa muiden puolalaisten pakolaispoliitikkojen kanssa Yhdysvaltojen puolalaisia kulttuuriorganisaatioita. Toisaalta h\xc3\xa4n omalla toiminnallaan pyrki vaikuttamaan Yhdysvalloissa yleiseen asenneilmastoon, jolla vastustettaisiin Puolan luovuttamista Stalinin valtapiiriin._NEWLINE_Matuszewski kuoli yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en New Yorkissa 3. elokuuta 1946. H\xc3\xa4n oli naimisissa vuodesta 1928 puolalaisen yleisurheilun olympiavoittajan Halina Konopackan kanssa. Konopacka oli urheilu-uransa j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s miehens\xc3\xa4 Matuszewskin tavoin kirjailija ja runoilija._NEWLINE_Matuszewski oli vuodesta 1928\xe2\x80\x931939 Puolan edustajana Kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 olympiakomiteassa.'