b'\n_START_ARTICLE_\nSavon rintama\n_START_SECTION_\nValkoiset\n_START_PARAGRAPH_\nValkoisten sodank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4 Savon rintamalla vastasi aluksi vain kapteeni Lars W. Lundahlin komentama 140-miehinen suojeluskuntaosasto, kunnes 12. helmikuuta Mikkelin esikuntaan saapui Mannerheimin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 kenraalimajuri Ernst L\xc3\xb6fstr\xc3\xb6m kolmen komppaniansa kanssa. Lopulta maaliskuun alussa muodostui Savon ryhm\xc3\xa4, joka k\xc3\xa4sitti muun muassa nelj\xc3\xa4 pataljoonaa, yhden sissirykmentin sek\xc3\xa4 useita erillisosastoja. Sen esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimi eversti Alexander Tunzelman von Adlerflug._NEWLINE_Savon ryhm\xc3\xa4n esikunta sijoitettiin Mikkelin kaupungintalolle 12. helmikuuta. Huhtikuussa L\xc3\xb6fstr\xc3\xb6m siirtyi Viipuriin ja h\xc3\xa4nen tilalleen tuli Ernst Linder. Tampereen valtauksen j\xc3\xa4lkeen huhtikuun alussa taistelujen painopiste alkoi siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n H\xc3\xa4meest\xc3\xa4 Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin alueelle, jolloin my\xc3\xb6s koko valkoisen armeijan esikunta siirrettiin l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4s tapahtumia Mikkeliin. Mannerheim saapui esikuntansa kanssa kaupunkiin 11. huhtikuuta ja pysyi paikkakunnalla sodan loppuun saakka.\n_START_SECTION_\nPunaiset\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun alussa Savon rintaman ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin Heikki Kr\xc3\xb6ger ja h\xc3\xa4nen alip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ikseen Oskar Sundman ja Hugo Salmela. Rintamakomentajaksi tuli Aleksei Osipov. Rintamavastuun Savon radalla hoitivat noin 1 400 Kotkan ja Kymintehtaan punakaartilaista, joita Osipovin lis\xc3\xa4ksi johti my\xc3\xb6s Viktor Teikari. 18. helmikuuta Salmela siirrettiin punaisten l\xc3\xa4ntisen rintaman johtoon. Samalla esikunta siirrettiin Kouvolaan, jossa esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi tuli Vihtori Hasu ja rintamap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 jatkoi Heikki Kr\xc3\xb6ger. Savon rintaman taisteluihin osallistui my\xc3\xb6s muita alueen punakaarteja, kuten Matti Aution johtama Varkauden punakaarti.\n_START_SECTION_\nSodan alkuvaihe\n_START_PARAGRAPH_\nSotatoimet Savon rintamalla alkoivat heti sis\xc3\xa4llissodan k\xc3\xa4ynnistytty\xc3\xa4. Kymenlaakson punakaartilaiset l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t Kouvolasta etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n Savon rataa pitkin kohti pohjoista ja valkoiset taas pyrkiv\xc3\xa4t hidastamaan heid\xc3\xa4n etenemist\xc3\xa4\xc3\xa4n rautatiesiltoja vahingoittamalla. Heti sodan ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 28. tammikuuta Kouvolasta saapunut Martti Eklundin \xe2\x80\x9dlent\xc3\xa4v\xc3\xa4 osasto\xe2\x80\x9d r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytti Mikkelin suojeluskunnan pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 Valkealassa Sel\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 sijaitsevan Torasjoen rautatiesillan sek\xc3\xa4 hieman pohjoisemman Hillosensalmen k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6sillan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 esti punaisia hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ylivoimaansa Savon radan suunnalla. Savon radan lis\xc3\xa4ksi yhteenottoja k\xc3\xa4ytiin my\xc3\xb6s Mikkelin ja Lappeenrannan v\xc3\xa4lisen maantien hallinnasta._NEWLINE_Mikkeliss\xc3\xa4 punaiset olivat sodan alkaessa asettuneet ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalolle sek\xc3\xa4 Naisvuoren vesitornille. Suojeluskunnan keskuspaikkana puolestaan oli Mikkelin lyseon koulurakennus. 29. tammikuuta suojeluskunta piiritti Naisvuoren alueen ja vaati punaisia antautumaan. Punakaartin johtoon kuuluneet Anshelm Kannisto ja Alex Halonen vangittiin v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti antautumisen j\xc3\xa4lkeen, mutta rivimiehet ehtiv\xc3\xa4t palaamaan koteihinsa Hauskan esikaupunkialueelle Emolaan, ennen kuin heid\xc3\xa4t otettiin kiinni. Kaupungissa majaillut ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen kasakkaosasto ei ollut kiinnostunut sekaantumaan tapahtumiin, vaan luovutti aseensa suosiolla suojeluskuntalaisille. Mikkelin suojeluskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimi helmikuun loppuun asti aatelinen maanviljelij\xc3\xa4 Hjalmar von Bonsdorff, kunnes h\xc3\xa4nen siirrytty\xc3\xa4\xc3\xa4n Vaasaan, tuli tilalle eversti Adolf Aminoff. Pieks\xc3\xa4m\xc3\xa4en valkoiset valtasivat samoin 29. tammikuuta, ottamalla haltuunsa punaisten hallitsemat puhelinkeskuksen ja rautatieaseman. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 paikkakunnalla alkoivat punakaartien johtohenkil\xc3\xb6iden vangitsemiset sek\xc3\xa4 punaisten koteihin tehdyt etsinn\xc3\xa4t, joissa oli mukana my\xc3\xb6s Kymenlaaksosta paenneita suojeluskuntalaisia._NEWLINE_31. tammikuuta Varkauden punakaarti yritti vallata Pieks\xc3\xa4m\xc3\xa4en takaisin Aleks Pietik\xc3\xa4isen johtaman 300 miehen pataljoonan voimin. Heid\xc3\xa4n tarkoituksenaan oli rautatieaseman lis\xc3\xa4ksi ottaa haltuunsa my\xc3\xb6s valkoisten tukikohtana toiminut Nikkarilan mets\xc3\xa4opisto. N\xc3\xa4in punaiset olisivat est\xc3\xa4neet valkoisten p\xc3\xa4\xc3\xa4syn Varkauteen ja Kuopioon, jotka tuolloin olivat viel\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n hallussaan. Suojeluskuntalaiset olivat kuitenkin saaneet tiedon punaisten junan saapumisesta ja l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 vastaan tyhj\xc3\xa4n veturin, joka t\xc3\xb6rm\xc3\xa4si junaan hieman ennen Nikkarilan pys\xc3\xa4kki\xc3\xa4. Punaisten veturin edell\xc3\xa4 olleet kolme tavaravaunua pirstoutuivat ja veturi puolestaan kaatui poikittain keskelle rataa. T\xc3\xb6rm\xc3\xa4yksessa kuoli ainakin yksi punakaartilainen. Lyhyen laukaustenvaihdon j\xc3\xa4lkeen punaiset joutuivat vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 sen j\xc3\xa4lkeen en\xc3\xa4\xc3\xa4 yritt\xc3\xa4neet vallata Pieks\xc3\xa4m\xc3\xa4ke\xc3\xa4._NEWLINE_Savon radan suunnalla punaiset onnistuivat lopulta etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n M\xc3\xa4ntyharjulle, jota oli puolustamassa ainoastaan kapteeni Lars W. Lundahlin johtama 140 suojeluskuntalaisen osasto. Saatuaan tuekseen Pietarista saapuneen latvialaisen tarkka-ampujaosaston, punaiset valtasivat paikkakunnan 7. helmikuuta. Kyl\xc3\xa4n pohjoispuolella sijaitseva rautatiesilta kuitenkin r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytettiin ja n\xc3\xa4in punaisten eteneminen pys\xc3\xa4htyi M\xc3\xa4ntyharjulle. Valkoiset aloittivat samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Kuopion valtauksen. Operaatioon osallistui Kuopion suojeluskunnan lis\xc3\xa4ksi Kajaanin sissirykmentin joukkoja sek\xc3\xa4 Pohjanmaalta ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tulleita suojeluskuntalaisia, joiden johtajina toimivat Einar Vihma, Toivo Nousiainen ja Onni Purhonen. Punaiset olivat miehitt\xc3\xa4neet vain Kuopion kasarmialueen, jossa olivat tyytyneet tarkkailemaan sodan kehittymist\xc3\xa4. Punakaarteilla oli selke\xc3\xa4 miesylivoima 180 suojeluskuntalaiseen n\xc3\xa4hden, mutta he antautuivat silti lyhyen tulitaistelun j\xc3\xa4lkeen 8. helmikuuta, kun valkoiset saivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 my\xc3\xb6s yhden tykin. Valtaus sujui ilman kummankaan osapuolen miestappioita, eik\xc3\xa4 my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n joukkoteloituksia n\xc3\xa4hty._NEWLINE_M\xc3\xa4ntyharjun valkoiset puolestaan onnistuivat valtaamaan takaisin 14. helmikuuta ja seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 punaiset vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t parikymment\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 sen etel\xc3\xa4puolella sijaitsevaan Mouhun kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Valkoiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Mouhuun viel\xc3\xa4 18. helmikuuta, mutta punaisten torjuttua iskun, asettui rintamalinja paikoilleen vajaan kahden viikon ajaksi. Samalla Savon rintamasta tuli punaisille ainoastaan puolustuksellinen rintama, jossa tarkoituksena oli ainoastaan est\xc3\xa4\xc3\xa4 valkoisten eteneminen Savon rataa pitkin punaisille elint\xc3\xa4rke\xc3\xa4lle Riihim\xc3\xa4ki\xe2\x80\x93Pietari-radalle.'