b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen itsen\xc3\xa4istyminen\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen itsen\xc3\xa4istyminen oli tapahtumasarja, jonka tuloksena Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikuntaan vuodesta 1809 l\xc3\xa4htien kuulunut autonominen suuriruhtinaskunta vuonna 1917 muuttui itsen\xc3\xa4iseksi valtioksi.  Itsen\xc3\xa4istymismahdollisuuden k\xc3\xa4sittely Suomessa alkoi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1917. Itsen\xc3\xa4isyysjulistus hyv\xc3\xa4ksyttiin Suomen eduskunnassa 6. joulukuuta samana vuonna. Ennen Suomen itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4 maahan olivat vaikuttaneet sortovuodet, joiden aikana suomalaiset v\xc3\xa4hitellen menettiv\xc3\xa4t luottamuksensa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisariin Suomen erityisaseman turvaajana. Suomen itsen\xc3\xa4istyminen liittyi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana tapahtuneeseen mullistukseen: Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallankumoukseen, jossa keisarivalta kaatui. Suomelle itsen\xc3\xa4isyyden my\xc3\xb6nsi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 valtaan noussut bol\xc5\xa1evikkihallinto. Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n bol\xc5\xa1evikkijohtaja Vladimir Lenin tunnusti Suomen itsen\xc3\xa4isyyden, jolloin Suomen autonominen alue ei muodostunut osaksi Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemp\xc3\xa4\xc3\xa4 Neuvostoliittoa. Useimmat maat tunnustivat Suomen itsen\xc3\xa4isyyden vuosina 1918\xe2\x80\x931919. Suomen itsen\xc3\xa4iseksi julistamista edelsi sis\xc3\xa4inen taistelu valtalaista ja sit\xc3\xa4 seurasi kansaa jakanut Suomen sis\xc3\xa4llissota kev\xc3\xa4ttalvella 1918.\n_START_SECTION_\nVuoden 1742 Elisabetin manifesti\n_START_PARAGRAPH_\nMahdollisuus itsen\xc3\xa4iseen Suomen kuningaskuntaan mainittiin jo vuonna 1742 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarinna Elisabetin hattujen sodan aikana allekirjoittamassa Elisabetin manifestissa, mutta kun suomalaiset tarttuivat Elisabetin manifestin lupauksiin ja erin\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 yhteyksiss\xc3\xa4 todella pyrkiv\xc3\xa4t valmistelemaan Holsteinin herttuan valintaa maan hallitsijaksi, ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ja erikoisesti Elisabet eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 olleet aiheesta kiinnostuneita.\n_START_SECTION_\nSprengtportenin itsen\xc3\xa4isyyssuunnitelma\n_START_PARAGRAPH_\n1780-luvulla upseeri Georg Magnus (Yrj\xc3\xb6 Maunu) Sprengtporten suunnitteli Suomen itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4 Ruotsin valtakunnasta. Sprengtporten laati muun muassa itsen\xc3\xa4iselle Suomelle ensimm\xc3\xa4isen perustuslakiehdotuksen, joka olisi hyv\xc3\xa4ksytty s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 Suomen vapautumiskapinan yhteydess\xc3\xa4, mutta joka j\xc3\xa4i toteutumatta. Itsen\xc3\xa4isyyssuunnitelmat kariutuivat viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun Anjalan liiton kapinointi Ruotsin kuningasta vastaan ep\xc3\xa4onnistui._NEWLINE_Sprengtportenista kuitenkin tuli Suomen suuriruhtinaskunnan ensimm\xc3\xa4inen kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri.\n_START_SECTION_\nLokakuun vallankumous Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4liaikaisen hallituksen kukistuttua bol\xc5\xa1evikkien lokakuun vallankumouksessa marraskuussa 1917 Suomen poliittiset piirit jakautuivat toisella tavoin kahtia itsen\xc3\xa4isyyden tavoittelun suhteen. Porvarit halusivat nyt irtautua Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 mahdollisimman nopeasti. Heille oli kuitenkin ongelmallista, ett\xc3\xa4 ainoa jonkin tason neuvotteluihin kykenev\xc3\xa4 osapuoli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olivat neuvostovaltaan suuntautuneet bol\xc5\xa1evikit. Porvarit halusivat hakea itsen\xc3\xa4isyydelle tunnustuksen l\xc3\xa4nsimailta, kun taas sosialidemokraatit halusivat sen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n bol\xc5\xa1evikkihallitukselta. Ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tilanteessa eduskunta julistautui \xe2\x80\x9dtoistaiseksi\xe2\x80\x9d korkeimman vallan haltijaksi 15. marraskuuta. Svinhufvud kokosi itsen\xc3\xa4isyysmiehist\xc3\xa4 uuden senaatin eli hallituksen, joka aloitti toimintansa 27. marraskuuta ja asetti t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi tavoitteekseen itsen\xc3\xa4isyyden pikaisen toteuttamisen.\n_START_SECTION_\nSaksan kannustus\n_START_PARAGRAPH_\nSvinhufvud ja itsen\xc3\xa4isyysaktivistit halusivat sitoa Suomen itsen\xc3\xa4isyyden erityisesti Saksan tukeen, sill\xc3\xa4 se oli selv\xc3\xa4sti voittanut it\xc3\xa4rintaman sodan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan. Saksa oli tukenut j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikett\xc3\xa4, ja elokuussa 1917 Saksan armeijan p\xc3\xa4\xc3\xa4majoitusmestari Erich Ludendorff p\xc3\xa4\xc3\xa4tti toimittaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4 aseita suomalaisille separatisteille. Suomen senaatin edustajan Edvard Hjeltin vieraillessa Saksan p\xc3\xa4\xc3\xa4majassa 26. marraskuuta kenraali Ludendorff rohkaisi suomalaisia julistamaan maansa itsen\xc3\xa4iseksi ja lupasi Saksan tukevan Suomen itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 tulevissa Brest-Litovskin rauhanneuvotteluissa. Hjeltin Helsinkiin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4 tieto saattoi osaltaan rohkaista Svinhufvudin senaattia itsen\xc3\xa4isyysjulistuksen antamiseen, vaikka se ei ollutkaan Saksan hallituksen virallinen kanta. Suomalaisten tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 Ludendorffin lupausta ei pidetty, sill\xc3\xa4 saksalaiset eiv\xc3\xa4t ottaneet Suomen itsen\xc3\xa4isyyskysymyst\xc3\xa4 esille Brest-Litovskin neuvotteluiden t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa. Suomi oli Saksalle toissijainen tavoite Puolaan, Baltiaan ja Ukrainaan n\xc3\xa4hden, joten sen vuoksi ei haluttu hankaloittaa rauhanneuvotteluita. Saksan ulkoministeri\xc3\xb6 halusi odottaa ja katsoa tunnustaisiko Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n johto Suomen itsen\xc3\xa4isyyden.\n_START_SECTION_\nYritykset v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 bol\xc5\xa1evikkihallituksen puoleen k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nSvinhufvudin hallitus l\xc3\xa4hetti heti itsen\xc3\xa4isyyden tunnustamispyynn\xc3\xb6n Ruotsille, Norjalle, Tanskalle, Saksalle, Ranskalle ja Britannialle. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 tunnustamista ei pyydetty, koska sen ajateltiin my\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4n asiaan helpommin l\xc3\xa4nsimaiden ensin annettua tunnustuksensa. Keskeiset valtiot eiv\xc3\xa4t kuitenkaan suostuneet tunnustamaan itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Suomea, ennen kuin entinen em\xc3\xa4maa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 sen tekisi. L\xc3\xa4nsimaat kehottivat Svinhufvudia k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n Leninin johtaman bol\xc5\xa1evikkihallituksen puoleen. Svinhufvud oli t\xc3\xa4h\xc3\xa4n haluton, koska h\xc3\xa4n ei halunnut tunnustaa bol\xc5\xa1evikkeja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n laillisiksi vallanpit\xc3\xa4jiksi, varsinkaan jos n\xc3\xa4m\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t pysyisi pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n vallassa. Eduskunta p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 22. joulukuuta yksimielisesti pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen itsen\xc3\xa4isyydelle tunnustusta bol\xc5\xa1evikkihallituksen sijaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n perustuslakia s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 kansalliskokoukselta, jonka oletettiin kokoontuvan pian ja jossa enemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4 olivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n maltillisemmat vasemmistopuolueet. Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa rauhanneuvotteluita k\xc3\xa4ynyt Saksa kuitenkin painosti Suomen hallitusta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n nimenomaan Leninin kansankomissaarien neuvoston puoleen, mihin Svinhufvud lopulta taipui, koska Saksan tunnustus haluttiin nopeasti.\n_START_SECTION_\nLeninin motiivit Suomen itsen\xc3\xa4isyyden tunnustamiseen\n_START_PARAGRAPH_\nLenin oletti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kansallisuuksien eroamisoikeuden tukemisen edist\xc3\xa4v\xc3\xa4n bol\xc5\xa1evikkien p\xc3\xa4\xc3\xa4tavoitetta eli sosialistisen vallankumouksen levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 niin sanotun \xe2\x80\x9deroaminen yhdistymist\xc3\xa4 varten\xe2\x80\x9d -teorian mukaan pienten kansojen vapaa eroaminen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 pohjustaisi niiden my\xc3\xb6hemp\xc3\xa4\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dvapaata yhdistymist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x9dVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n sosialistiseen federaatioon\xe2\x80\x9d tai laajemman maailmanlaajuisen neuvostovallan yhteyteen. Lenin oli aiemmin samana vuonna kuuluisissa huhtikuun teeseiss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaatinut puoluettaan tunnustamaan v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kansallisuuksien eroamisoikeuden, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ohjelma ei nauttinut yksimielist\xc3\xa4 kannatusta edes bol\xc5\xa1evikkien omassa keskuudessa. Lis\xc3\xa4ksi oli ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 kansallisuuksia eroamisoikeus k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 koskisi. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sosialistit olivat aiemmin pit\xc3\xa4neet vakavasti otettavana mahdollisuutena l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Puolan irtautumista valtakunnasta, mutta sortovuosien tapahtumien j\xc3\xa4lkeen Lenin oli vakuuttunut siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Suomi oli Puolan tavoin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 erillinen kansallinen kokonaisuus. My\xc3\xb6hemmin ilmeni, ett\xc3\xa4 esimerkiksi Ukrainalle Lenin ei ollut halukas sallimaan itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n muista vasemmistopuolueista sosialistivallankumoukselliset ja men\xc5\xa1evikit olivat teoriassa kansojen itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeuden kannalla, mutta eiv\xc3\xa4t ottaneet avoimesti kantaa Suomen itsen\xc3\xa4isyyden puolesta niin kuin bol\xc5\xa1evikit. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n monarkistinen oikeisto vastusti ehdottomasti Suomen itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4. Perustuslakia s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4 kansalliskokous ei ehtinyt koskaan k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4 Suomen asiaa._NEWLINE_Suomen sosiaalidemokraattien johdon valtuuskunta k\xc3\xa4vi tapaamassa Lenini\xc3\xa4 8.\xe2\x80\x939. joulukuuta ja uudelleen 25. joulukuuta. He vakuuttivat Suomen kansan haluavan itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4, ja ett\xc3\xa4 Suomen itsen\xc3\xa4isyyden tunnustaminen helpottaisi vallankumouksen syntymist\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Suomessa, koska sen j\xc3\xa4lkeen porvaristo ei voisi en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isyysvaatimusta aseena luokkataistelussa. Lenin lupasi tunnustaa Suomen itsen\xc3\xa4isyyden, mutta kehotti suomalaisia kiirehtim\xc3\xa4\xc3\xa4n vallankumousta.\n_START_SECTION_\nNeuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 tunnustaa itsen\xc3\xa4isyyden\n_START_PARAGRAPH_\nSvinhufvudin, Carl Enckellin  ja Gustaf Idmanin muodostama Suomen senaatin valtuuskunta saapui 29. joulukuuta 1917 Pietariin virallisen tunnustuspyynn\xc3\xb6n kanssa. Kansankomissaarien neuvosto antoi tunnustusesityksen muutamaa minuuttia ennen puoltay\xc3\xb6t\xc3\xa4 31. joulukuuta (J: 18. joulukuuta). Suomen valtuuskunta ei tyytynyt Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n hallituksen allekirjoittamaan paperiin, vaan odotti kunnes sai tunnustuksen henkil\xc3\xb6kohtaisesti Leninilt\xc3\xa4. Yleisven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen toimeenpaneva keskuskomitea vahvisti p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen 4. tammikuuta 1918. Keskuskomitean puheenjohtaja Jakov Sverdlov luovutti p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sasiakirjan Idmanille seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4._NEWLINE_Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tunnustettua Suomen itsen\xc3\xa4isyyden oli tarkoitus asettaa suomalais-ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen komitea p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n itsen\xc3\xa4istymiseen liittyvist\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n asioista, kuten ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten sotajoukkojen vet\xc3\xa4misest\xc3\xa4 pois Suomesta. Kansankomissaarien neuvosto viivytteli omien edustajiensa nime\xc3\xa4mist\xc3\xa4, joten komiteaa ei saatu nimitetty\xc3\xa4 ennen Suomen sis\xc3\xa4llissodan puhkeamista. Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 vei viimein prosessin loppuun punaisten sis\xc3\xa4llissodan aikana perustaman kansanvaltuuskunnan kanssa, jonka se tunnusti Suomen lailliseksi hallitukseksi. Valtiosopimus Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n neuvostotasavallan ja Suomen sosialistisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entasavallan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittiin 1. maaliskuuta 1918, mutta se menetti pian merkityksens\xc3\xa4 punaisten h\xc3\xa4vitty\xc3\xa4 Suomen sis\xc3\xa4llissodan._NEWLINE_Urho Kekkonen k\xc3\xa4ytti Leninin roolia Suomen itsen\xc3\xa4isyyden tunnustamisessa hy\xc3\xb6dykseen 1959 y\xc3\xb6pakkasten aikana, kun h\xc3\xa4n piti Leningradissa puheen, jossa muisteli t\xc3\xa4t\xc3\xa4 tapahtumaa. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 h\xc3\xa4n saattoi vihjailla, ett\xc3\xa4 Suomen itsen\xc3\xa4isyys on pyh\xc3\xa4 asia, johon my\xc3\xb6hempien johtajien ei pid\xc3\xa4 kajoaman.\n_START_SECTION_\nSuomen tasavalta vakiintuu\n_START_PARAGRAPH_\nItsen\xc3\xa4istymisen aikaan Suomella ei ollut omaa sotav\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Maassa oli ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 varuskuntia, ja vuoden 1917 aikana syntyi vapaaehtoisia aseellisia joukkoja: ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaarteja sek\xc3\xa4 porvariston suojeluskuntia. Tammikuun 1918 lopussa suojeluskuntajoukot alkoivat karkottaa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4issotilaita kenraali C. G. E. Mannerheimin johdolla ja punakaartit k\xc3\xa4ynnistiv\xc3\xa4t kapinan hallitusta vastaan. Syttyneeseen Suomen sis\xc3\xa4llissotaan osallistui hallituksen puolella my\xc3\xb6s saksalaisia ja ruotsalaisia ja kapinallisten puolella ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sotav\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4llissodan aikana Suomessa oli kaksi hallitusta, Svinhufvudin senaatti ja punaisten perustama Suomen kansanvaltuuskunta, jonka Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 tunnusti Suomen lailliseksi hallitukseksi. Maaliskuussa 1918 Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Saksan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittu Brest-Litovskin rauhansopimus j\xc3\xa4tti Suomen Saksan valtapiiriin, jolloin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset joukot vedettiin Suomesta pois ja saksalaiset tulivat sis\xc3\xa4llissotaan valkoisten avuksi tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maihinnousun Suomen etel\xc3\xa4rannikolle. Saksan It\xc3\xa4meren-divisioona j\xc3\xa4i Suomeen my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen, ja Suomen ja ulko- ja kauppapolitiikka sidottiin Saksaan. Suomen hallitsijaksi yritettiin saada saksalainen kuningas, mik\xc3\xa4 johti niin sanottuun hallitusmuotokiistaan. Saksa h\xc3\xa4visi maailmansodan ymp\xc3\xa4rysvalloille marraskuussa 1918, jolloin Saksan vaikutusvalta Suomessa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi, Suomen kuninkaaksi valittu Hessenin prinssi Friedrich Karl kielt\xc3\xa4ytyi kruunusta ja kuningaskunta-ajatuksesta luovuttiin._NEWLINE_Suomessa valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miehelle kuuluneita teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 hoiti syksyll\xc3\xa4 1917 ensin eduskunta ja sitten senaatin puheenjohtaja (p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri), toukokuusta 1918 l\xc3\xa4htien uusi toimija valtionhoitaja ja lopulta kes\xc3\xa4st\xc3\xa4 1919 l\xc3\xa4htien Suomen presidentti._NEWLINE_Itsen\xc3\xa4isyyden ajan ensimm\xc3\xa4iset eduskuntavaalit j\xc3\xa4rjestettiin 1. ja 3. maaliskuuta 1919. Valittu eduskunta oli porvarienemmist\xc3\xb6inen, mutta sosiaalidemokraateista tuli suurin yksitt\xc3\xa4inen puolue. Sosiaalidemokraatit saivat 80 ja Kristillinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliitto 2 paikkaa. Porvarilliset puolueet asivat yhteens\xc3\xa4 118 paikkaa, joista Maalaisliitto 42, Kansallinen Kokoomus 28, Kansallinen Edistyspuolue 26 ja Ruotsalainen Kansanpuolue 22 paikkaa. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Suomen ensimm\xc3\xa4iseksi presidentiksi valittiin edistyspuolueen K. J. St\xc3\xa5hlberg.\n_START_SECTION_\nValtiolliset instituutiot\n_START_PARAGRAPH_\nUseimmat tarvittavat virastot ja viranomaiset oli perustettu jo autonomian aikana, ja ne saattoivat jatkaa toimintaansa itsen\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa mahdollisen nimenmuutosten j\xc3\xa4lkeen. Maanmittaushallitus ja Mets\xc3\xa4hallitus siirtyiv\xc3\xa4t maatalousministeri\xc3\xb6n alaisuuteen. Suomen Pankin hallinnollinen asema ei muuttunut itsen\xc3\xa4istymisess\xc3\xa4. Rahapaja jatkoi teollisuushallituksen alaisuudessa vuoteen 1925, jolloin se siirrettiin valtiovarainministeri\xc3\xb6lle. Koska luotsilaitoksella oli sotilaallista merkityst\xc3\xa4, se oli joutunut ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4mistoimien kohteeksi. Itsen\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa luotsaustoimintaa jatkoi 15. joulukuuta 1917 perustettu merenkulkuhallitus.\n_START_SECTION_\nKieliryhmien suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen- ja ruotsinkielisten v\xc3\xa4liset kiistat olivat alkaneet 1800-luvun lopulla. Vuonna 1917 kielikysymys oli taka-alalla muiden ongelmien viedess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4huomion, mutta sis\xc3\xa4llisodan j\xc3\xa4lkeen kieliryhmien v\xc3\xa4lit k\xc3\xa4rjistyiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lleen. Kiistoja aiheutti muun muassa kielilains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6. Autonomian aikana oli ollut voimassa Ruotsin laki, ja ruotsia k\xc3\xa4ytettiin virkakielen\xc3\xa4. My\xc3\xb6s hallintoperinne ja koulutus pitiv\xc3\xa4t ruotsin kielen vahvaa asemaa yll\xc3\xa4. Suomenkielisten oppikoulujen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 alkoi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti kasvaa 1870-luvun loppupuolelta l\xc3\xa4htien. Suomeksi koulunsa k\xc3\xa4yneiden ylioppilaiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ylitti ruotsinkielisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n 1800-luvun lopulla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen virkamieskunta suomalaistui nopeasti. Kun Suomi itsen\xc3\xa4istyi, sek\xc3\xa4 suomesta ett\xc3\xa4 ruotsista tuli maan kansalliskieli\xc3\xa4, joiden asema turvattiin perustuslaissa. Itsen\xc3\xa4istymisen j\xc3\xa4lkeen suomen kielen laatua alettiin tietoisesti kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s virallisin toimin.\n_START_SECTION_\nKansallistunnusten valinta\n_START_PARAGRAPH_\nItsen\xc3\xa4inen Suomi tarvitsi oman kansallislipun, jolla voitaisiin kuvata Suomen valtiollista vapautta. Eduskunta valitsi useista ehdotuksista siniristilipun, ja uusi Suomen lippu otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 28. toukokuuta 1918._NEWLINE_Leijonakuvioista Suomen vaakunaa oli k\xc3\xa4ytetty jo Ruotsin vallan aikana Pohjanlahden it\xc3\xa4puolisten alueiden tunnuksena ja sen j\xc3\xa4lkeen keisarillisen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Suomen suuriruhtinaskunnan vaakunana. Sama vaakuna j\xc3\xa4i k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n my\xc3\xb6s itsen\xc3\xa4isen Suomen vaakunana, mutta siin\xc3\xa4 vaakunakilven yl\xc3\xa4puolella ollut suuriruhtinaskunnan kruunu poistettiin valtioneuvoston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 vuonna 1920._NEWLINE_Kansallislaulun valinnasta tuli kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918 my\xc3\xb6s osa luokkataistelua. Runebergin ja Paciuksen Maamme-laulua laulettiin porvarillisissa itsen\xc3\xa4isyysjuhlissa, mutta sosialistien tilaisuuksissa soitettiin Marseljeesia ja Internationaalia. Ylioppilaat toivat esille my\xc3\xb6s J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rimarssin, joka onnistui ylitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kielirajat. Akateemisissa itsen\xc3\xa4isyysjuhlissa 1918 Akademiska S\xc3\xa5ngf\xc3\xb6reningen esitti sen ruotsiksi ja Ylioppilaskunnan Laulajat suomeksi. Valkoisten voitto sis\xc3\xa4llissodassa vakiinnutti lopulta Maamme-laulun aseman Suomen kansallislauluna._NEWLINE_My\xc3\xb6s itsen\xc3\xa4isyysp\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 oli aluksi eri mielipiteit\xc3\xa4. Oikeisto halusi juhlia itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 valkoisen armeijan voitonparaatin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 16. toukokuuta. Vasemmisto puolestaan ajoi itsen\xc3\xa4isyysp\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi marraskuun 15. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, koska eduskunta oli julistautunut korkeimman vallan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi 15. marraskuuta 1917. Vuonna 1919 Valtioneuvosto m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si itsen\xc3\xa4isyysjulistuksen hyv\xc3\xa4ksymisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n eli joulukuun kuudennen vapaap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi valtion virastoissa, kouluissa ja tuomioistuimissa, ja vuonna 1929 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin lailla yleiseksi palkalliseksi vapaap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi. Ensimm\xc3\xa4iset itsen\xc3\xa4isyysp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n linnanjuhlat vietettiin 6. joulukuuta 1919, kun presidentti K. J. St\xc3\xa5hlberg j\xc3\xa4rjesti 150 hengelle iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4kahvit Suomen kaksivuotisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTarton rauha ja valtakunnan rajat\n_START_PARAGRAPH_\nSis\xc3\xa4llissodan alettua Suomi ja Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 olivat teknisesti katsoen sodassa tammikuusta 1918 alkaen. Lopulta 14. lokakuuta 1920 maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittiin Tarton rauhansopimus. Sopimus hyv\xc3\xa4ksyttiin Suomen eduskunnassa \xc3\xa4\xc3\xa4nin 163\xe2\x80\x9327. Ratifiointiasiakirjat vaihdettiin valtioiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ja sopimus astui voimaan 31.12.1920._NEWLINE_Tarton rauhassa Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 tunnusti Suomen historialliset rajat ja luovutti Suomelle Petsamon, jonka Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisari Aleksanteri II oli 1864 luvannut liitett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi Suomeen vastineeksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n liitetyst\xc3\xa4 Siestarjoen asetehtaan alueesta. Suomi lupautui my\xc3\xb6s palauttamaan Vienan ja Aunuksen retkikuntien aikana Suomeen liittymisest\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet Repolan ja Poraj\xc3\xa4rven pit\xc3\xa4j\xc3\xa4t._NEWLINE_Helmikuussa 1918 Ruotsin hallituspiirit huomasivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vaikutusvallan v\xc3\xa4hentyneen Suomessa. Ruotsalainen laivasto-osasto miehitti Ahvenanmaan, mutta Saksa l\xc3\xa4hetti sinne joukkojaan ja ruotsalaiset joukot palasivat kotiinsa. Ahvenanmaa j\xc3\xa4i n\xc3\xa4in kuulumaan Suomeen, ja Mannerheim l\xc3\xa4hetti sinne maaliskuussa sotilasmaaherran. Ahvenanmaan kysymys ratkaistiin Kansainliiton neuvostossa Suomen hyv\xc3\xa4ksi vuonna 1921.'