b'\n_START_ARTICLE_\nEncyclop\xc3\xa9die\n_START_PARAGRAPH_\nEncyclop\xc3\xa9die, ou dictionnaire raisonn\xc3\xa9 des sciences, des arts et des m\xc3\xa9tiers (suom. Ensyklopedia, eli perusteltu sanakirja tieteist\xc3\xa4, taiteista ja taidoista) oli varhainen Ranskassa vuodesta 1751 alkaen julkaistu tietosanakirja. Sen viimeiset osat julkaistiin vuonna 1772._NEWLINE_Vuosien 1782 ja 1832 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 julkaistiin laajennettu 66 osaa k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nyt painos. Se oli 1800-luvun yksi suurimpia ja huomattavimpia kirjallisia hankkeita. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajalleen j\xc3\xa4ttim\xc3\xa4isen teoksen teko ty\xc3\xb6llisti tuhat ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4 ja 2\xc2\xa0250 avustajaa. Teoksesta otettiin 4\xc2\xa0250 kappaleen painos \xe2\x80\x93 luku oli suuri 1800-luvun teokselle, sill\xc3\xa4 tuolloin painosm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ylittiv\xc3\xa4t harvoin 1\xc2\xa0500 kappaletta. Encyclop\xc3\xa9die maksoi 1\xc2\xa0000 livre\xc3\xa4 aikana, jolloin palvelijattaren vuosipalkka oli kolmekymment\xc3\xa4 livre\xc3\xa4, ammattity\xc3\xb6miehen sata livre\xc3\xa4 ja kirkkoherran viisisataa livre\xc3\xa4._NEWLINE_Encyclop\xc3\xa9diella oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa siin\xc3\xa4 \xc3\xa4lyllisess\xc3\xa4 kuohunnassa, joka johti lopulta Ranskan vallankumoukseen. Sen tekij\xc3\xb6ill\xc3\xa4 oli kaksi p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4: luonnontieteellisen maailmankuvan ja tieteen saavutusten esitteleminen sek\xc3\xa4 valistusaatteen levitt\xc3\xa4minen taikauskon tilalle.\n_START_SECTION_\nTeoksen synty\n_START_PARAGRAPH_\nEncyclop\xc3\xa9die sai alkunsa brittil\xc3\xa4isen Ephraim Chambersin Cyclopaedian ranskankielisest\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksest\xc3\xa4. K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen teki Ranskassa asunut englantilainen John Mills. H\xc3\xa4n aloitti ty\xc3\xb6n vuonna 1743 ja sai sen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen vuonna 1745. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 auttoi saksalainen Gottfried Sellius, joka oli asettunut Pariisiin toimittuaan sit\xc3\xa4 ennen professorina Hallessa ja G\xc3\xb6ttingeniss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nViisiosainen esiversio\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xb6sty\xc3\xb6n tekij\xc3\xa4t pyysiv\xc3\xa4t kuninkaallista kirjanpainajaa Andr\xc3\xa9 Le Bretonia julkaisemaan teoksen ja ottamaan huomioon Ranskan lait, joihin he ulkomaalaisina eiv\xc3\xa4t olleet perehtyneet, sek\xc3\xa4 pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n teokselle kuninkaallista painolupaa. Le Breton hankki luvan, mutta ainoastaan omiin nimiins\xc3\xa4. Mills valitti t\xc3\xa4st\xc3\xa4, ja Le Bretonin t\xc3\xa4ytyi my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 muodollisesti, ett\xc3\xa4 lupa kuului Millsille. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ei kuitenkaan ollut merkityst\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Le Breton piti edelleen huolen siit\xc3\xa4, ettei Mills tuntenut kaikkia lain kiemuroita painamiseen liittyen. Mills my\xc3\xb6ntyi antamaan osan oikeudesta Le Bretonille, ja niin toukokuussa 1745 kirja saatiin painosta nimell\xc3\xa4 Encyclop\xc3\xa9die ou dictionnaire universel des arts et des sciences. Siin\xc3\xa4 oli nelj\xc3\xa4 osaa, viides kuvasivuista koostunut osa, sek\xc3\xa4 sanasto tai luettelo artikkeleista ranskaksi, latinaksi, saksaksi, italiaksi ja espanjaksi ja edelleen hakemisto n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kielist\xc3\xa4 ranskaan niin, ett\xc3\xa4 mik\xc3\xa4 tahansa artikkeli oli l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4viss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKunnianhimoisempi suunnitelma\n_START_PARAGRAPH_\nJean Paul de Gua de Malves, Ranskan collegen filosofian professori, alkoi osallistua toimittamiseen l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 korjatakseen virheit\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4t\xc3\xa4kseen uusia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4. H\xc3\xa4n esitti kuitenkin teoksen l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ydellist\xc3\xa4 uudelleenkirjoittamista, ja hankki avuksi useita oppineita miehi\xc3\xa4 ja taiteilijoita. N\xc3\xa4ihin kuuluivat muun muassa Louis, Condillac, Jean le Rond d\xe2\x80\x99Alembert ja Denis Diderot. Kustantajat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan pit\xc3\xa4neet h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tarpeeksi maineikkaana, jotta se olisi taannut menestyksen. N\xc3\xa4in he vetiv\xc3\xa4t luottamuksensa takaisin ja vastustivat usein de Guan suunnitelmia liian kalliina. De Gua kyll\xc3\xa4styi riitoihin ja luopui teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4._NEWLINE_Julkaisijat antoivat johtoteht\xc3\xa4v\xc3\xa4n Diderot\xe2\x80\x99lle. H\xc3\xa4nen suosituksenaan toimi h\xc3\xa4nen hyv\xc3\xa4n vastaanoton saanut kuusiosainen teoksensa Dictionnaire universel de m\xc3\xa9decine (Pariisi 1746\xe2\x80\x931748). Se oli k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s Robert Jamesin teoksesta A Medicinal Dictionary, jonka ranskannos oli tehty Eidousin ja Fran\xc3\xa7ois-Vincent Toussaintin avustuksella. _NEWLINE_Diderot\xe2\x80\x99lle ehdotettiin, ett\xc3\xa4 teoksesta teht\xc3\xa4isiin luonteeltaan samanlainen. H\xc3\xa4n kuitenkin suostutteli kustantajat siihen, ett\xc3\xa4 teoksesta teht\xc3\xa4isiin paljon omaper\xc3\xa4isempi ja kattavampi. Diderot palkkasi nuoren matemaatikon d\xe2\x80\x99Alembertin vastaamaan matematiikkaa k\xc3\xa4sittelevist\xc3\xa4 artikkeleista. Artikkelien kirjoittajina oli suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 eri alojen asiantuntijoita._NEWLINE_Vuonna 1750 teoksen koko nimi oli Encyclop\xc3\xa9die, ou Dictionnaire raisonn\xc3\xa9 des sciences, des arts et des m\xc3\xa9tiers, par une soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 de gens de lettres, mis en ordre par M. Diderot de l\xe2\x80\x99Acad\xc3\xa9mie des Sciences et Belles-Lettres de Prusse, et quant \xc3\xa0 la partie math\xc3\xa9matique, par M. d\xe2\x80\x99Alembert de l\xe2\x80\x99Acad\xc3\xa9mie royale des Sciences de Paris, de celle de Prusse et de la Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 royale de Londres. Otsikkosivua muutettiin sit\xc3\xa4 mukaa kun d\xe2\x80\x99Alembert p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 otsikkoon uusia m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nEncyclop\xc3\xa9die k\xc3\xa4sitti 28 osaa, 71\xc2\xa0818 artikkelia ja 2\xc2\xa0885 kuvaa. D\xe2\x80\x99Alembert j\xc3\xa4tti projektin ennen sen valmistumista, ja viimeiset osat olivat puhtaasti Diderot\xe2\x80\x99n tuotteita. Monet Ranskan valistusajan tunnetuimmista henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4 osallistuivat tietosanakirjan tekemiseen, mukaan lukien Voltaire, Rousseau ja Montesquieu.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6n tavoitteet\n_START_PARAGRAPH_\nTietosanakirjan kirjoittajat halusivat, ett\xc3\xa4 se tuhoaisi taikauskon ja tarjoaisi p\xc3\xa4\xc3\xa4syn inhimilliseen tietoon. _NEWLINE_Sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n se oli valistusajan tyypillisen ajattelun ja uskomusten yhteenveto. Kirja oli my\xc3\xb6s suunnaton kooste aikansa tekniikasta, ja se kuvasi perinteisi\xc3\xa4 k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isten ty\xc3\xb6kaluja ja menetelmi\xc3\xa4. Suuri osa tiedosta oli otettu teoksesta Descriptions des Arts et M\xc3\xa9tiers._NEWLINE_Neutraalin tiedon lis\xc3\xa4ksi teokseen oli kuitenkin my\xc3\xb6s piilotettu huomattava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kritiikki\xc3\xa4 yhteiskuntaj\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4 kohtaan. Tuohon aikaan julkaisut sensuroitiin tarkasti. Kirjoittajien oli piilotettava kritiikkins\xc3\xa4 neutraaleihin hakusanoihin niin, ett\xc3\xa4 lukijaa opastettiin siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n hakusanoista toiseen, ja samalla selvisi kritisoitu asia ja kritiikin kohde. Menetelm\xc3\xa4 itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n oli selitetty hakusanassa Encyclop\xc3\xa9die. Kritiikin piilottamista tehtiin niinkin, ett\xc3\xa4 artikkeli oli teeskennellyn naiivi tai liioitteleva. Niinp\xc3\xa4 lapsen kuolemasta todettiin, ett\xc3\xa4 aidon kristityn on iloittava lapsensa kuolemasta, koska kuolema suo lapselle ikuisen autuuden. Nykyajan lukijan on joskus vaikea ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4llaisten lauseiden takana olevaa ajatusta._NEWLINE_Ancien r\xc3\xa9gimen Ranskassa teos sai aikaan suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n ristiriitoja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtui ennen kaikkea teoksen uskonnollisesta suvaitsevaisuudesta. Tietosanakirja ylisti protestanttisia ajattelijoita ja haastoi katolisuuden opit. Ensimm\xc3\xa4inen kriisi seurasi jo vuonna 1752, jolloin Sorbonnen yliopisto hyv\xc3\xa4ksyi apotti de Pradesin teologian alan v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjan, joka sittemmin julistettiin harhaoppiseksi. Syyn\xc3\xa4 pidettiin Encyclop\xc3\xa9dieta. Teoksen tuolloin ilmestyneet kaksi osaa takavarikoitiin ja niiden myyminen kiellettiin Sen syytettiin tuhoavan kuninkaallisen auktoriteetin, sek\xc3\xa4 saavan aikaan itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ajattelua, kapinahenke\xc3\xa4, tapojen turmelusta, uskonvastaisuutta ja ep\xc3\xa4uskoa. Ty\xc3\xb6 kuitenkin jatkui, sill\xc3\xa4 kirjalla oli monia korkea-arvoisia tukijoita. Jatko-osat toimitettiin tilaajille salaa, kun ne ilmestyiv\xc3\xa4t 1765. Takavarikoidut osat saatiin vapaaksi kuuden vuoden kuluttua.\n_START_SECTION_\nTiedon taksonomia\n_START_PARAGRAPH_\nEncyclop\xc3\xa9die esitteli inhimillisen tiedon esitysj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n, tiedon taksonomian eli jaottelun, jonka inspiraationa toimi Francis Baconin Advancement of Knowledge. Sen kolme p\xc3\xa4\xc3\xa4haaraa olivat \xe2\x80\x9dmuisti\xe2\x80\x9d eli historia, \xe2\x80\x9dj\xc3\xa4rki\xe2\x80\x9d eli filosofia ja \xe2\x80\x9dmielikuvitus\xe2\x80\x9d eli runous. On huomattavaa, ett\xc3\xa4 teologia on sijoitettu filosofian alaisuuteen, sill\xc3\xa4 keskiajalla asetelma oli toisin p\xc3\xa4in, eli filosofia oli sijoitettu teologian alaisuuteen. Historiantutkija Robert Darnton on katsonut, ett\xc3\xa4 uskonnon luokittelu inhimillisen j\xc3\xa4rjen alaisuuteen, sen sijaan ett\xc3\xa4 se olisi tiedon l\xc3\xa4hde itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n, oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 kirjaan liittyneiss\xc3\xa4 erimielisyyksiss\xc3\xa4. Voidaan my\xc3\xb6s havaita, ett\xc3\xa4 Science de Dieu, \xe2\x80\x9djumaluusoppi\xe2\x80\x9d, on sijoitettu ainoastaan muutaman haaran p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n aiheista Divination, \xe2\x80\x9dennustaminen\xe2\x80\x9d, ja Magie noire, \xe2\x80\x9dmusta magia\xe2\x80\x9d.'