b'\n_START_ARTICLE_\nArtemis Orthian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nArtemis Orthian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6 rakennettiin alun perin noin 900-luvulla eaa. Se koostui pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4 maasta tehdyst\xc3\xa4 alttarista. Varhaisella arkaaisella kaudella 700-luvulla eaa. paikalle rakennettiin varsinainen pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alue eli temenos, johon kuului my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4inen yksinkertainen temppeli. Temppeli vaikuttaa tuhoutuneen Eurotas-joen tulviessa noin vuonna 575 eaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alue uusittiin noin vuonna 570 eaa. Aluetta laajennettiin, ja paikalle rakennettiin uusi, suurempi temppeli. Temppeli\xc3\xa4 kunnostettiin hellenistisell\xc3\xa4 kaudella 100-luvulla eaa._NEWLINE_Artemis Orthian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6 oli Spartan merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6j\xc3\xa4. Se oli kaupungin nelj\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n Pitanan, Limnain, Mesoan ja Kynosuran yhteinen kokoontumis- ja kulttipaikka. Kultti oli aiemmin Lakonian ja Messenian alueen paikallinen Orthian (my\xc3\xb6s Worthia) kultti, joka liittyi villiin luontoon, hedelm\xc3\xa4llisyyteen ja kasvillisuuden kasvuun. My\xc3\xb6hemmin se yhdistettiin yleiskreikkalaiseen Artemiihin._NEWLINE_Kultti liittyi my\xc3\xb6s nuorukaisten kasvattamiseen. Se tunnetaan verisest\xc3\xa4 seremoniastaan (diamastigosis), johon kuului alle 13-vuotiaiden poikien ruoskiminen kasvatukseksi ja koetteluksi. Kultin alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 selitettiin niin, ett\xc3\xa4 spartalaiset olivat toimittaneet alttarilla uhreja, kun se oli ollut ihmisveren saastuttama jonkun riidan vuoksi. Pyh\xc3\xa4inh\xc3\xa4v\xc3\xa4istys voitiin sovittaa vain paikalla toimitetuilla ihmisuhreilla. Lykurgoksen kerrotaan lopettaneen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n, ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nneen sen sijaan, ett\xc3\xa4 paikalla tulisi ruoskia poikia niin, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden veri valuisi alttarille._NEWLINE_Nuorukaisten ruoskimisesta on s\xc3\xa4ilynyt kaksi erilaista kuvausta. Pausaniaan mukaan ruoskinta tapahtui alttarilla. Papitar piteli jumalattaren puista kulttikuvaa, ja jos poikaa ei ruoskittu tarpeeksi (esimerkiksi hyv\xc3\xa4n syntyper\xc3\xa4n tai kauneuden vuoksi), papitar saattoi moittia ruoskijia ja sanoa, ett\xc3\xa4 jumalattaren kuva alkaa tuntuu raskaalta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaatii lis\xc3\xa4\xc3\xa4 verta, jolloin ruoskintaa tehostettiin. Ksenofonin mukaan ruoskinta tapahtui sen sijaan niin, ett\xc3\xa4 temppelin alttarille asetettiin juustoja, ja poikien tuli juosta alttarille kujanjuoksu, jonka aikana muut pojat ruoskivat heit\xc3\xa4, varastaa juusto, ja juosta takaisin j\xc3\xa4lleen ruoskittavana. On kuitenkin mahdollista, ett\xc3\xa4 Ksenofon puhuu jostakin muusta spartalaisen koulutuksen osasta, ei Artemis Orthian kultista. Toisaalta seremonia on voinut kehitty\xc3\xa4 juustojen varastamisesta kovemmaksi ruoskinnaksi alttarilla. Ruoskimisen ajateltiin kovettavan lapsia ja tekev\xc3\xa4n n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 parempia spartalaisia sotilaita. Koettelun l\xc3\xa4p\xc3\xa4isseist\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin ilmaisua b\xc5\x8dmonik\xc4\x93s (\xe2\x80\x9dalttarivoittaja\xe2\x80\x9d). Kokeessa ep\xc3\xa4onnistuneet voitiin ruoskia henkihieveriin tai jopa kuoliaaksi. Ruoskinnassa kilpailtiin mahdollisesti joukkueittain._NEWLINE_Ruoskimisseremonia vaikuttaa olleen suosittua seurattavaa erityisesti roomalaisella kaudella, jolloin se mahdollisesti perustettiin uudelleen. On my\xc3\xb6s mahdollista, ett\xc3\xa4 koko seremonia ainakin sen julmimmassa muodossa syntyi vasta roomalaisella ajalla, jolloin Spartassa yritettiin er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista \xe2\x80\x9dLykurgoksen ajan uudelleen henkiin her\xc3\xa4tt\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Sit\xc3\xa4 varten alueelle rakennettiin joskus vuoden 225 jaa. j\xc3\xa4lkeen teatterikatsomo, jossa seremoniaa voitiin seurata. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 osoittaa, ett\xc3\xa4 paikalle ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4 seuraamaan tapahtumia. Samassa yhteydess\xc3\xa4 temppeli kunnostettiin j\xc3\xa4lleen ja paikalle rakennettiin toinen alttari. Seremonia s\xc3\xa4ilyi ainakin 300-luvulle jaa._NEWLINE_Temppelin arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1906\xe2\x80\x931910. Kaivaukset suoritti British School at Athens eli brittil\xc3\xa4inen arkeologinen koulu Ateenassa.\n_START_SECTION_\nRakennus ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nArtemis Orthian vanhempi, 700-luvulla eaa. rakennettu temppeli edusti yksinkertaista, alkukantaista tyyli\xc3\xa4. Se oli noin 12,5 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja noin 4,5 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Uusi, noin 570 eaa. rakennettu temppeli edusti doorilaista tyyli\xc3\xa4. Se oli tehty kalkkikivest\xc3\xa4, ja sen pituus oli noin 16,8 metri\xc3\xa4 ja leveys noin 7,5 metri\xc3\xa4. Temppeliss\xc3\xa4 oli pronaos, jonka edess\xc3\xa4 it\xc3\xa4puolella oli kaksi pylv\xc3\xa4st\xc3\xa4 (distylos in antis), ja naos eli cella. Sen p\xc3\xa4\xc3\xa4tykolmio on ollut koristeltu muun muassa leijonilla. Nykyisin paikalla olevat j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4st\xc3\xa4 temppelist\xc3\xa4._NEWLINE_Pausaniaan mukaan temppeliss\xc3\xa4 oli Artemiin ikivanha puinen kulttikuva, jonka spartalaiset sanoivat olevan sama veistos, jonka Orestes ja Ifigeneia olivat tuoneet Tauriista. Ateenalaiset puolestaan v\xc3\xa4ittiv\xc3\xa4t kyseisen patsaan olevan Brauronissa. Pausanias piti spartalaisten versiota uskottavampana._NEWLINE_Pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6n temenos-alue oli ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity peribolos-muurilla ja kivetty. Alttari sijaitsi temppelin it\xc3\xa4puolella. Se oli alun perin maa-alttari ja my\xc3\xb6hemmin p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty kivill\xc3\xa4. Roomalaisella kaudella rakennettu puolikaarenmuotoinen teatterikatsomo sijaitsee heti temppelin etel\xc3\xa4puolella. Sen halkaisija on noin 54 metri\xc3\xa4 ja se avautuu alttaria kohti. Pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s Eileithyian pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6._NEWLINE_Pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6n alueelta on l\xc3\xb6ydetty suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 votiivilahjoja geometriselta kaudelta aina roomalaiselle ajalle saakka. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin kuuluu pronssifiguriineja, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa el\xc3\xa4inhahmoja, ja muita pronssiesineit\xc3\xa4; yli 100 000 lyijyist\xc3\xa4 figuriinia; suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 norsunluusta kaiverrettuja figuriineja; terrakottafiguriineja ja naamioita; sek\xc3\xa4 ajoituksen kannalta t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 jatkumo keramiikan sirpaleita. Varsinkin varhaiset l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t osoittavat spartalaisen taiteen olleen viel\xc3\xa4 tuona aikana samalla tasolla muidenkin kreikkalaisten kaupunkien taiteen kanssa. Monet l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ovat Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.'