b'\n_START_ARTICLE_\nIda Aalberg\n_START_SECTION_\nKouluvuodet\n_START_PARAGRAPH_\nAalberg oli vilkas lapsi, vaikkakin toisinaan h\xc3\xa4n oli syrj\xc3\xa4\xc3\xa4nvet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oppi puhumaan varhain. Etel\xc3\xa4h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iseen kasvuymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuului viljavia peltoja, kuohuvia koskia ja Lepp\xc3\xa4kosken kartano, jonka sivurakennuksessa Ahlbergit eliv\xc3\xa4t. Perheen pojat koulutettiin H\xc3\xa4meenlinnassa, Ida p\xc3\xa4\xc3\xa4si helsinkil\xc3\xa4iseen kouluun yhdeks\xc3\xa4nvuotiaana. Rautatiel\xc3\xa4isperheen tytt\xc3\xa4ren koulunk\xc3\xa4ynti ei ollut tavanomaista 1860-luvun Suomessa, sill\xc3\xa4 tuohon aikaan koulutettiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isten tytt\xc3\xa4ret. Idan ensimm\xc3\xa4inen opinahjo oli Kj\xc3\xb6llerfeldtin ruotsinkielinen kaksivuotinen valmistava koulu. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n siirtyi vastaperustettuun Suomalaiseen tytt\xc3\xb6kouluun. Koulunk\xc3\xa4ynti p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi lyhyeen, sill\xc3\xa4 Ahlbergit olivat liian varakkaita vapaaoppilaspaikkaan, mutta liian k\xc3\xb6yhi\xc3\xa4 maksamaan lukukausimaksuja. Idaa onnisti, ja h\xc3\xa4n sai jatkaa kouluaan Helena Tawaststjernan yksityisoppilaana. Ida jatkoi opiskeluaan Turengissa Selma Qvistin johdolla 1871 ja 1872. Aalberg hy\xc3\xb6tyi huomattavasti uransa aikana opiskelemistaan ruotsin ja saksan kielist\xc3\xa4, joskin niiden v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ntyylisen\xc3\xa4 pidetty \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4minen haittasi usein h\xc3\xa4nen taiteellisen tulkintansa eheytt\xc3\xa4. Sen sijaan h\xc3\xa4n sai suoranaisia taiteellisia triumfeja n\xc3\xa4ytelless\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\xa4idinkielell\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsin ja Unkarin teattereissa, vaikka yleis\xc3\xb6 ei ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4nyt suomea juuri lainkaan.\n_START_SECTION_\n1870-luku\n_START_PARAGRAPH_\nAalbergin ensimm\xc3\xa4inen kerta n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli Janakkalassa Sipil\xc3\xa4n talossa, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n otti osaa iltamien yhteydess\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettyyn harrastelijan\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n. H\xc3\xa4nen lausuntansa sai erityist\xc3\xa4 kiitosta. Tapauksesta uutisoitiin jopa helsinkil\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 sanomalehdiss\xc3\xa4 Uusi Suometar ja Morgonbladet. Rippikoulun j\xc3\xa4lkeen Aalbergin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4harrastus alkoi k\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 ammattimaisempaan suuntaan, kun h\xc3\xa4n tapasi H\xc3\xa4meenlinnassa vierailleen Suomalaisen Teatterin puheosaston johtajan Oskari Vilhon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ohjasi Aalbergin Helsinkiin Kaarlo Bergbomin pakeille. Antti Ahlberg oli tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nuran puolesta, Charlotta Ahlberg taasen sit\xc3\xa4 vastaan._NEWLINE_Aalberg aloitti uransa Suomalaisessa Teatterissa virallisesti 9. joulukuuta 1874. Teatterin perustajat, sisarukset Kaarlo ja Emilie Bergbom, kouluttivat Aalbergi\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja antoivat my\xc3\xb6s yleissivist\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 opetusta. Aalbergin ammattilaisura alkoi oopperoiden ja puhen\xc3\xa4ytelmien avustajanteht\xc3\xa4vist\xc3\xa4. Suomalainen Teatteri oli alati kiertueella; Aalbergin ensimm\xc3\xa4inen varsinainen rooli oli Porissa n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Erehdykset eli promotioonimuistoja. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli muutamassa vuodessa Suomalaisen Teatterin suuri t\xc3\xa4hti ja yksi sen keskeisist\xc3\xa4 voimahahmoista. 20-vuotiaana h\xc3\xa4n oli jo saanut joukon ihailijoita, joihin lukeutuivat my\xc3\xb6s h\xc3\xa4net nuoret miesvastan\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Bruno B\xc3\xb6\xc3\xb6k ja Edvard T\xc3\xb6rm\xc3\xa4nen. Aalberg oli kumpaisenkin kanssa lyhyen aikaa kihloissa. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s varttuneempia tukijoita, kuten Frithiof Perander ja Bernd Otto Schauman. Ensin mainitun johdolla h\xc3\xa4n opiskeli kirjallisuutta._NEWLINE_Ida Ahlberg muutti sukunimens\xc3\xa4 muotoon Aalberg vuonna 1876. My\xc3\xb6s veli Jalmari Ahlberg teki aikanaan samoin. Nimen \xc3\xa4\xc3\xa4nneasu pysyi ennallaan. Aalberg oli hoikistunut uransa alkuvuosina, ja s\xc3\xa4ilytti solakkuutensa el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 loppuun asti._NEWLINE_Aalbergin ensimm\xc3\xa4inen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 rooli oli Boriska unkarilaisen Edvard T\xc3\xb3thin kansann\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kyl\xc3\xa4n heitti\xc3\xb6 joulukuussa 1877. Sek\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6 ett\xc3\xa4 kriitikot olivat myytyj\xc3\xa4 ja huomion kohteena oli nimenomaan Aalbergin n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ty\xc3\xb6; er\xc3\xa4s ruotsinkielinen sanomalehti mainitsi nuoren taiteilijattaren erinomaiset fyysiset avut sek\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dsyv\xc3\xa4n tunteellisuuden\xe2\x80\x9d, \xc3\xa4\xc3\xa4nen ja lausunnan eheyden. Alun perin Boriskan rooli oli tarkoitus antaa Kaarola Avellanille, joka kuitenkin piti n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4 tyhj\xc3\xa4np\xc3\xa4iv\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ja kielt\xc3\xa4ytyi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iselle ulkomaiselle opintomatkalleen Aalberg l\xc3\xa4hti vuonna 1878. Opiskelukaupungiksi valittiin Dresden, joka oli tuolloin Saksan merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 taidekeskuksia. Oskar Ahlberg opiskeli samaan aikaan Dresdeniss\xc3\xa4 kemiaa. Aalbergin opettajana toimi kuuluisa saksalainen n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Marie Seebach. Opinto-ohjelmaan kuului n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ty\xc3\xb6n tekniikkaa, roolianalyysia ja puhetaitoa. Kieliongelmista huolimatta opinnot sujuivat hyvin. Seebach kehui Aalbergin nopeaa k\xc3\xa4sityskyky\xc3\xa4, taiteilijatemperamenttia, vakavuutta ja innostusta taiteeseen. Aalberg omaksui Seebachilta niin sanotun suuren tyylin, jonka deklamatorisuus ja paatos leimasivat h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi el\xc3\xa4m\xc3\xa4n, vaikka h\xc3\xa4n uransa aikana pyrki my\xc3\xb6s toisenlaiseen, ibsenil\xc3\xa4is-realistiseen tyyliin._NEWLINE_Aalberg palasi Dresdenist\xc3\xa4 kotimaahansa joulukuussa 1878. Seuraavana vuonna h\xc3\xa4n jatkoi Suomalaisessa Teatterissa Arkadian talossa, jossa n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t saattoivat ensi kerran n\xc3\xa4ytell\xc3\xa4 per\xc3\xa4ti nelj\xc3\xa4nnesvuoden ajan. Teatterin oopperaosasto oli lakkautettu, jolloin puheosasto sai laajemmat resurssit. Tuloksena oli taiteellisen tason kohoaminen. Aalberg oli viett\xc3\xa4nyt kiertue-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 puolen vuosikymmenen ajan. 1870-luvun Suomessa rautateitse saattoi matkustaa ainoastaan maan etel\xc3\xa4osassa, muutoin piti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hevoskyyti\xc3\xa4 tai laivoja, talvisin ainoastaan hevoskyyti\xc3\xa4. Kiertuelaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t alkeellisista oloista, n\xc3\xa4lk\xc3\xa4 ja taudit vaanivat alituiseen. Aalbergin merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1879 olivat Luisen osa Friedrich Schillerin kappaleessa Kavaluus ja rohkeus ja Jane Eyren osa Charlotte Bront\xc3\xabn kappaleessa Kotiopettajattaren romaani. Yhdess\xc3\xa4 Bruno B\xc3\xb6\xc3\xb6kin kanssa Aalberg muodosti aikansa suositun n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4parin, monet uskoivat heid\xc3\xa4n olevan pariskunnan my\xc3\xb6s teatterin ulkopuolella, kuten Ansa Ikosen ja Tauno Palon kohdalla k\xc3\xa4vi 60 vuotta my\xc3\xb6hemmin. Suomalaiselle Teatterille 1879 oli vaikea vuosi: n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Arthur Lundahl kuoli ja Benjamin Leino sairastui lavantautiin. Aalberg itse sairastui kurkkutautiin. Kurkkusairaudet piinasivat n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t\xc3\xa4rt\xc3\xa4 halki el\xc3\xa4m\xc3\xa4n._NEWLINE_Aalbergin huomattavin kilpailija teatterin valovoimaisimman naist\xc3\xa4hden asemasta oli Kaarola Avellan, jolla oli oma vankka kannattajakuntansa. Avellania on luonnehdittu tanakaksi, itsep\xc3\xa4iseksi ja j\xc3\xa4yk\xc3\xa4hk\xc3\xb6ksi n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4ksi, ja h\xc3\xa4n koki 1880-luvulla ratkaisevat taiteelliset tappionsa, joiden j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n luopui n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n ja keskittyi opettamiseen.\n_START_SECTION_\n1900-luku\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvun alun Suomessa oli tyypillist\xc3\xa4 yhden voimakkaan taiteilijapersoonan kohottaminen l\xc3\xa4hes yli-inhimillisiin sf\xc3\xa4\xc3\xa4reihin. Esimerkiksi s\xc3\xa4veltaiteessa t\xc3\xa4llainen henkil\xc3\xb6 oli Jean Sibelius, n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6taiteessa puolestaan Aalberg. Aalberg itse piti 1900-luvun alun Kansallisteatterin lahjakkaimpana n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 Mimmi L\xc3\xa4hteenojaa. Lauri Haarlan mielest\xc3\xa4 taasen Hilda Pihlajam\xc3\xa4ki oli ainoa suomalaisn\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t\xc3\xa4r, jota saattoi verrata Aalbergiin._NEWLINE_Aalbergin \xc3\xa4iti, Charlotta, kuoli vuonna 1900 kaatumisen seurauksena. Puolisoa, Antti Ahlbergi\xc3\xa4 ep\xc3\xa4iltiin kuolemantuottamuksesta, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen v\xc3\xa4itettiin tyrk\xc3\xa4nneen vaimoaan. Niin Idan kuin h\xc3\xa4nen veljiens\xc3\xa4kin huojennukseksi todisteet olivat Antti Ahlbergin syyllisyytt\xc3\xa4 vastaan._NEWLINE_Suomalaisen Teatterin eli nykyisen Suomen Kansallisteatterin uutta rakennusta alettiin rakentaa Helsinkiin Rautatientorin laidalle kes\xc3\xa4kuussa 1900. Vanhan Arkadian teatterin j\xc3\xa4\xc3\xa4hyv\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vietettiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1902 ja Aalberg n\xc3\xa4ytteli Bysantin keisarinnaa Teodoraa vastan\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n Axel Ahlberg. Pienist\xc3\xa4 edesottamuksista huolimatta esitys oli n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6taiteellinen riemuvoitto: Aalbergin tulkinta onnistui t\xc3\xa4ydellisesti, puvustus ja lavastus h\xc3\xa4mm\xc3\xa4styttiv\xc3\xa4t yleis\xc3\xb6n loistokkuudellaan. Vanhan Arkadian teatterin ovet suljettiin 6. huhtikuuta 1902. Aalberg otti osaa Arkadian viimeisiin n\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6ihin, joihin lukeutui muun muassa Regina von Emmeritzin kolmas n\xc3\xa4yt\xc3\xb6s. Uuden kiviteatterin avajaiset pidettiin Elias L\xc3\xb6nnrotin syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, keskiviikkona 9. huhtikuuta 1902. Aalbergille oli varattu uudisrakennuksesta iso pukuhuone. Avajaisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli Lean._NEWLINE_Loppuvuonna 1903 Aalberg n\xc3\xa4ytteli Berliiniss\xc3\xa4 Henrik Ibsenin hyv\xc3\xa4ntekev\xc3\xa4isyysn\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6iss\xc3\xa4 Hedda Gablerin ja Rebekka Westin; vastaanotto oli my\xc3\xb6nteinen lukuun ottamatta paria huomautusta Aalbergin saksan kielen \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Seuraavana vuonna Aalberg toteutti puolisonsa tuella laajan kiertueen \xe2\x80\x93 Tourn\xc3\xa9e Ida Aalbergin \xe2\x80\x93 joka ulottui Pohjoismaiden p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkeihin sek\xc3\xa4 Riikaan, Pietariin ja Moskovaan. N\xc3\xa4ytelmin\xc3\xa4 olivat muun muassa Hedda Gabler, Vanja-eno ja Kamelianainen. Kiertue oli saksankielinen ja sill\xc3\xa4 oli mukana it\xc3\xa4valtalaisia n\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Arvostelut olivat enimm\xc3\xa4kseen my\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4. Vuosi 1904 oli my\xc3\xb6s surun aikaa: Aalbergin veli Jalmari kuoli keuhkokuumeeseen ja h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 menehtyi samana vuonna. Aalbergin oppivanhemmat Kaarlo ja Emilie Bergbom kuolivat seuraavana vuonna._NEWLINE_Toukokuussa 1906 Suomen Kansallisteatteri esitti Hugo von Hofmannsthalin Elektran, jonka nimiosassa Aalberg oli. V. Tarkiainen kirjoitti Aalbergin n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ty\xc3\xb6st\xc3\xa4 Valvoja-lehdess\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dTuntuu silt\xc3\xa4 kuin olisi kuuluisa taiteilijatar alkanut vuosi vuodelta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 yh\xc3\xa4 voimakkaampia, rajumpia keinoja esityksess\xc3\xa4\xc3\xa4n. \xe2\x80\x93\xe2\x80\x93 Niinkuin Ida Aalberg liikkuu, kiihtyy, kasvaa, raivoaa lavalla, niin uskaltaa tehd\xc3\xa4 vain se, joka tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 hallitsevansa n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lliset taidekeinot.\xe2\x80\x9d Helmikuussa 1907 Aalberg vieraili Kansallisteatterissa n\xc3\xa4ytelmin\xc3\xa4\xc3\xa4n Lucrezia Borgia ja Luvattu maa. Arvostelut olivat erinomaiset, mutta yleis\xc3\xb6menestys ei vastannut odotuksia. Seuraavana syksyn\xc3\xa4 Aalberg teki Suomen kiertueen, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n suuntasi Unkariin. Kiertuen\xc3\xa4ytelmin\xc3\xa4 olivat Ibsenin Rosmersholm ja Hedda Gabler sek\xc3\xa4 von Numersin Elinan surma ja Herman Sudermannin Koti. Unkarilaiset ottivat kiertueen riemumielin vastaan. \xe2\x80\x9dJa n\xc3\xa4in\xc3\xa4 iltoina n\xc3\xa4yttelikin Ida Aalberg sellaisella valtavalla innostuksella ja antaumuksella, kuin tuskin milloinkaan ennen\xe2\x80\x9d, Kosti Elo kirjoitti j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in kiertueesta. Aalberg rinnastettiin j\xc3\xa4lleen kerran Sarah Bernhardtiin ja Eleonora Duseen. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1909 Aalberg vieraili Suomen Kansallisteatterissa, n\xc3\xa4yt\xc3\xb6skappaleena oli Goethen antiikin Roomaan sijoittuva Ifigeneia Tauriissa. Kritiikki oli jakautunutta, yht\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Aalbergin roolity\xc3\xb6t\xc3\xa4 kehuttiin runolliseksi, toisaalta sit\xc3\xa4 arvosteltiin turhan maneerimaiseksi. Lis\xc3\xa4ksi Goethen n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4 oli varsin korkealentoinen, ja sen yleis\xc3\xb6suosio j\xc3\xa4i vaisuksi._NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1909 Aalberg teki Kansallisteatterin johtokunnan kanssa sopimuksen nelj\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n ohjaamisesta kaudella 1909\xe2\x80\x931910. H\xc3\xa4nen oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytell\xc3\xa4 kussakin kappaleessa. Aalbergin valitsemat n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4t olivat Ibsenin John Gabriel Borkman, Aleksandr Ostrovskin Ukonilma, Johannes Linnankosken Ikuinen taistelu ja Eino Leinon Alkibiade. Borkmanissa Aalberg n\xc3\xa4ytteli Ella Rentheimin roolin, nimiosassa oli nuori Urho Somersalmi. Ensi-ilta j\xc3\xa4rjestettiin lokakuussa 1909 ja yleis\xc3\xb6menestys oli j\xc3\xa4lleen hyv\xc3\xa4; kriitikot sen sijaan suhtautuivat n\xc3\xa4kem\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 pense\xc3\xa4sti Maila Talvion my\xc3\xb6nteist\xc3\xa4 arviota lukuun ottamatta. Aalbergin seuraava ohjausty\xc3\xb6, Ukonilma, sai sit\xc3\xa4 vastoin suitsuttavan lehdist\xc3\xb6vastaanoton. Erityisesti kiitettiin Aalbergin n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4 Katerinan roolista. Raamatullisen teeman varaan rakennettu Ikuinen taistelu sai yleis\xc3\xb6n suosion, mutta lopputulos ei tyydytt\xc3\xa4nyt itsekriittist\xc3\xa4 Aalbergia. H\xc3\xa4nen nelj\xc3\xa4s ohjausty\xc3\xb6ns\xc3\xa4, Alkibiade, tuli ensi-iltaan huhtikuussa 1910. Aalberg oli k\xc3\xa4ynyt kirjeenvaihtoa Leinon kanssa n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n tiimoilta ja ehdottanut siihen er\xc3\xa4it\xc3\xa4 muutoksia. H\xc3\xa4n piti kappaletta juoneltaan ohuena, mutta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmaltaan mielenkiintoisena. Nimirooliin valittiin Axel Ahlberg, joka tuolloin oli n\xc3\xa4ytellyt Ida Aalbergin kanssa eri-ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lemmenpareja useiden vuosikymmenien ajan. Alkibiaden ensiesitys oli odotettu teatteritapahtuma, mutta pian yleis\xc3\xb6n mielenkiinto n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4 kohtaan lopahti. Aalberg sai kiitosta sivuosastaan tanssijattarena.\n_START_SECTION_\nIda Aalberg -s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 ja -seura\n_START_PARAGRAPH_\nIda Aalbergin muistoa vaalivat muun muassa Ida Aalberg -s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 Helsingiss\xc3\xa4 (1957) ja Ida Aalberg -seura Janakkalassa (1985). S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n perustajia olivat muun muassa n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t Mia Backman ja Jalmari Rinne. Sen tarkoitukseksi kirjattiin \xe2\x80\x9dAalbergin muiston vaaliminen ja suomenkielisen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6taiteen tukeminen\xe2\x80\x9d. S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 jakaa joka toinen vuosi Ida Aalberg -n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4palkinnon, joka on Suomen suurin yksitt\xc3\xa4inen teatterialan palkinto. Ida Aalberg -seuran aiheena on paitsi Aalberg, my\xc3\xb6s janakkalalaisen ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kulttuurity\xc3\xb6n tekeminen ja tukeminen.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Kansallisteatterin taakse Helsingin Kaisaniemen puistoon on pystytetty syksyll\xc3\xa4 1972 kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Raimo Utriaisen suunnittelema Aalbergin muistopatsas Esirippu. Patsas aiheutti abstraktiudellaan voimakasta mielipiteiden vaihtoa voitettuaan suunnittelukilpailun vuonna 1961, koska se oli silloin Suomen ensimm\xc3\xa4inen ei-esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 veistosmonumentti. Avoimen kilpailun muistopatsaasta oli julistanut Ida Aalbergin s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 vuonna 1959._NEWLINE_Aalbergin synnyinkoti sijaitsee Janakkalan Lepp\xc3\xa4koskella koulun ja rautatien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ratavartijan talo on nykyisin Ida Aalberg -museona. Lis\xc3\xa4ksi Janakkalan kunnan kirjasto on nimetty Aalbergin mukaan, ja se sijaitsee Ida Aalbergin aukiolla. Helsinki on kunnioittanut Ida Aalbergin muistoa nime\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mukaansa tien ja puiston Pohjois-Haagaan._NEWLINE_Aalbergin syntym\xc3\xa4n satavuotismuistoksi julkaistiin vuonna 1957 postimerkki._NEWLINE_Kyllikki Forssell n\xc3\xa4ytteli Ida Aalbergia Jaakko Pakkasvirran elokuvassa Runoilija ja muusa (1978).'