b'\n_START_ARTICLE_\nFederico Fellini\n_START_SECTION_\nVarhainen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nFederico Fellini syntyi 20. tammikuuta 1920 Riminiss\xc3\xa4 Adrianmeren rannalla. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli pikkuveli ja pikkusisko. Fellini sairasti lapsena paljon ja h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli kilpirauhasen toimintah\xc3\xa4iri\xc3\xb6. H\xc3\xa4n oli jo pienen\xc3\xa4 kiinnostunut erilaisista taiteenlajeista kuten sirkuksesta, varieteesta ja elokuvista, ja h\xc3\xa4n alkoi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yhdeks\xc3\xa4nvuotiaana k\xc3\xa4sinukke-esityksi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 piirsi ahkerasti._NEWLINE_Valmistuttuaan koulusta Fellini avasi vuonna 1937 yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kanssa taideliikkeen. Fellini luonnosteli piirrokset ja liikekumppani lis\xc3\xa4si niihin v\xc3\xa4rin. Fellini sai vapaan p\xc3\xa4\xc3\xa4syn paikalliseen elokuvateatteriin elokuvan\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6ist\xc3\xa4 piirt\xc3\xa4mi\xc3\xa4\xc3\xa4n karikatyyrej\xc3\xa4 vastaan. H\xc3\xa4n asui vuonna 1937 muutaman kuukauden ajan Firenzess\xc3\xa4 ja piirsi siell\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4lle satiirilehdelle. Firenzest\xc3\xa4 h\xc3\xa4n muutti Roomaan tammikuussa 1938, ja h\xc3\xa4n vietti kaupungissa seuraavat 50 vuotta l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4jaksoisesti. Fellini piirsi Roomassa vuosina 1939\xe2\x80\x931942 Marc\xe2\x80\x99Aurelio-huumorilehteen. H\xc3\xa4n teki my\xc3\xb6s lyhyit\xc3\xa4 tarinoita, mainosteksti\xc3\xa4, komediasketsej\xc3\xa4, elokuvav\xc3\xa4en haastatteluja ja ravintola-asiakkaiden karikatyyrej\xc3\xa4._NEWLINE_Fellini tapasi tulevan vaimonsa, radion\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skennelleen Giulietta Masinan, vuonna 1942. Kuultuaan Masinan esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n osan itse kirjoittamassaan radion\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Fellini pyysi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 treffeille, ja he meniv\xc3\xa4t naimisiin 1943.\n_START_SECTION_\nElokuvak\xc3\xa4sikirjoittajana\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvaltalaisjoukkojen vapauttaessa Rooman toisen maailmansodan lopulla 1944 Fellini ei aluksi l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt en\xc3\xa4\xc3\xa4 mediat\xc3\xb6it\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Italian elokuvateollisuus oli pys\xc3\xa4hdyksiss\xc3\xa4 ja lehdist\xc3\xb6 joutunut yhdysvaltalaisten k\xc3\xa4siin. H\xc3\xa4n avasi yst\xc3\xa4viens\xc3\xa4 kanssa karikatyyrimyym\xc3\xa4l\xc3\xa4n. Pian h\xc3\xa4n sai ty\xc3\xb6n Roberto Rossellinin elokuvan Rooma \xe2\x80\x93 avoin kaupunki (1945) yhten\xc3\xa4 k\xc3\xa4sikirjoittajana. Fellini oli kirjoittamassa my\xc3\xb6s Rossellinin seuraavaa elokuvaa Paisa \xe2\x80\x93 vapauden tuli (1946) ja ohjasi siit\xc3\xa4 osan Rossellinin sairastuttua. Miesten yhteisty\xc3\xb6 kesti useita vuosia, joiden aikana Fellini oli mukana k\xc3\xa4sikirjoittamassa useita muidenkin italialaisohjaajien elokuvia.\n_START_SECTION_\nElokuvaohjaajana\n_START_PARAGRAPH_\nFellini teki ohjaajadebyyttins\xc3\xa4 vuonna 1950. H\xc3\xa4n perusti ohjaaja Alberto Lattuadan kanssa tuotantoyhti\xc3\xb6n, joka rahoitti elokuvan Varieteen valot (1950). Fellini ja Lattuada kirjoittivat ja ohjasivat yhdess\xc3\xa4 farssin kiert\xc3\xa4vist\xc3\xa4 vaudeville-esiintyjist\xc3\xa4. Fellinin ja Lattuadan osuuksista elokuvan syntyyn on eri k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4, mutta elokuvassa n\xc3\xa4kyy jo Fellinille tyypillisi\xc3\xa4 elementtej\xc3\xa4, kuten katkeransuloinen tunnelma, marginaaliset kulkurihahmot ja v\xc3\xa4lisoitot. Elokuva ei kuitenkaan menestynyt. Ennen seuraavaa ohjausty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n Fellini k\xc3\xa4sikirjoitti j\xc3\xa4lleen muutaman elokuvan muille ohjaajille._NEWLINE_Fellinin ensimm\xc3\xa4iset kolme elokuvaa olivat tyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n neorealistisia. Fellinin ensimm\xc3\xa4inen t\xc3\xa4ysin oma ohjausty\xc3\xb6, satiiri Valkoinen sheikki, valmistui vuonna 1952. Fellinin ohjausty\xc3\xb6 oli siin\xc3\xa4 taidokkaampaa kuin Varieteen valoissa, mutta arvostelijat ja yleis\xc3\xb6 eiv\xc3\xa4t hahmottaneet, oliko elokuva barokkiromanssi vai yhteiskunnallinen satiiri. Ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 elokuvan maine on kuitenkin parantunut._NEWLINE_Fellinin seuraava ohjaus Vetelehtij\xc3\xa4t (1953) on satiiri, jossa seurataan viitt\xc3\xa4 nuorta miest\xc3\xa4 pieness\xc3\xa4 rannikkokaupungissa. Elokuvassa n\xc3\xa4kyy Fellinin hienostunut ja aiemmasta kypsynyt ohjaustyyli, ja h\xc3\xa4nen roolihahmonsa ovat aiempaa monipuolisempia. Vetelehtij\xc3\xa4t oli my\xc3\xb6s Fellinin ensimm\xc3\xa4inen menestys ohjaajana: elokuva toi h\xc3\xa4nelle jakelusopimuksen ja sille my\xc3\xb6nnettiin Venetsian elokuvajuhlien hopealeijona._NEWLINE_Vuonna 1954 valmistuneella tragedialla La Strada \xe2\x80\x93 Tie Fellini loi maailmanmaineensa. Se on runollinen tie-elokuva, joka kertoo kahden sirkuslaisen rakkaustarinan. Naisp\xc3\xa4\xc3\xa4osassa on Fellinin vaimo Giulietta Masina, kuten useassa my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin Fellinin elokuvassa. Fellini on luonnehtinut kuvallisesti rikasta La Stradaa oman myyttisen maailmansa katalogiksi. Elokuva sai Italiassa paljon katsojia ja voitti muun muassa parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon._NEWLINE_Huijarit (1955) on rikosdraama, joka kertoo petoksesta. Elokuva ei ollut menestys: sit\xc3\xa4 arvosteltiin siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se muistutti Fellinin aiempia elokuvia ilman niiden tunneresonanssia. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n elokuvan leikkausta ei pidet\xc3\xa4 onnistuneena._NEWLINE_Fellinin seuraava ohjausty\xc3\xb6 Cabirian y\xc3\xb6t (1957) on elokuva roomalaisen prostituoidun vaikeasta el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4. Elokuvalle my\xc3\xb6nnettiin muun muassa parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinto, ja Giulietta Masina sai tunnustusta ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4roolissa._NEWLINE_Elokuva Ihana el\xc3\xa4m\xc3\xa4 (La dolce vita) valmistui vuonna 1960 ja sai Cannesin elokuvajuhlien kultaisen palmun. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 elokuvassa muotoutui lopullisesti "fellinil\xc3\xa4inen barokki": henkil\xc3\xb6kuvat muodostuvat ylenpalttisen rehevist\xc3\xa4 ja eriskummallisista hahmoista, todellisista el\xc3\xa4vist\xc3\xa4 karikatyyreista; juonenkulku on vailla todellista draamallista kehityst\xc3\xa4; ajan k\xc3\xa4sittelyss\xc3\xa4 todellisuus ja fantasia sekoittuvat surutta kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Ihanan el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja Nino Rotan luoman kuivanpisteli\xc3\xa4\xc3\xa4n musiikin saavuttama suunnaton suosio eri puolilla maailmaa soi Fellinille mahdollisuuden ohjata kolme vuotta my\xc3\xb6hemmin elokuva 8\xc2\xbd (1963), joka on h\xc3\xa4nen elokuvistaan kaikkein henkil\xc3\xb6kohtaisin ja kaikkein kunnianhimoisin. Tuomalla yleis\xc3\xb6n eteen omat elokuvantekij\xc3\xa4n fantasiansa ja kunnianhimonsa Marcello Mastroiannin hahmossa Fellini tarjoaa kaikkien n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi hyvin kiihke\xc3\xa4n tulkinnan taiteellisesta luomisty\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1969 valmistui liioittelevan suurellinen Fellinin Satyricon, joka oli Petroniuksen katkelmallisen teoksen Trimalkion pidot mukaelma. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen seurasi sukellus syv\xc3\xa4lle lapsuuden muistoihin vuonna 1970 elokuvalla Klovnit \xe2\x80\x93 onnellisten maailma, joka oli tehty televisiolle mutta jota esitettiin my\xc3\xb6s elokuvateattereissa.  Samaa omaan lapsuuteen pureutuvaa teemaa jatkoivat Fellinin Rooma vuonna 1972 ja eritoten Amarcord vuonna 1973, joka keskittyy ohjaajan lapsuuteen Riminiss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Benito Mussolinin fasistivallan alkuaikoihin._NEWLINE_Fellini oli tarinankertoja, joka sekoitti elokuvissaan ja haastatteluissaan todellisiin muistoihinsa paljon omasta mielikuvituksestaan. H\xc3\xa4n sanoikin, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen elokuvissaan "kaikki ja ei mik\xc3\xa4\xc3\xa4n" oli omael\xc3\xa4m\xc3\xa4kerrallista, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n lopulta en\xc3\xa4\xc3\xa4 kyennyt itsek\xc3\xa4\xc3\xa4n sanomaan, mik\xc3\xa4 todella oli tapahtunut ja mink\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli vain keksinyt._NEWLINE_Fellinin Casanova vuodelta 1976 tuo uudelleen hetkeksi n\xc3\xa4ytteille Satyriconin mahtailevan ja suurieleisen barokin. Fellinin intiimi ja tunnustuksellinen elokuvakerronta saa jatkoa arvoituksellisessa televisioelokuvassa Orkesteriharjoitus vuonna 1979. My\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4 elokuva p\xc3\xa4\xc3\xa4si television lis\xc3\xa4ksi elokuvateattereihin._NEWLINE_Fellinin liioitteleva ja ylenpalttisuudessaan kriittinen elokuvataide sai jatkoa vuonna 1980, kun valmistui Naisten kaupunki, p\xc3\xa4\xc3\xa4osassa j\xc3\xa4lleen ohjaajan alter ego Marcello Mastroianni. Belle \xc3\x89poquen loppua, oopperan suurien diivojen mahtavuutta, valtamerih\xc3\xb6yryjen suuruuden aikaa ja Euroopan tiet\xc3\xa4 kohden ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyst\xc3\xa4 kuvataan elokuvassa Fellinin Laiva, joka valmistui vuonna 1983. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 elokuva on kunnianosoitus myk\xc3\xa4lle elokuvalle, sen mestareille ja taidokkaalle henkil\xc3\xb6ohjaukselle. Fellinin Laiva on todellinen hautajaisooppera, niin er\xc3\xa4\xc3\xa4lle historian aikakaudelle kuin tavallaan my\xc3\xb6s Fellinille itselleenkin._NEWLINE_Fellinin Laivan j\xc3\xa4lkeen Fellini ohjasi pienimuotoiset ja intiimit elokuvat Ginger ja Fred (1985) ja Haastattelu (1987)._NEWLINE_Fellinin viimeiseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt elokuva on La voce della luna (1990). Se ei saanut Yhdysvaltain ensi-iltaa, ja se on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt melko tuntemattomaksi.\n_START_SECTION_\nViimeiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nViimeisen elokuvansa j\xc3\xa4lkeen Fellini ohjasi viel\xc3\xa4 vuonna 1992 televisiomainoksen Banca di Romalle. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin vuonna 1993 Oscar-palkinto el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Saman vuoden kes\xc3\xa4kuussa Fellinille tehtiin ohitusleikkaus. Elokuussa h\xc3\xa4n sai aivohalvauksen ja kaksi kuukautta my\xc3\xb6hemmin toisen. H\xc3\xa4n kuoli 31. lokakuuta 1993. H\xc3\xa4net haudattiin Riminiin.\n_START_SECTION_\nArvostus, palkinnot ja vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nFederico Fellinin elokuvat esiintyv\xc3\xa4t useiden huippuohjaajien suosikkielokuvien listoilla. Vuonna 2012 tehdyss\xc3\xa4 kyselyss\xc3\xa4 omaan top-10:eens\xc3\xa4 Fellinin elokuvia nostivat esimerkiksi Woody Allen (Amarcord ja 8\xc2\xbd), Francis Ford Coppola (Vetelehtij\xc3\xa4t), Guillermo del Toro (8\xc2\xbd) ja Martin Scorsese (8\xc2\xbd). Tunnetun elokuvakriitikon Roger Ebertin top-10-listalla Fellinin elokuvista on Ihana el\xc3\xa4m\xc3\xa4._NEWLINE_Fellinille my\xc3\xb6nnettiin vuonna 1993 Oscar-palkinto h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Nelj\xc3\xa4 Fellinin elokuvaa voitti parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon: La Strada (1956), Cabirian y\xc3\xb6t (1957), 8\xc2\xbd (1963) ja Amarcord (1974). Fellinin elokuville my\xc3\xb6nnettiin Oscarien lis\xc3\xa4ksi satoja muitakin elokuva-alan palkintoja._NEWLINE_Fellinin elokuvat ovat vaikuttaneet useiden h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seuranneiden ohjaajien t\xc3\xb6ihin. Vetelehtij\xc3\xb6iden asetelmaa ovat mukailleet esimerkiksi George Lucas (Svengijengi \xe2\x80\x9962, 1972), Martin Scorsese (Sudenpes\xc3\xa4, 1973) ja Barry Levinson (Svengijengi vauhdissa j\xc3\xa4lleen, 1982).  Cabirian \xc3\xb6iden pohjalta Peter Stone k\xc3\xa4sikirjoitti musikaalin, jonka Bob Fosse ohjasi sek\xc3\xa4 teatteriin ett\xc3\xa4 elokuvaksi Sweet Charity (1969).'