b'\n_START_ARTICLE_\nTelemark (hiihto)\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTelemark-hiihdon historia alkaa 1800-luvun puoliv\xc3\xa4lin Norjasta, jossa hiihtoa harrastettiin ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kertoja pelk\xc3\xa4n hy\xc3\xb6tyk\xc3\xa4yt\xc3\xb6n lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s huvina ja urheiluna._NEWLINE_Nykyaikaisen telemarkin alkuna pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Telemarkin maakunnasta kotoisin olevan Sondre Norheimin, aikansa "hiihtopummin" ja nykyaikaisen hiihdon is\xc3\xa4n, osallistumista Kristianiassa (nykyisess\xc3\xa4 Oslossa) hiihtokilpailuun vuonna 1868._NEWLINE_Telemarkilaiset miehet olivat kilpailussa ylivoimaisia. Norheim voitti kilpailun ja esitteli maailmalle uuden k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6styylin ja uudenlaiset v\xc3\xa4lineet. H\xc3\xa4n esitteli telemarkilaiseksi ristityn k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen sek\xc3\xa4 silloin christianiaksi ristityn parallel-k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen, joka my\xc3\xb6hemmin vakiintui k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n my\xc3\xb6s alppihiihdossa._NEWLINE_V\xc3\xa4lineisiin Norheim keksi parannuksia, jotka vaikuttavat niiss\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4kin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4nsa suksi oli totuttua lyhyempi, ja siin\xc3\xa4 oli sivuleikkaus ja kannantausside. H\xc3\xa4nen kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 muutokset paransivat olennaisesti suksen ominaisuuksia ja helpottivat k\xc3\xa4sittely\xc3\xa4 niin hypyiss\xc3\xa4 kuin k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksiss\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin 1900-luvun alkupuolella suksiin lis\xc3\xa4ttiin Keski-Euroopassa ter\xc3\xa4sreunat ja lis\xc3\xa4\xc3\xa4 tukevuutta haettiin my\xc3\xb6s lukitsemalla kantap\xc3\xa4\xc3\xa4 sukseen._NEWLINE_Telemark-hiihto vaipui unohduksiin vuosikymmeniksi, kunnes 1970-luvulla se her\xc3\xa4tettiin Yhdysvalloissa uudestaan henkiin. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in vapaalaskusta kiinnostuneet laskijat l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4m\xc3\xa4n hiihdon kantamuodon uudestaan._NEWLINE_Eurooppaan telemarkin uusi aalto saapui 1980-luvulle tultaessa, jolloin se kuitenkin oli pienten piirien harrastus. Vasta 1990-luvulla telemarkin suosio lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysm\xc3\xa4isesti. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in niin harrastajam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t, v\xc3\xa4linepuolen tarjonta kuin kilpailutoimintakin lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t voimakkaasti.\n_START_SECTION_\nTelemark lajina\n_START_PARAGRAPH_\nTelemark on perinteisin ja monipuolisin hiihtolajeista. Se mahdollistaa hiiht\xc3\xa4misen, nousemisen, laskemisen, k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset ja hypp\xc3\xa4\xc3\xa4misen. Siin\xc3\xa4 voi kilpailla monipuolisesti tai sit\xc3\xa4 voi harrastaa sellaisenaan: vaeltaa, laskea ja nousta rinteit\xc3\xa4 miss\xc3\xa4 haluaa.\n_START_SECTION_\nTelemark-tekniikka\n_START_PARAGRAPH_\nTelemark-tekniikka on kaikkien laskettelutekniikoiden kantamuoto, ja siit\xc3\xa4 ovat muun muassa alppilajit my\xc3\xb6hemmin syntyneet.\n_START_SECTION_\nAsento\n_START_PARAGRAPH_\nTelemark-hiihdon k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s eroaa alppihiihdon tekniikasta selkeimmin siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 hiiht\xc3\xa4j\xc3\xa4n kantap\xc3\xa4\xc3\xa4 on vapaa nousemaan suksesta, mik\xc3\xa4 mahdollistaa k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 laskeutumisen tasapainoiseen, matalaan ja joustavaan asentoon. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asennossa paino jakautuu molemmille jaloille, ja takajalan paino on p\xc3\xa4ki\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja polvi suunnilleen lantion alapuolella. Etujalka taas joustaa nilkasta ja polvesta siten, ett\xc3\xa4 kantap\xc3\xa4\xc3\xa4 on kiinni suksessa. Jalkojen v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4 noin monon mitta. Kyseist\xc3\xa4 asentoa kutsutaan telemark-asennoksi, ja sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s m\xc3\xa4kihypyss\xc3\xa4 ns. telemark-alastulossa. Sen olennainen merkitys on pitkitt\xc3\xa4istukevuus, jos laskettelija seisoisi suorana jalat vierekk\xc3\xa4in pienikin este kaataisi h\xc3\xa4net nokalleen.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s suoritetaan pudottautumalla kevennyksest\xc3\xa4 jouhevasti telemark-asentoon siirt\xc3\xa4en ulkojalkaa eteen \xe2\x80\x93 toisinaan my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4jalkaa taaksep\xc3\xa4in. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asennossa paino jakautuu molemmille jaloille siten, ett\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen alussa painotetaan hieman enemm\xc3\xa4n etujalkaa ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen lopussa takajalkaa. Kun sukset on kantattu sis\xc3\xa4kaarteen puoleiselle reunalleen, k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s leikkaa itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n rinteeseen._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 vy\xc3\xb6t\xc3\xa4r\xc3\xb6 kiertyy siten, ett\xc3\xa4 hartialinja on koko ajan kohtisuorassa alarinteen suuntaan. Laskijan lantio nojaa kantatessa sis\xc3\xa4\xc3\xa4np\xc3\xa4in. K\xc3\xa4det ovat rennosti vartalon etupuolella. Tekniikka ei tarvitse sauvoja, mutta laskijat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t usein kahta sauvaa (k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 suoritetaan vain ns. kevyt merkint\xc3\xa4 tai ei mit\xc3\xa4\xc3\xa4n) tai yht\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 keppi\xc3\xa4 (perinteisesti puinen sauva, jolla vain tasapainotetaan laskua)._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 telemark-vaihto on yht\xc3\xa4jaksoinen, pehme\xc3\xa4 liikesarja, jossa takajalka vied\xc3\xa4\xc3\xa4n eteen seuraavan k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen etujalaksi. Vaihdossa tapahtuva jalkojen vienti eteen tai taakse aiheuttaa yl\xc3\xb6s-alasliikkeen, joka antaa laskuun luonnollisen rytmin. N\xc3\xa4in uusi k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s alkaa l\xc3\xa4hes itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jatkuvuus ja pehmeys my\xc3\xb6s tekev\xc3\xa4t laskusta kaunista katseltavaa.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lineet\n_START_PARAGRAPH_\nTelemark-suksissa on yleens\xc3\xa4 ter\xc3\xa4sreunat ja sivuleikkaus keskell\xc3\xa4, kuten laskettelusuksissakin. Sukset ovat kuitenkin jonkin verran l\xc3\xb6ysemm\xc3\xa4t, koska laskiessa paino on molemmilla jaloilla. Telemark-suksia saa sek\xc3\xa4 puhtaasti laskemisk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ett\xc3\xa4 vaellusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 yhdistyy murtomaasuksen jalkavuus ja voideltavuus laskettelusuksen sivuleikkaukseen ja ter\xc3\xa4skantteihin. Vaellussukset ovat yleens\xc3\xa4 kevyempi\xc3\xa4, kapeampia ja pidempi\xc3\xa4 kuin puhtaasti laskemiseen suunnitellut sukset._NEWLINE_Siteet j\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kantap\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaaksi nousemaan ja mono kiinnittyy k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4n tai kantap\xc3\xa4\xc3\xa4n kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4n vaijerin avulla. K\xc3\xa4rkikiinnityst\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vaellusk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4, rinnelaskettelussa siteet ovat tukevampia ja niiss\xc3\xa4 on usein korotuspala. Siteiss\xc3\xa4 saattaa olla kannan alle k\xc3\xa4\xc3\xa4nnett\xc3\xa4v\xc3\xa4 nousurauta pitki\xc3\xa4 nousuja varten._NEWLINE_Telemark-laskettelussa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 karkuremmej\xc3\xa4, koska useimmissa siteiss\xc3\xa4 ei ole jarruja. On my\xc3\xb6s olemassa laukeavia ja jarruilla varustettuja siteit\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 step-in siteit\xc3\xa4._NEWLINE_Monot ovat k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 enimm\xc3\xa4kseen 75 mm kolmipiikkiseen siteeseen sopivaa mallia. Vaellusmonot saattavat olla matalia ja nahasta tai muovista. Rinnek\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tehdyt monot muistuttavat muovisia laskettelumonoja, mutta taipuvat p\xc3\xa4ki\xc3\xa4n kohdalta, ollen kuitenkin j\xc3\xa4ykki\xc3\xa4 sivusuunnassa._NEWLINE_Sauvoina k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n rinnek\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 normaaleja tai v\xc3\xa4h\xc3\xa4n lyhyempi\xc3\xa4 laskettelusauvoja, vaellusk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja omin voimin laskettaessa usein teleskooppisauvoja._NEWLINE_Laskettaessa ilman hiihtohissien palveluita suksien pohjassa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein nousukarvoja, jotka tarjoavat erinomaisen pidon yl\xc3\xa4m\xc3\xa4ess\xc3\xa4 ja jotka poistetaan ennen laskua._NEWLINE_Maastossa laskettaessa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein polvisuojia, koska lumen alla oleva este saattaa heitt\xc3\xa4\xc3\xa4 suksen yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en yl\xc3\xb6s ja telemark-asento ja -side sallivat suksen nousun.'