b'\n_START_ARTICLE_\nHakassia\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nHakassian pinta-alasta noin 65 prosenttia on vuoristoa ja loput kumpuilevaa tasankoa. Hakassian korkein vuori on Karago\xc5\xa1, joka ylt\xc3\xa4\xc3\xa4 2 930 metrin korkeuteen. Tasangot keskittyv\xc3\xa4t maan it\xc3\xa4rajalla virtaavan Jenisein ja sen lis\xc3\xa4joen Abakanin laaksoihin. Muita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 jokia ovat Obin vesist\xc3\xb6alueeseen kuuluvat Tom, Beliy, Iius ja T\xc5\xa1ernyi Iius. Alueen j\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 suurimmat ovat makeavetiset T\xc5\xa1ernoe, Fyrkal ja Itkul\xe2\x80\x99 sek\xc3\xa4 suolaj\xc3\xa4rvet Bele ja \xc5\xa0ira. Tasankojen arokasvillisuus vaihtuu mets\xc3\xa4ksi vuoristoja kohti ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4. Yli 40\xc2\xa0% maan pinta-alasta on metsien peitossa. Yleisimm\xc3\xa4t puulajit ovat sembram\xc3\xa4nty ja lehtikuusi.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHakassian v\xc3\xa4kiluku on 586 000 (1996), joista alkuper\xc3\xa4isv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 hakasseja on vain 11,1\xc2\xa0%. Maan suurin etninen ryhm\xc3\xa4 on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset 79,5\xc2\xa0%. Lis\xc3\xa4ksi on ukrainalaisia 2,3\xc2\xa0%, saksalaisia 2,0\xc2\xa0% ja muita 5,1\xc2\xa0% (koostuu 113 etnisest\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4). Hakassit ovat viidest\xc3\xa4 heimosta koostuva turkkilais-tataarilainen kansa. Eri heimojen murteet eroavat toisistaan aika lailla,t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta hakasseille on luotu yhteinen kirjakieli._NEWLINE_Suurin kaupunki on p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Abakan, jossa asuu 166 500 ihmist\xc3\xa4. Abakanin lis\xc3\xa4ksi maassa on vain 4 muuta kaupunkia, joista suurimmat ovat T\xc5\xa1ernogorsk (79 300 as.) ja Sajanogorsk (56 200 as.).\n_START_SECTION_\nHallinnollinen jako\n_START_PARAGRAPH_\nHakassia on jaettu hallinnollisesti 5 kaupunkialueeseen ja 8 piiriin.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nHakassit ovat olleet perinteisesti paimentolaisia ja yh\xc3\xa4 viel\xc3\xa4kin 2/3 heist\xc3\xa4 saa elantonsa maito- ja lihakarjan sek\xc3\xa4 lampaiden kasvatuksesta. Lis\xc3\xa4ksi Hakassiassa viljell\xc3\xa4\xc3\xa4n maata ja kasvatetaan siipikarjaa. Tasavallan mets\xc3\xa4varoista johtuen p\xc3\xa4\xc3\xa4teollisuudenalat ovat mets\xc3\xa4- ja puunjalostusteollisuus. Lis\xc3\xa4ksi on elintarviketeollisuutta ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6energian tuotantoa. Vuoriteollisuus tuottaa kivihiilt\xc3\xa4, rautaa, v\xc3\xa4rimetalleja ja marmoria. Lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4siteollisuus on s\xc3\xa4ilynyt Hakasiassa hyvin._NEWLINE_Maan liikenteellisen\xc3\xa4 keskuksena on p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Abakan, josta on hyv\xc3\xa4t tie- ja lentoyhteydet. Abakanista on rautatieyhteys pohjoiseen At\xc5\xa1inskiin, it\xc3\xa4\xc3\xa4n Tai\xc5\xa1etiin ja l\xc3\xa4nteen Novokuznetskiin.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHakassien esi-isien asuinalue oli kirgiisien vaikutuksen alaisena 500-luvulta l\xc3\xa4htien. Kirgiisien valta oli kuitenkin vaihtelevaa. Kuten muutkin l\xc3\xa4hialueiden kansat, hakassitkin joutuivat mongolien valtaan 1200-luvulla. Turkkilais-tataarilaiset hakassit sekoittuivat mongolien kanssa ja n\xc3\xa4in syntyiv\xc3\xa4t nykyiset hakassit, jotka jakaantuvat viiteen eri heimoon._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 otti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n Kirgiisien maana tai Khongorain nimell\xc3\xa4 tunnetun alueen haltuunsa 1700-luvulla. Jonkun verran hakasseista luopui paimentolaisel\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ja monet k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytettiin kristinuskoon. Alueelle perustettiin kultakaivoksia, jolloin alueelle alkoi muuttaa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4. Hakasseja kutsuttiin Abakanin tai Minusinskin tataareiksi, kunnes Neuvostoliiton alkuaikoina hakassien viidelle heimolle annettiin virallinen yhteisnimi hakassit._NEWLINE_Hakassien kansallinen piirikunta perustettiin 1923 ja siit\xc3\xa4 tuli Hakassien autonominen alue 20. lokakuuta 1930, joka oli hallinnollisesti osa Krasnojarskin aluepiiri\xc3\xa4. Neuvostoliiton ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4mispolitiikasta huolimatta paikallinen kulttuuri s\xc3\xa4ilyi. Esimerkiksi \xc5\xa1amaanit paransivat edelleen sairaita. Neuvostoliiton hajoamisprosessin k\xc3\xa4ynnistytty\xc3\xa4 Hakassian autonominen piirikunta julistautui tasavallaksi vuonna 1991. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Hakassia ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 kuulunut Krasnojarskin aluepiiriin.'