b'\n_START_ARTICLE_\nKultat\xc3\xb6yht\xc3\xb6kakadu\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKultat\xc3\xb6yht\xc3\xb6kakadun h\xc3\xb6yhenpeite on kokonaan valkoinen. Sill\xc3\xa4 kuitenkin on keltainen t\xc3\xb6yht\xc3\xb6, joka sojottaa yleens\xc3\xa4 supussa p\xc3\xa4\xc3\xa4laella. Kakadu levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 sulkap\xc3\xa4\xc3\xa4hineens\xc3\xa4 koko komeuteensa kosiskellessaan ja reviirin\xc3\xa4yt\xc3\xb6sten yhteydess\xc3\xa4. Se kohottaa t\xc3\xb6yht\xc3\xb6ns\xc3\xa4 my\xc3\xb6s tekeyty\xc3\xa4kseen todellista isommaksi ja pel\xc3\xa4stytt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen vihollisensa. Pystyss\xc3\xa4 oleva t\xc3\xb6yht\xc3\xb6 saattaa olla jopa 14 senttimetri\xc3\xa4 korkea._NEWLINE_Aikuisen linnun pituus on 45\xe2\x80\x9355\xc2\xa0senttimetri\xc3\xa4 ja paino 815\xe2\x80\x93975\xc2\xa0grammaa.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKultat\xc3\xb6yht\xc3\xb6kakadu el\xc3\xa4\xc3\xa4 Australiassa ja Uudessa-Guineassa sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisill\xc3\xa4 Arusaarilla. Se on istutettu my\xc3\xb6s Uuteen-Seelantiin ja useille Indonesian saarille. Australiassa sit\xc3\xa4 tavataan pohjois-, it\xc3\xa4- ja kaakkoisrannikon osavaltioissa Fizroy-joelta Tasmaniaan. Lajin esiintymisalueen pinta-ala on 1\xe2\x80\x9310 miljoonaa neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 ja sen kokonaispopulaatio on noin 500\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKultat\xc3\xb6yht\xc3\xb6kakadun elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat trooppiset mets\xc3\xa4t, savannimets\xc3\xa4t ja maanviljelysseudut.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nYhteen ly\xc3\xb6tt\xc3\xa4ytyneen kultat\xc3\xb6yht\xc3\xb6kakaduparin suhde on yleens\xc3\xa4 elinik\xc3\xa4inen. My\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 parven parit siirtyv\xc3\xa4t pesim\xc3\xa4\xc3\xa4n yksikseen v\xc3\xa4h\xc3\xa4n matkan p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n toisistaan. Pari vahvistaa siteens\xc3\xa4 hieromalla nokkiaan yhteen ja sukien toisiaan. Pariteltuaan linnut rakentavat pes\xc3\xa4n puunkoloon, jonne naaras munii 2\xe2\x80\x933 valkeaa, soikeaa munaa. Molemmat emot hautovat yhteens\xc3\xa4 noin kuukauden. Poikaset pysyv\xc3\xa4t pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jopa kolme kuukautta molempien emojen kantaessa niille sy\xc3\xb6t\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Viel\xc3\xa4 pes\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4hd\xc3\xb6n j\xc3\xa4lkeenkin poikaset liikkuvat yksiss\xc3\xa4 emojen seurassa ja liittyv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4parveen. Ne ruokailevat emojensa rinnalla, kunnes ovat oppineet etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n ravintoa omin p\xc3\xa4in.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nKultat\xc3\xb6yht\xc3\xb6kakadu sy\xc3\xb6 enimm\xc3\xa4kseen siemeni\xc3\xa4. Se koluaa maata ja puita tuntien ajan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen heinien ja hedelmien siemeni\xc3\xa4. Parvet hakeutuvat aterioimaan sopivina hetkin\xc3\xa4 metsiin ja viljelysmaille. Yksitt\xc3\xa4isist\xc3\xa4 siemenist\xc3\xa4 ei juuri ole ravintotarpeen tyydytt\xc3\xa4jiksi, mutta vahvalla nokallaan ja k\xc3\xa4tev\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kielell\xc3\xa4\xc3\xa4n kakadut rikkovat siemenkuoren nopeasti ja n\xc3\xa4in ne pystyv\xc3\xa4t k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n siemeni\xc3\xa4 lyhyess\xc3\xa4 ajassa. Ne sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s hedelmi\xc3\xa4, marjoja, p\xc3\xa4hkin\xc3\xb6it\xc3\xa4, kukkia, silmuja, juuria sek\xc3\xa4 hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 ja niiden toukkia. Linnut siirtyv\xc3\xa4t ruokailumailleen aamulla, sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t useita tunteja ja lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t sitten sulattelemaan ateriaansa. My\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ne jatkavat ruokailua. Talvisin ne joutuvat sy\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s vihreit\xc3\xa4 kasvinosia.\n_START_SECTION_\nHistoriassa\n_START_PARAGRAPH_\nKultat\xc3\xb6yht\xc3\xb6kakadun  tai celebesinkakadun alalajin lahjoitti sulttaani al-Kamil keisari Fredrik II:lle. Tieto on per\xc3\xa4isin Fredrik II:n teoksesta De arte venandi cum avibus. Lajia ovat selvitelleet suomalaiset tutkijat, ja tutkimuksen perusteella on voitu osoittaa varhaisin kulttuuriyhteys Euroopan ja Wallacen linjan it\xc3\xa4puolisten alueiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.'