b'\n_START_ARTICLE_\nFredrik Vilhelm (Brandenburg)\n_START_SECTION_\nLapsuus ja nuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nFredrik Vilhelm syntyi aikana, jolloin Brandenburgin rajakreivikunta oli kolmikymmenvuotisen sodan taistelukentt\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 valtakaudella Brandenburg h\xc3\xa4vitettiin ja ry\xc3\xb6stettiin sodassa toistuvasti ja osissa maata raivosi t\xc3\xa4ysi anarkia. Koko kreivikunnan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 puolet kuoli sodan seurauksena, sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 asukkaita oli 600\xc2\xa0000\xe2\x80\x93700\xc2\xa0000. Kuolleisuus vaihteli alueittain, koska suot ja vesist\xc3\xb6t suojelivat joitakin paikkakuntia armeijoiden ohimarsseilta. Sodan hirveydet vaikuttivat niin syv\xc3\xa4sti asujaimistoon, ett\xc3\xa4 vanhat muurit ja muut rakennukset kadottivat entiset nimens\xc3\xa4 ja ne tunnettiin \xe2\x80\x9druotsalaisten muureina\xe2\x80\x9d. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n vaikutti se, ett\xc3\xa4 autioituneille maille muutti asukkaita Brandenburgin ulkopuolelta, muun muassa Holsteinista. Sama ilmi\xc3\xb6 esiintyi muuallakin Saksassa. Perikato sai my\xc3\xb6hemmin myyttiset mittasuhteet kansan mieless\xc3\xa4. Fredrik Vilhelmin tuoma suuruuden aika oli sen vastakohta: historiankirjoituksessa korostettiin viel\xc3\xa4 1800-luvun lopullakin, kuinka \xe2\x80\x9dharvoin historiassa lankeaa yht\xc3\xa4 kirkas valo niin synkkien varjojen j\xc3\xa4lkeen\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Fredrik Vilhelm vietti suurimman osan lapsuudestaan k\xc3\xbcstrinil\xc3\xa4isess\xc3\xa4 linnoituksessa, johon h\xc3\xa4net oli l\xc3\xa4hetetty sotaa pakoon. Nuori vallanperij\xc3\xa4 sai koulutuksen kieliss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sellaisissa teknisiss\xc3\xa4 taidoissa kuin piirustuksessa, geometriassa ja linnoitusopissa. Opintojen lomassa h\xc3\xa4n osallistui mets\xc3\xa4stykseen. Fredrik Vilhelmille opetettiin my\xc3\xb6s puolaa, jotta h\xc3\xa4n kykenisi hoitamaan suhteita Puolan kuninkaan kanssa, jonka l\xc3\xa4\xc3\xa4nitykseen Preussin herttuakunta kuului._NEWLINE_Vuonna 1634 ruotsalaiset ja Habsburgien keisarilliset sotajoukot h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t yh\xc3\xa4 vuorotellen Brandenburgia. Kun yhteenotot kiihtyiv\xc3\xa4t ja ruhtinaskunnassa levisi kulkutauteja, p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin 14-vuotias Fredrik Vilhelm siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 sukulaistensa luo rauhaisaan Hollannin tasavaltaan, jossa h\xc3\xa4n vietti seuraavat nelj\xc3\xa4 vuotta. Oppivuodet Alankomaissa vahvistivat Fredrik Vilhelmin kalvinistista uskonk\xc3\xa4sityst\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli ensimm\xc3\xa4inen Brandenburgin vaaliruhtinas, jonka molemmat vanhemmat olivat kalvinisteja. H\xc3\xa4nen isois\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Juhana Sigismund oli k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt luterilaisesta kalvinistiksi vuonna 1618._NEWLINE_Alankomaissa Fredrik Vilhelm omaksui paikallisen kielen ja opiskeli lakia, historiaa ja politiikkaa Leidenin yliopistossa, joka oli kuuluisa uusstoalaisuudestaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaikutti suuresti prinssin k\xc3\xa4sityksiin vallank\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4: opetuksessa painotettiin lainmukaisuutta, valtion asemaa j\xc3\xa4rjestyksen takaajana ja hallitsijan velvollisuuksia. Alankomaat oli tuolloin taistellut itsen\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4\xc3\xa4n menestyksellisesti yli kuusikymment\xc3\xa4 vuotta Espanjaa vastaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli pakottanut hollantilaiset kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n modernin, j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyneen armeijan, jota Fredrik Vilhelmin oli mahdollista tarkkailla l\xc3\xa4helt\xc3\xa4. Koko valtakautensa ajan Fredrik Vilhelm pyrki uudistamaan ruhtinaskuntaansa ja sen armeijaa Hollannissa n\xc3\xa4kem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 esimerkin mukaan.\n_START_SECTION_\nValtakausi\n_START_PARAGRAPH_\nFredrik Vilhelm seurasi is\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Brandenburgin hallitsijana vuonna 1640. Valtakaudellaan h\xc3\xa4n ryhtyi aktiiviseen ja opportunistiseen ulkopolitiikkaan ja uudisti maansa armeijan ja talouden perusteellisesti._NEWLINE_Vaaliruhtinas oli monarkin itsevaltiuden kannattaja, joka taisteli s\xc3\xa4\xc3\xa4tyjen valtaa vastaan ja keskitti Brandenburg-Preussin hallinnon. H\xc3\xa4n oli harras kalvinisti, joka uskoi saaneensa valtansa Jumalalta. Fredrik Vilhelm halusi tehd\xc3\xa4 maastaan \xe2\x80\x9dsuurenmoisen\xe2\x80\x9d (ransk. formidable), mik\xc3\xa4 vaati maantieteellisesti hajanaisen personaaliunionin valtioel\xc3\xa4m\xc3\xa4n keskeisten osasten yhdenmukaistamista.\n_START_SECTION_\nUlkopolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nFredrik Vilhelmin motto kuului: \xe2\x80\x9dRauha ravitsee, sota kuluttaa.\xe2\x80\x9d Koska kuningas oli saanut valtansa Jumalalta, tuli h\xc3\xa4nen hallita kymmenen k\xc3\xa4skyn mukaisesti ja varjella ja levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 puhdasta oppia. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Fredrik Vilhelm ei kuitenkaan voinut seurata mottoaan ja l\xc3\xa4hetysk\xc3\xa4sky\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hallitsijatestamentissaan h\xc3\xa4n ohjeistaa poikaansa, ettei suurissakaan vaikeuksissa tule pysy\xc3\xa4 vaiti, koska muuten oma maa muuttuu n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ksi, \xe2\x80\x9djolla n\xc3\xa4ytell\xc3\xa4\xc3\xa4n tragediaa\xe2\x80\x9d. Testamentin perusteella Fredrik Vilhelmin on tulkittu olleen realisti, joka ymm\xc3\xa4rsi, ettei saksalainen pikkuvaltio voisi ratkaista sodan ja rauhan kysymyksi\xc3\xa4 yksin ja ett\xc3\xa4 sen arvovalta edellytt\xc3\xa4isi voimaa ja tahtoa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4._NEWLINE_Fredrik Vilhelmin onnistui est\xc3\xa4\xc3\xa4 Ruotsia saamasta koko Pommeria, johon h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli perint\xc3\xb6oikeus, kolmikymmenvuotisen sodan vuonna 1648 p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neess\xc3\xa4 Westfalenin rauhassa. Rauhassa Brandenburgille luovutettiin v\xc3\xa4h\xc3\xa4arvoisia osia Taka-Pommerista. Fredrik Vilhelm sai lis\xc3\xa4ksi ranskalaisten my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikutuksella korvaukseksi Camminin, Halberstadtin, Magdeburgin ja Mindenin hiippakunnat. Magdeburg tosin siirtyi Brandenburgille vasta 1680, jolloin hiippakunnan hallitsija, saksilainen prinssi August kuoli. _NEWLINE_Pohjan sodassa (1655\xe2\x80\x931661) Fredrik Vilhelm hankki Preussin herttuakunnalle itsen\xc3\xa4isyyden. Brandenburg taisteli aluksi Ruotsin puolella Puolaa vastaan ja voitti ruotsalaisten kanssa Varsovan taistelun (1656), mutta vaihtoi sitten leiri\xc3\xa4. Olivan rauha (1660), joka p\xc3\xa4\xc3\xa4tti sodan Brandenburgin osalta, irrotti lopullisesti Preussin Puolan l\xc3\xa4\xc3\xa4ninherruudesta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Pyh\xc3\xa4n saksalais-roomalaisen valtakunnan keisari oli Fredrik Vilhelmin ainoa l\xc3\xa4\xc3\xa4ninherra._NEWLINE_Ranskan\xe2\x80\x93Hollannin sodassa (1672\xe2\x80\x931679) Brandenburg soti ensin Ranskaa vastaan, mutta siirtyi tukemaan Ludvig XIV:t\xc3\xa4 turvatakseen maaomistuksensa Klevess\xc3\xa4. Fredrik Vilhelm saavutti sodassa sotilaallista mainetta, kun brandenburgilaiset l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t ruotsalaiset joukot Fehrbellinin taistelussa (1675). Jo aikalaiset ylistiv\xc3\xa4t taistelua legendaariseksi \xe2\x88\x92 Fredrik Vilhelm itse piti sen lopputulosta Jumalan tahtona. Fehrbellinin j\xc3\xa4lkeen Fredrik Vilhelmi\xc3\xa4 alettiin kutsua \xe2\x80\x9dSuureksi vaaliruhtinaaksi\xe2\x80\x9d.'