b'\n_START_ARTICLE_\nMart Laar\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nLaarin ensimm\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerikausi alkoi 21. lokakuuta 1992. H\xc3\xa4nen hallituksensa merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4ksi saavutukseksi on pidetty ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isjoukkojen vet\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 Virosta. Hallitus kuitenkin kaatui syksyll\xc3\xa4 1994, mihin vaikutti niin sanottu "ruplakriisi". 3,5 miljardia Neuvostoruplaa katosi, kun Viro otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kruununsa hein\xc3\xa4kuussa 1992, mutta niit\xc3\xa4 ei palautettu Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Yleisimm\xc3\xa4n selityksen mukaan ruplat oli myyty D\xc5\xbeohar Dudajevin hallitsemalle It\xc5\xa1kerian t\xc5\xa1et\xc5\xa1eenitasavallalle, jonne sotilaskone vei ne It\xc3\xa4-Virosta. Ruplista saadut dollarit ilmestyiv\xc3\xa4t keskuspankkiin vuoden kuluttua. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Laar ja tuolloinen keskuspankin johtaja Siim Kallas j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t syytteitt\xc3\xa4. Laarin avustaja Tiit Pruuli ja kaksi liikemiest\xc3\xa4 joutuivat oikeuteen, ja uudelleen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 ollut Laar ja valtiovarainministeri Kallas joutuivat todistamaan, mutta ket\xc3\xa4\xc3\xa4n ei tuomittu tapauksesta._NEWLINE_Hallitus ajautui kuitenkin kriisiin, kun sosiaalidemokraatit l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t hallituksesta ja Riigikogu antoi Laarille ep\xc3\xa4luottamuslauseen. Hallituskoalitio kuitenkin pysyi koossa jouluun saakka sosiaalidemokraattien Andres Tarandin johdolla.\n_START_SECTION_\nToinen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1999 Laar palasi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi vastuualueenaan talouden nostaminen lamasta ja maan johtaminen Euroopan unioniin. Laarin toisessa hallituksessa istuivat Reformipuolueen ja Is\xc3\xa4nmaaliiton lis\xc3\xa4ksi Kansanpuolue Maltilliset. Hallituksessa ilmeni nopeasti sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ristiriitoja, varsinkin Reformipuolueen ja Is\xc3\xa4nmaaliiton v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Is\xc3\xa4nmaaliiton ajama laki kommunismin kriminalisoinnista ei ollut edennyt Riigikogussa. Is\xc3\xa4nmaaliiton ja Reformipuolueen hallituskoalitiot Tallinnassa ja Tartossa olivat kaatuneet erimielisyyksiin. Vuoden 2001 presidentinvaalissa hallituspuolueet eiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet sopuun presidenttiehdokkaasta, ja voiton veikin Kansanliittoa edustanut Arnold R\xc3\xbc\xc3\xbctel. Ep\xc3\xa4onnistuneen presidentinvaalin j\xc3\xa4lkeen Laar ilmoittikin eroavansa. Lopullinen isku hallitukselle oli Siim Kallaksen johtaman Reformipuolueen liittoutuminen Tallinnan kunnallispolitiikassa oppositiossa olleen Keskustapuolueen kanssa. Lopulta Laar erosi tammikuun alussa 2002.\n_START_SECTION_\nTunnustuksia\n_START_PARAGRAPH_\nLaaria kiitet\xc3\xa4\xc3\xa4n nopeista talousuudistuksista, (mm. yritysveron poisto) jotka johtivat nopeaan taloudelliseen kasvuun ja Euroopan unionin j\xc3\xa4seneksi hyv\xc3\xa4ksymiseen. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s yhdess\xc3\xa4 Lennart Meren kanssa luotsasi maan Nato-j\xc3\xa4seneksi. Toisaalta h\xc3\xa4nen politiikkaansa on syytetty ylti\xc3\xb6liberaaliseksi. Laar ehdotti muun muassa prostituution laillistamista ja euron k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottoa ennen unioniin hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen hallituksensa nosti puolustusbudjetin Naton suosittamaan kahteen prosenttiin bruttokansantuotteesta, mik\xc3\xa4 tarkoitti tuolloin yli kuutta prosenttia valtion budjetista._NEWLINE_Laar on itse ollut kahden koulukirjan tekij\xc3\xa4kaartissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on joissakin yhteyksiss\xc3\xa4 syytetty oman merkityksens\xc3\xa4 korostamisesta Viron uudelleen itsen\xc3\xa4istymisess\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 2006 Laar otti vastaan yhdysvaltalaiselta Cato-instituutilta "Milton Friedman Prize for Advancing Liberty" -palkinnon ansioistaan markkinaliberalismin edist\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Perusteluina palkinnolle mainitaan, ett\xc3\xa4 Laarin ansiosta Viro on esimerkki taloudellisen vapauden hy\xc3\xb6dyist\xc3\xa4. Muun muassa Viron tasavero on omaksuttu useissa entisiss\xc3\xa4 kommunistivaltioissa.'