b'\n_START_ARTICLE_\nSilkkilehtimittari\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPienehk\xc3\xb6 mittariperhonen, jonka siivet ovat voimakkaasti silkinkiiltoiset. Siipien pohjav\xc3\xa4ri on valkoinen ja niiss\xc3\xa4 on jonkin verran mustaa kehn\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4. Poikkiviirut ovat kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4n ruskeat. Keskipilkku erottuu heikosti ja silloinkin vain takasiiviss\xc3\xa4. Siipien alapinta on valkoinen ja etureunasta hieman varjostunut. _NEWLINE_Erityisen samann\xc3\xa4k\xc3\xb6inen on luhtalehtimittari (Scopula immutata).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nSilkkilehtimittarin levinneisyys ulottuu Iberian niemimaalta Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 aina Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka. Suomessa laji on tulokas, joka tavattiin ensimm\xc3\xa4isen kerran Kirkkonummelta vuonna 2000. Sittemmin se on vakiintunut Uudenmaan, Etel\xc3\xa4-Karjalan ja Etel\xc3\xa4-Savon alueille. Perhoset lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t hein\xc3\xa4-elokuun vaihteessa.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nSilkkilehtimittari el\xc3\xa4\xc3\xa4 kosteilla niityill\xc3\xa4 ja luhdissa.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukan ravintokasveja ovat ketomaruna (Artemisia campestris) ja ahdekaunokki (Centaurea jacea).'