b'\n_START_ARTICLE_\nUhrir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nUhrir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6ll\xc3\xa4 tarkoitetaan Suomen arkeologiassa hautauksetonta kivir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6t\xc3\xa4, josta l\xc3\xb6ytyy j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 uhrirituaaleista. Uhraamiseen viittaavat muun muassa el\xc3\xa4imenluut, palanut savi, saviastioiden palat, viljanjyv\xc3\xa4t ja rautakuona. Uhrir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6iden tunnistaminen on kuitenkin ongelmallista, sill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 ulkomuotonsa ett\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6ns\xc3\xa4 puolesta ne muistuttavat usein j\xc3\xa4te- ja raivausr\xc3\xb6ykki\xc3\xb6it\xc3\xa4. Muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6styyppi ajoitetaan yleens\xc3\xa4 rautakautiseksi, vaikka kansanperinne osoittaa erilaisiin r\xc3\xb6ykki\xc3\xb6ihin uhratun historiallisellakin ajalla._NEWLINE_Uhrir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6n voi ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 yksinkertaisimmillaan kivist\xc3\xa4 rakennettuna alttarina, jolla on uhrattu esivanhemmille ja haltijoille. Tunnetut uhrir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6t kuuluvat usein rautakautisten kalmistojen yhteyteen, mik\xc3\xa4 vahvistaa tulkintaa niiden kuulumisesta esi-is\xc3\xa4kulttiin. T\xc3\xa4llaiset kalmistojen yhteydess\xc3\xa4 olevat uhrir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6t keskittyv\xc3\xa4t Suomessa Etel\xc3\xa4-H\xc3\xa4meeseen ja Kokem\xc3\xa4enjoelle, mutta n\xc3\xa4it\xc3\xa4 tunnetaan my\xc3\xb6s Karjalasta. Suurin osa r\xc3\xb6ykki\xc3\xb6uhraukseen liittyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 perim\xc3\xa4tiedosta onkin per\xc3\xa4isin juuri Karjalasta, mik\xc3\xa4 selittyy sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 tiet\xc3\xa4j\xc3\xa4laitos ja monet muualla Suomessa katkenneet perinteet jatkuivat alueella pisimp\xc3\xa4\xc3\xa4n kristinuskon tulon j\xc3\xa4lkeen.'