b'\n_START_ARTICLE_\nLassen Volcanicin kansallispuisto\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAlkuper\xc3\xa4isamerikkalaiset heimot asuttivat nykyisen Lassenin kansallispuiston aluetta ennen eurooppalaisten uudisasukkaiden saapumista alueelle. Lassenissa eliv\xc3\xa4t muun muassa Maidu-, Atsugewi-, Yana- ja Yahi-intiaaniheimot. Maidut asuttivat it\xc3\xa4- ja etel\xc3\xa4alueita, Atsugewit pohjoisia seutuja. Yanat ja Yahit eliv\xc3\xa4t l\xc3\xa4nsialueilla. Heimot tiesiv\xc3\xa4t Lassen Peak -vuoren olevan "t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 tulta", eli olevan vulkaanisesti aktiivinen, ja uskoivat sen jonakin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 purkautuvan. _NEWLINE_Mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4 Peter Skene Ogdenin oletetaan olleen yksi ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 eurooppalaisia Lassenin alueella. H\xc3\xa4n saapui alueelle 1800-luvulla. H\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 tuli useita muitakin, jotka antoivat jokainen uuden nimen nykyiselle Lassen Peakille. Aikanaan enemm\xc3\xa4nkin eurooppalaisia saapui Lasseniin. He tosin k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t aluetta vain l\xc3\xa4pikulkureittin\xc3\xa4 matkallaan Kalifornian hedelm\xc3\xa4llisemp\xc3\xa4\xc3\xa4n Sacramento Valleyyn. Er\xc3\xa4s uudisasukkaiden oppaana toimiva mies oli tanskalainen Peter Lassen, joka oli jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkinut Lassenia ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivi\xc3\xa4 seutuja ja tunsi ne tarpeeksi hyvin voidakseen opastaa ihmisryhmi\xc3\xa4 alueen l\xc3\xa4pi. Lassen Peak ja kansallispuisto nimettiin my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nen mukaansa. _NEWLINE_1840-luvun loppupuolella alkanut kultarynt\xc3\xa4ys aiheutti paljon vahinkoa muun Kalifornian luonnolle ja el\xc3\xa4imist\xc3\xb6lle, mutta syrj\xc3\xa4inen Lassen ei siit\xc3\xa4 k\xc3\xa4rsinyt. Esimerkiksi kaivostoiminnasta tuli kuitenkin alueen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 tulonl\xc3\xa4hde karjankasvatuksen ja puunhakkuun lis\xc3\xa4ksi. 1860-luvulla Lassenin geologisia ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4 alettiin tarkemmin tutkia; muun muassa mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4 Kendall Vanhook Bumpass tutki alueen suurinta tuliper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4, joukkoa kuumia l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 ja kuumia muta-altaita, joka sai sittemmin nimekseen Bumpassin helvetti (engl. Bumpass Hell). Nimen kerrotaan johtuneen siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sen l\xc3\xb6yt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Kendall Bumpass sattui loukkaamaan jalkansa aluetta tutkiessaan, ja palattuaan retkelt\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n t\xc3\xa4st\xc3\xa4 \xc3\xa4rtyneen\xc3\xa4 kuvaili yst\xc3\xa4villeen paikkaa "helvetiksi".  _NEWLINE_Lassenia alettiin ensin suojella Lassen Peakin metsiensuojelualueena (engl. Lassen Peak Forest Preserve). Vuonna 1907 presidentti Theodore Roosevelt julisti Lassen Peakin Yhdysvaltain kansalliseksi suojelumonumentiksi. Suojelumonumentti ei viel\xc3\xa4 silloin k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nyt koko nykyisen kansallispuiston aluetta. Toinen alueelle perustettu suojelumonumentti suojeli Cinder Conea, vulkaanista tuhkakartiota. Vuonna 1916 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi suojelumonumenttia ja niiden l\xc3\xa4hialueet yhdistettiin ja kohotettiin kansallispuiston asemaan. _NEWLINE_Vuosina 1914\xe2\x80\x931921 Lassen Peak-tulivuori purkautui muutaman kerran. Purkauksen seurauksena maanpinnalle nousi laavaa ja tuhkaa. Ne tuhosivat useita Lassenin rakennuksia. Tulivuorta on siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien tarkkailtu. Vuoden 1980 St. Helens -tulivuoren purkautuminen tehosti valvontaa entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n Lasseninkin alueella.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nPlioseenikaudella Sierra Nevadan vuoriston kohoaminen ja alueen vulkaaninen toiminta nostattivat yhdess\xc3\xa4 laharin, pyroklastisen virran, joka muodosti lopulta niin sanotun Tuscanin muodostelman. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n muodotelma ei ole n\xc3\xa4kyviss\xc3\xa4 miss\xc3\xa4\xc3\xa4n puiston osassa, sill\xc3\xa4 se j\xc3\xa4\xc3\xa4 hieman maanpinnan alle. Plioseenikaudella syntyi useita "laavakentti\xc3\xa4", kun basalttiset laavavirrat peittiv\xc3\xa4t alueita. My\xc3\xb6h\xc3\xa4isell\xc3\xa4 plioseenikaudella ja pleistoseenikaudella basalttinen laava-alue peittyi andesiittisella laavalla. Andesiittilaava peitti lis\xc3\xa4ksi puiston lounaisalueen, ja pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n puisto olikin kuin yksi suuri laavakentt\xc3\xa4. Nykyisen puiston it\xc3\xa4puolella basalttinen laava purkautui ja muodosti matalia kukkuloita, jotka my\xc3\xb6hemmin eroosion johdosta kuluivat l\xc3\xa4hes olemattomiin.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nLassen Volcanic sijaitsee hein\xc3\xa4aron ja vuoriston havumets\xc3\xa4n kasvillisuusvy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4. Kansallispuiston kasveihin kuuluvat muun muassa lukuiset villikukat kuten orvokit, lupiinit ja iirikset. Alueella kasvaa lis\xc3\xa4ksi lukuisia havupuita. Esimerkiksi harmaapihdat, ponderosa- ja jeffreynm\xc3\xa4nnyt viihtyv\xc3\xa4t hyvin Lassenissa. Muitakin pihtalajeja on tavattu etenkin puiston korkeammilta seuduilta. Alueelta l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s sianpuolukan eri lajeja, karviaisia ja Ceanothus-suvun pensaita. _NEWLINE_Lassenin kansallispuistossa on melko rikas el\xc3\xa4imist\xc3\xb6. Alueella el\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 matelijoita ja lintuja ett\xc3\xa4 pieni\xc3\xa4 ja suuria nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4. Lassenin matelijoihin kuuluu muun muassa muutama k\xc3\xa4\xc3\xa4rmelaji, linnuista esimerkkein\xc3\xa4 ovat amerikanhuuhkaja, tikka ja samettin\xc3\xa4rhi. Muun muassa oravat, maaoravat, j\xc3\xa4nikset ja haisun\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4t kuuluvat alueen pieniin nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4isiin. Suurempiin nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4isiin lukeutuvat esimerkiksi ketut, hirviel\xc3\xa4imet ja puumat, joista j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tavataan tosin alueelta harvemmin.'