b'\n_START_ARTICLE_\nValaanpyynti\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4rsaaret\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarten valaanpyynti jatkuu, vaikka Sea Shepherd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 on ponnistellut pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n sen lakkauttamiseksi.\n_START_SECTION_\nIslanti\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1986\xe2\x80\x931989 Islannissa pyydettiin 60 valasta vuosittain tutkimustarkoituksiin. Vuonna 1992 maa erosi Kansainv\xc3\xa4linen valaanpyyntikomissiosta, mutta liittyi siihen uudelleen 2002.  _NEWLINE_Islanti aloitti 21. lokakuuta 2006 kaupallisen valaanpyynnin 21 vuoden tauon j\xc3\xa4lkeen. Maa p\xc3\xa4\xc3\xa4tti pyydyst\xc3\xa4\xc3\xa4 ennen elokuun loppua 2007 yhdeks\xc3\xa4n eritt\xc3\xa4in uhanalaiseksi luokiteltua sillivalasta ja 30 lahtivalasta. Vuodelle 2009 Islanti suunnitteli kasvattavansa valaanpyyntikiinti\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n 150 sillivalaaseen ja 100 lahtivalaaseen.\n_START_SECTION_\nNorja\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2014 norjalaiset ovat pyyt\xc3\xa4neet yli 720 valasta huolimatta kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 pyyntikiellosta ja ulkomailta tulevasta painostuksesta. Oslon hallituksen antama vuosikiinti\xc3\xb6 oli kuitenkin huomattavasti suurempi: 1\xc2\xa0200 valasta.\n_START_SECTION_\nJapani\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2013 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneell\xc3\xa4 pyyntikaudella Japani pyydysti 103 lahtivalasta. Sillivalaita ei saatu pyydetty\xc3\xa4 yht\xc3\xa4\xc3\xa4n. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli pienempi kuin koskaan aiemmin ja j\xc3\xa4i kauas l\xc3\xa4hes tuhannen valaan kiinti\xc3\xb6st\xc3\xa4. Asiasta syytettiin valaanpyynti\xc3\xa4 vastustavia aktivisteja. Japani on pyyt\xc3\xa4nyt aiemmin my\xc3\xb6s uhanalaiseksi luokiteltuja ryh\xc3\xa4valaita, mink\xc3\xa4 vuoksi japanilaistuotteita on boikotoitu my\xc3\xb6s Euroopassa. Joulukuussa 2007 Japani ilmoitti luopuvansa 50 ryh\xc3\xa4valaan pyynnist\xc3\xa4._NEWLINE_Japanin valaanpyyntilaivasto pyydyst\xc3\xa4\xc3\xa4 ryh\xc3\xa4valaita Etel\xc3\xa4mantereen l\xc3\xa4hivesill\xc3\xa4, minne Australia on yksipuolisesti perustanut suojelualueen. Australian lis\xc3\xa4ksi Yhdysvallat ja Uusi-Seelanti ovat pyyt\xc3\xa4neet Japania pid\xc3\xa4ttym\xc3\xa4\xc3\xa4n valaanpyynnist\xc3\xa4. Valaanpyynnin vastustajien mukaan valaiden liha menee tutkimuksen sijasta myyntiin. Useat valasturistit matkustavat Australiasta katsomaan ryh\xc3\xa4valaiden n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 hyppyj\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 ei ole saanut pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 40 vuoteen, koska ne pyydettiin aikoinaan l\xc3\xa4hes sukupuuttoon. Kanta on nykyisin noin 30\xc2\xa0000\xe2\x80\x9340\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4 eli edelleen vain kolmanneksen siit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 se oli ennen nykyaikaisen valaanpyynnin aloittamista._NEWLINE_Huhtikuussa 2014 Japani ilmoitti, ettei se l\xc3\xa4het\xc3\xa4 pyyntialuksia Etel\xc3\xa4mantereen vesialueille. Taustalla oli YK:n kansainv\xc3\xa4lisen tuomioistuimen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s, jonka mukaan Japanin ei saa my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 pyyntilupia Etel\xc3\xa4mantereelle ennen pyyntiehtojen muuttamista. My\xc3\xb6s valaanlihan kysynt\xc3\xa4 Japanissa on laskenut, mik\xc3\xa4 osaltaan v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 perusteita valaanpyynnille.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nValaanpyynti tehtiin aiemmin k\xc3\xa4siharppuunoilla, jotka erityisesti harjaantunut harppuunamies heitti ison soutuveneen keulasta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli vaikeaa ja vaarallista, koska ison valaan hengilt\xc3\xa4 saaminen saattoi vaatia jopa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kausien ty\xc3\xb6n \xe2\x80\x93 ja haavoittunut valas saattoi hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 veneen kimppuun puskien sen kappaleiksi. _NEWLINE_Norjalainen Svend Foyn rakensi vuonna 1879 ensimm\xc3\xa4isen harppuunatykin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tehokkaan aseen avulla norjalaiset saavuttivat nopeasti hallitsevan aseman valaanpyynniss\xc3\xa4. Hyvin pian tykki keksittiin asentaa pienikokoisen h\xc3\xb6yryaluksen keulaan erityisesti rakennetulle korokkeelle, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4si menetelm\xc3\xa4n tehoa entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ratkaisi my\xc3\xb6s ongelman k\xc3\xb6ysien suhteen: tehokkaat h\xc3\xb6yryvintturit pystyiv\xc3\xa4t hinaamaan suurenkin harppunoidun valaan pyyntialuksen luo. _NEWLINE_Harppuunamiehest\xc3\xa4, norjaksi skytterist\xc3\xa4, tuli nopeasti arvostettu hahmo. Yhteen aikaan jopa v\xc3\xa4itettiin, ett\xc3\xa4 vain norjalaiset osasivat k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4 h\xc3\xb6yryk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isi\xc3\xa4 harppuunatykkiveneit\xc3\xa4. _NEWLINE_Foyn kehitti my\xc3\xb6s ns. pumppukeih\xc3\xa4\xc3\xa4n: se on ontto ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkinen ter\xc3\xa4sputki, joka upotettiin aluksen kylkeen hinatun valaan vatsaonteloon, jotta sinne voitiin pumpata paineilmaa ruhon pinnalla pit\xc3\xa4miseksi. Ilmareik\xc3\xa4 suljettiin tarkoitukseen suunnitellulla tulpalla johon liittyi noin nelimetrinen, aluksi vilkkuvalolla ja sotien j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s radiol\xc3\xa4hettimell\xc3\xa4 varustettu viiritanko, jonka avulla valaanhinausalus l\xc3\xb6ysi ruhon vied\xc3\xa4kseen sen keitt\xc3\xa4m\xc3\xb6lle. Nyt valaan pyrst\xc3\xb6ev\xc3\xa4t katkaistiin, pyrst\xc3\xb6n tyveen leikattiin niin monta lovea kuin oli pyyntialuksen numero ja syv\xc3\xa4lle uponneiden harppuunoiden k\xc3\xb6ydet katkaistiin aivan juuresta \xe2\x80\x93 harppuunat saivat j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 ruhoon, ne irrotettaisiin keitt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 ja alus l\xc3\xa4hti etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n seuraavaa saalista. Viel\xc3\xa4 ennen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4 ilmoitettiin radioitse l\xc3\xa4himm\xc3\xa4lle valaanhinausalukselle saaliin sijaintipaikka ja t\xc3\xa4llainen alus saapuikin yleens\xc3\xa4 varsin nopeasti noutamaan ruhon keitt\xc3\xa4m\xc3\xb6lle. Aivan aluksi keitt\xc3\xa4m\xc3\xb6t olivat maa-asemia. 1900-luvun alussa keksittiin sijoittaa jalostamot laivoihin eli keitt\xc3\xa4m\xc3\xb6aluksiin, joskin viimeiset maakeitt\xc3\xa4m\xc3\xb6t suljettiin vasta 1950-luvulla. Etel\xc3\xa4-Georgiassa ja l\xc3\xa4hisaarilla on viel\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden rakennuskompleksien j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4._NEWLINE_Jalostustekniikan kehitys ja ennen muuta suurten jopa 30 000 tonnin keitt\xc3\xa4m\xc3\xb6alusten valmistuminen mahdollistivat yh\xc3\xa4 suurempien valasm\xc3\xa4\xc3\xa4rien teollisen k\xc3\xa4sittelyn. Maailmansotien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana valaanpyynnist\xc3\xa4 kehittyikin oma teollisuudenalansa. _NEWLINE_Toinen maailmansota verotti ankarasti valaanpyyntilaivastoja: norjalaiset menettiv\xc3\xa4t puolet aluksistaan, englantilaiset viel\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n ja japanilaiset kaikki. Yhdysvallat muutti omat keitt\xc3\xa4m\xc3\xb6aluksensa joko s\xc3\xa4ili\xc3\xb6aluksiksi tai saattuetukialuksiksi, saksalaiset alukset j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t satamiin miss\xc3\xa4 pommitukset tuhosivat ne tai rauhan tultua j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neet otettiin sotasaaliiksi. _NEWLINE_Vain Norja pysyi uskollisena t\xc3\xa4lle alalle, ja sodan j\xc3\xa4lkeen kun poistettuja sotalaivoja oli runsaasti myyt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4, sodan tuhoamaa valaanpyyntikalustoa uusittiinkin voimakkaasti. Erityisen suosittuja olivat entiset korvetit: koska niiss\xc3\xa4 oli Atlantin ylityst\xc3\xa4 varten ilman v\xc3\xa4litankkausta suunnitellut polttoaines\xc3\xa4ili\xc3\xb6t sek\xc3\xa4 suurta syvyyspommim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 varten rakennettu tilava per\xc3\xa4kansi, jolle pommikiskojen tilalle samoihin kiinnikkeisiin oli helppo asentaa raskaita vinssej\xc3\xa4, ne soveltuivat eritt\xc3\xa4in hyvin valaanhinauslaivoiksi ja niihin l\xc3\xb6ytyi \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen helposti osaavaa p\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6\xc3\xa4 ja miehist\xc3\xb6\xc3\xa4, koska sotaa varten n\xc3\xa4it\xc3\xa4 oli koulutettu runsaasti. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 alukset toimivat my\xc3\xb6s muina apualuksina tarpeen vaatiessa. Ulkoisesti suurin muutos n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 aluksissa oli \xe2\x80\x93 aseiden poiston ohella \xe2\x80\x93 se ett\xc3\xa4 keulat rakennettiin uudelleen ns. j\xc3\xa4\xc3\xa4keuloiksi.  T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei ollut suurikaan lis\xc3\xa4kulu, koska aseistuksen poistaminen ja muunnokset hinausalukseksi vaativat joka tapauksessa telakointia. Yksi t\xc3\xa4llainen alus jaksoi hinata jopa 8\xe2\x80\x9310 valasta yhtaikaisesti.\n_START_SECTION_\nValaanpyynti Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomi osallistui 1800-luvulla valaanpyyntiin kaikkiaan kuudella aluksella, tosin alukset purjehtivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n lipun alla. Alukset varusti Suomalais-ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen valaanpyyntiyhti\xc3\xb6._NEWLINE_Vuonna 1852 l\xc3\xa4hti matkaan ensimm\xc3\xa4inen alus, Bremeniss\xc3\xa4 rakennettu 252 l\xc3\xa4stin parkkilaiva Suomi, seuraavana vuonna hiukan pienempi Turussa rakennettu 241 l\xc3\xa4stin parkkilaiva Turku. Aluksissa oli saksalaiset p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t ja suomalaiset per\xc3\xa4miehet ja varsinainen miehist\xc3\xb6, harppuunamiehet olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin saksalaisia, englantilaisia ja amerikkalaisia.  Kolmas alus oli oululainen 221 l\xc3\xa4stin parkkilaiva Ajan joka l\xc3\xa4hti matkaan vuonna 1853. Siin\xc3\xa4 oli ensi kerran suomalainen p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, entinen Suomen I per\xc3\xa4mies merikapteeni Enberg. Pyyntialue oli Ohotanmeri. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 retkikunnissa k\xc3\xa4ytettiin loppuun asti valasveneit\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4siharppuunoita valaanpyyntiin. _NEWLINE_Tulokset olivat aluksi kohtalaisia: Suomi sai kahtena pyyntikautena yhteens\xc3\xa4 59 valasta, joista valaanrasvaa kertyi noin 30\xc2\xa0000 litraa. Valaan hetuloita eli niin sanottuja valaanluita, joita k\xc3\xa4ytettiin 1800-luvulla muun muassa naisten vaatteissa ja sateenvarjoissa, saatiin noin 5\xc2\xa0000 dollarin arvosta._NEWLINE_Valtava matka pyyntialueelle tosin oli ainainen haitta: Suomi viipyi ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 matkallaan 3 vuotta 9 kuukautta, Turku 4,5 vuotta. _NEWLINE_Krimin sota pys\xc3\xa4ytti valaanpyynnin: Suomi ehti sodan tielt\xc3\xa4 turvaan Saksaan jossa se myytiin, Turku p\xc3\xa4\xc3\xa4si Alaskan rannikolla karkuun englantilaisilta sotalaivoilta puolueettomana satamana pidettyyn Sitkaan, jossa se myytiin, Ajan kaapattiin ja poltettiin Petropavlovskin satamassa._NEWLINE_Sodan loputtua Turusta l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 parkkilaivat Grefve Berg (300 l\xc3\xa4sti\xc3\xa4) ja Amur (128 l\xc3\xa4sti\xc3\xa4) sek\xc3\xa4 Helsingist\xc3\xa4 priki Storfursten Constantin valaanpyyntiin kaukaiselle Ohotanmerelle. Tuotto oli kuitenkin liian pient\xc3\xa4 ajan mittaan ja lopulta vuonna 1862 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi suomalaisten valaanpyynti pysyv\xc3\xa4sti. Sen koommin ei Suomesta ole l\xc3\xa4hetetty aluksia t\xc3\xa4h\xc3\xa4n lajiin, joskin muutamia yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 suomalaisia on palvellut etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 norjalaisilla aluksilla Yksi oman aluksensa kanssa my\xc3\xb6hemminkin toimineista suomalaisista valaanpyyt\xc3\xa4jist\xc3\xa4 oli Huippuvuorille vuonna 1873 menehtynyt Johan Mattilas._NEWLINE_Turun tuomiokirkossa on suomalaista valaanpyyntialus Turkua esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 votiivilaiva, jonka Turun Laivap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6yhdistys lahjoitti kirkolle 1.12.1968.'