b'\n_START_ARTICLE_\nRisto Rytin muistomerkki\n_START_SECTION_\nTeoksen kuvaus\n_START_PARAGRAPH_\nTyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n konstruktivistinen ja minimalistisia piirteit\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4 pronssiveistos muodostuu yksinkertaisia geometrisia muotoja noudattavista, kulmikkaista ja sile\xc3\xa4pintaisista palkeista. Kokonaisuus on kuusi metri\xc3\xa4 korkea ja kolmetoista metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Se koostuu kahdesta erillisest\xc3\xa4 osasta, jotka on sijoitettu suoraan nurmikolle ilman jalustaa siten, ett\xc3\xa4 niiden voi kuvitella jatkuvan ja yhtyv\xc3\xa4n maan alla. Veistoksen jyrkkien k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sten on tarkoitus kuvata vertauskuvallisesti Rytin presidenttikauden vaikeita p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Teoksen n\xc3\xa4enn\xc3\xa4inen kasvaminen suoraan maasta kuvaa sit\xc3\xa4, miten Rytin el\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli sidoksissa Suomeen. Maata vasten olevassa palkissa lukee kohokirjaimin \xe2\x80\x9dRisto Ryti 1889\xe2\x80\x931956\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 tuomitun Risto Rytin virallinen muistaminen oli kylm\xc3\xa4n sodan ajan Suomessa rajoitettua, joten Ryti sai valtiollisen muistomerkin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin vasta 1990-luvulla. Holkerin hallitus asetti tammikuussa 1989 toimikunnan pohtimaan silloin puuttuneiden kolmen entisen presidentin eli Rytin, Relanderin ja Kekkosen virallisten muistomerkkien sijoituspaikkoja Helsingiss\xc3\xa4. Rytin muistomerkin piti olla valmis h\xc3\xa4nen syntym\xc3\xa4ns\xc3\xa4 105-vuotisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, helmikuussa 1994. Jo vuosikymmeni\xc3\xa4 aiemmin pystytetyt St\xc3\xa5hlbergin, Svinhufvudin, Kallion, Mannerheimin ja Paasikiven muistomerkit ovat kaikki n\xc3\xa4k\xc3\xb6et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 Eduskuntatalosta, mutta Rytin muistomerkin sijoituspaikka valittiin hieman kauempaa T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Veistoskilpailu julistettiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1990 ja siihen l\xc3\xa4hetettiin 130 ehdotusta. Valtioneuvoston kanslia asetti virallisen Rytin muistomerkkitoimikunnan maaliskuussa 1991. Kilpailun voittajaksi valittiin marraskuussa 1991 Veikko Myllerin ehdotus Vastuun vuodet. Sen abstraktia muotokielt\xc3\xa4 pidettiin yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4, koska Myller oli t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen tunnettu p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa figuratiivisista veistoksista. Jaetulle toiselle sijalle asetettiin Niels Haukelandin, Pekka Kauhasen ja Hannu Sirenin ehdotukset._NEWLINE_Veistoskilpailun lopputulos her\xc3\xa4tti laajan julkisen keskustelun. Yleisen mielipiteen v\xc3\xa4itettiin olevan ei-esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 muistomerkki\xc3\xa4 vastaan, koska se ei her\xc3\xa4tt\xc3\xa4isi kansalaisissa kunnioitusta. Yleis\xc3\xb6nosastokirjoituksissa vaadittiin Rytille n\xc3\xa4k\xc3\xb6ispatsasta. Joulukuussa 1991 Helsingin kaupunginvaltuustolle esitettiin Georg C. Ehrnroothin johdolla 23 kaupunginvaltuutetun allekirjoittama valtuustokysely, jossa vaadittiin muistomerkkikilpailun uusimista. Kirjailija Helvi H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isen, kirjailija Inkeri Kilpisen ja lehtori  Irja Pajari-Tikkasen aloitteesta perustettu, \xe2\x80\x9dRisto Ryti -ryhm\xc3\xa4ksi\xe2\x80\x9d itse\xc3\xa4\xc3\xa4n kutsunut liike julkisti vappuaattona 1992 saman asian puolesta adressin, jonka allekirjoitti 146 tunnettua julkisuuden henkil\xc3\xb6\xc3\xa4, joukossa poliitikkoja ja taiteilijoitakin. Aihetta tutkineen taidehistorioitsija Tuuli L\xc3\xa4hdesm\xc3\xa4en mukaan varsinkin iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4lehdist\xc3\xb6 ruokki kiistaa korostamalla vastakkainasettelua abstraktia muistomerkki\xc3\xa4 puolustaneiden taideasiantuntijoiden ja n\xc3\xa4k\xc3\xb6ispatsasta vaatineiden kansalaisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Julkisen paineen vuoksi Helsingin kaupunginhallitus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti toukokuussa 1992 t\xc3\xa4p\xc3\xa4r\xc3\xa4sti \xc3\xa4\xc3\xa4nin 8\xe2\x80\x937 hyl\xc3\xa4t\xc3\xa4 kilpailun voittajaehdotuksen, mutta valtioneuvoston kanslia ilmoitti, ettei kaupungilla ollut oikeutta puuttua valtioneuvoston tilaaman muistomerkin sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xb6n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen muun muassa Suomen taiteilijaseura, Suomen Kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4liitto ja 45 kaupunginvaltuutettua vetosivat Myllerin ehdotuksen toteuttamisen puolesta. Kaupunginhallitus peruutti p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 marraskuussa 1992 j\xc3\xa4lleen \xc3\xa4\xc3\xa4nin 8\xe2\x80\x937, kun yksi edustaja \xc3\xa4\xc3\xa4nesti toisin varamiehens\xc3\xa4 edellisell\xc3\xa4 kerralla._NEWLINE_Rytin muistomerkille toivottiin my\xc3\xb6s parempaa sijoituspaikkaa. Monissa ehdotuksissa mainittiin toivottavana sijaintina S\xc3\xa4\xc3\xa4tytalon edusta Kruununhaassa, koska silloin patsaan edess\xc3\xa4 olisi Suomen Pankki, jossa Ryti teki p\xc3\xa4\xc3\xa4osan el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja sen takana S\xc3\xa4\xc3\xa4tytalo, jossa sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynti pidettiin. Teoksen ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6n ja sijoituspaikan ohella keskusteltiin jonkin verran siit\xc3\xa4, oliko muistomerkin pystytt\xc3\xa4minen Rytille lainkaan sopivaa. Esimerkiksi Suomen Kommunistisen Puolueen Pakilan-osasto ilmoitti vastustavansa koko muistomerkki\xc3\xa4, koska Ryti oli presidenttin\xc3\xa4 vienyt Suomen liittoon Hitlerin kanssa. Rytin muistomerkist\xc3\xa4 k\xc3\xa4yty kiista oli 1990-luvun kiivain julkista taideteosta koskenut debatti Suomessa._NEWLINE_Tilaussopimus kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Myllerin kanssa allekirjoitettiin joulukuussa 1992, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen kiista rauhoittui. Muistomerkki valmistettiin Herttoniemen taidevalimossa, jossa se hitsattiin kasaan kahdestakymmenest\xc3\xa4 erillisest\xc3\xa4 kappaleesta. Se paljastettiin 30. syyskuuta 1994. Paljastuspuheen piti tasavallan presidentti Martti Ahtisaari. Rytin muistomerkin kanssa samanaikaisesti alulle pannuista kahdesta muusta suunnitelmasta Relanderin muistomerkki toteutui vuonna 1996 ja Kekkosen muistomerkki vuonna 2000._NEWLINE_Risto Rytin muistomerkki on puhuttanut jonkin verran my\xc3\xb6s pystytt\xc3\xa4misens\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen. Iltalehden vuonna 2008 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lukija\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4 se valittiin Helsingin rumimmaksi patsaaksi.\n_START_SECTION_\nRytin muut muistomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin muistomerkin ohella Rytille on pystytetty n\xc3\xa4k\xc3\xb6ispatsaat Huittisiin vuonna 1979 ja Poriin vuonna 2009.'