b'\n_START_ARTICLE_\nMuuttoliike\n_START_PARAGRAPH_\nMuuttoliike eli migraatio on v\xc3\xa4est\xc3\xb6n siirtymist\xc3\xa4 toiselle alueelle. Muuttoliike voi olla pienimuotoista yksil\xc3\xb6iden siirtymist\xc3\xa4, tai kokonainen yhdyskunta tai kansa voi vaihtaa asuinaluettaan.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMaahanmuuttaja on maahan muuttava tai muuttanut henkil\xc3\xb6. Maastamuuttaja on henkil\xc3\xb6 joka muuttaa maasta. Maassamuuttaja on valtakunnan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 muuttava henkil\xc3\xb6. Paluumuuttaja on takaisin kotimaahansa tai kotiseudulleen muuttava._NEWLINE_Siirtolainen on henkil\xc3\xb6, joka muuttaa pysyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tarkoituksessa toiseen maahan hankkiakseen sielt\xc3\xa4 toimeentulonsa. Uudisasukas on henkil\xc3\xb6, joka asuttaa jonkin aikaisemmin asumattoman ja viljelem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n alueen._NEWLINE_Pakolainen on henkil\xc3\xb6, joka joutuu syntyper\xc3\xa4ns\xc3\xa4, uskontonsa, mielipiteidens\xc3\xa4 tai muun sellaisen vuoksi vainoa pel\xc3\xa4ten pakenemaan vieraaseen maahan. Kiinti\xc3\xb6pakolainen on maahan muuttava, jolla on jo YK:n pakolaistoimiston my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4 pakolaisasema ja joka kuuluu vastaanottavan valtion pakolaiskiinti\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Kiertolainen tai kulkuri on vakinaista asuinpaikkaa ja ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 vailla kuljeskeleva ihminen.\n_START_SECTION_\nSyyt\n_START_PARAGRAPH_\nMuutto voi joskus olla muuttajan oma valinta, joskus h\xc3\xa4nen perheens\xc3\xa4 tai yhdyskuntansa. Joskus muuttaja vied\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4kisin, esimerkiksi sotilaana, karkotettuna tai kaapattuna vankina._NEWLINE_Vapaaehtoisen muuttamisen syyn\xc3\xa4 voi olla pyrkimys parantaa omaa asemaa: muuttaja saattaa paeta sortoa tai puutetta, tai h\xc3\xa4n voi tavoitella korkeampaa asemaa matkansa seurauksena, joko l\xc3\xa4ht\xc3\xb6alueella tai tuloalueella. Toinen muuttamisen syy voi olla kotiin j\xc3\xa4\xc3\xa4neen perheen hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4minen esimerkiksi l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai tuomalla heille rahaa tai muuta avustusta tai palaamalla takaisin uusien, ulkomailla opittujen taitojen kera. Kolmas muuton syy on halu hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4\xc3\xa4 uutta kotiyhdyskuntaa \xe2\x80\x93 t\xc3\xa4llainen migraatio on useasti uskonnollisesti motivoitunutta. Nelj\xc3\xa4s muuton syy on matkanteosta nauttiminen ja kiinnostus uusiin paikkoihin, ihmisiin ja ajatuksiin._NEWLINE_Muuttaminen on usein vaarallista: se saattaa johtaa n\xc3\xa4lkiintymiseen, sairastumiseen, loukkaantumiseen, riitoihin tai taisteluihin. Jos muuttajat p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4t perille, he saattavat joutua opettelemaan uuden kielen ja uudet tavat, ja l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n paikkansa uudessa kotiyhdyskunnassaan.\n_START_SECTION_\nVerkosto\n_START_PARAGRAPH_\nUsein muuttajaa avustaa muutossa jokin verkosto. Siihen voi alkuvaiheessa kuulua v\xc3\xa4rv\xc3\xa4\xc3\xa4ji\xc3\xa4, jotka ker\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t muuttohalukkaita tai vangitsevat sellaisia pakolla. Verkostoon voi kuulua my\xc3\xb6s matkanj\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ji\xc3\xa4, vartijoita, oppaita, laivamiehist\xc3\xb6j\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 majoittajia niin matkan varrella kuin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin. Verkoston viimeinen osa ovat m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimivat ihmiset, jotka auttavat tulijaa saamaan t\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja sopeutumaan uuteen yhdyskuntaansa.\n_START_SECTION_\nVaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nMuuttoliikkeill\xc3\xa4 voi olla suotuisia tai ep\xc3\xa4suotuisia vaikutuksia. Muuttoliike voi levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kehityst\xc3\xa4, kun poismuuttajat viev\xc3\xa4t oman yhdyskuntansa tietoa, keksint\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja osaamista muille yhdyskunnille. Heid\xc3\xa4n tulonsa voi my\xc3\xb6s stimuloida kehityst\xc3\xa4 tuloalueella, ja joskus ihmisten l\xc3\xa4hteminen voi saada aikaan kehityst\xc3\xa4 my\xc3\xb6s l\xc3\xa4ht\xc3\xb6alueella. Muuttoliikkeen kautta my\xc3\xb6s hy\xc3\xb6dykkeiden ja palvelujen tarjonta voi jakautua tasaisemmin yhdyskuntien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, ja joskus muuttajat ovat tuoneet mukanaan hy\xc3\xb6dyllisi\xc3\xa4 kasveja ja el\xc3\xa4imi\xc3\xa4. Toisaalta muuttoliikkeiden mukana voi kulkeutua tauteja ja haitallisia vieraslajeja. Muuttajien uudet tavat voivat joskus aiheuttaa tuloalueen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntavan tai kielen katoamisen._NEWLINE_Koulutetun ty\xc3\xb6voiman maastamuutto merkitsee tappiota kansantaloudessa. Maahanmuutto on tulomaalleen kansantaloudellisesti hy\xc3\xb6dyllist\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 edellytyksell\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 maahanmuuttajat ty\xc3\xb6llistyv\xc3\xa4t yht\xc3\xa4 hyvin kuin kantav\xc3\xa4est\xc3\xb6. Maahanmuuton menot ovat silloin tuloja pienemm\xc3\xa4t, sill\xc3\xa4 valtaosa muuttajista on parhaassa ty\xc3\xb6i\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Valtion tulot, kuten verot ja sosiaaliturva- ja el\xc3\xa4kemaksut ovat suuremmat kuin menot, eli maahanmuutto tuo enemm\xc3\xa4n tuloja kuin sihen liittyv\xc3\xa4t sosiaalipalvelut ja muut siit\xc3\xa4 koituvat kulut. Suomen tulos maahanmuutosta vastasi 0,16 prosenttia bruttokansantuotteesta.\n_START_SECTION_\nTutkimusmenetelm\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nTiedot varhaisen ihmisen migraatioista on saatu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4n tieteenlajin tutkimuksen avulla: arkeologian, perinn\xc3\xb6llisyystieteen, kielihistorian ja antropologian. Arkeologit ajoittavat menneiden aikojen j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, niin ihmisten kuin aineellisenkin kulttuurin. Geneetikot tutkivat nykyisten populaatioiden geenej\xc3\xa4, usein mitokondriaalista ja Y-kromosomaalista DNA:ta, ja selvitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 kautta kansojen sukulaisuussuhteita ja muuttoliikkeit\xc3\xa4. Kielitieteilij\xc3\xa4t selvitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t nykyisin puhuttujen ja kirjoitettujen kielten kantakieli\xc3\xa4. Antropologit tutkivat nykyisten ihmisyhteis\xc3\xb6jen tapoja ja tekev\xc3\xa4t joskus p\xc3\xa4\xc3\xa4telmi\xc3\xa4 niiden edelt\xc3\xa4jien muuttoliikkeist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVarhainen nykyihminen\n_START_PARAGRAPH_\nNykyihminen kehittyi noin 200 000 vuotta sitten. Aluksi ihminen asutti etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 it\xc3\xa4isen ja etel\xc3\xa4isen Afrikan savanneja, mutta vuoteen 60\xc2\xa0000 eaa. menness\xc3\xa4 ihminen levitt\xc3\xa4ytyi my\xc3\xb6s Sudanin ja Senegalin v\xc3\xa4liselle savannille Afrikan poikki it\xc3\xa4\xe2\x80\x93l\xc3\xa4nsisuunnassa.\n_START_SECTION_\nMaanviljelyn varhaisvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nMaanviljelyn keksiminen aiheutti sen, ett\xc3\xa4 jotkin populaatiot laajenivat ja levisiv\xc3\xa4t toisten alueille, etenkin riisi\xc3\xa4 viljelleet kiinan ja austronesialaisten kielten puhujat. Maanviljelyn levi\xc3\xa4minen johtui kuitenkin useammin taidon ja lajien levi\xc3\xa4misest\xc3\xa4 kuin ihmisen muuttoliikkeist\xc3\xa4. Maan viljeleminen sitoi ihmiset usein paikoilleen, vaikkakin samalla huomattavasti kasvaneet v\xc3\xa4est\xc3\xb6t pystyiv\xc3\xa4tkin muuttamaan entist\xc3\xa4 helpommin.\n_START_SECTION_\nPohjois-Euroopan muuttoliikkeet kivikaudella\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4istyess\xc3\xa4 ja Euroopan asuttavien alueiden laajentuessa mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 siirtyi pohjoiseen Fennoskandiaan. Etel\xc3\xa4-Ruotsin alueelle mets\xc3\xa4st\xc3\xa4ji\xc3\xa4 muutti v\xc3\xa4liaikaisesti jo noin vuonna 11\xc2\xa0000 eaa. Suomen vanhimmat l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t noin vuodelta 8700 eaa. on tehty Lahden Ristolan ja Orimattilan alueilta. Nuorakeraamisen eli vasarakirveskulttuurin noin 3200\xe2\x80\x932350 eaa. aikana Suomeen kenties muutti euripidista v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Baltiasta.\n_START_SECTION_\nIndoeurooppalaisten vaellus\n_START_PARAGRAPH_\nIndoeurooppalaisten oletetaan alkujaan asuneen Kaukasiassa, josta he aikaa my\xc3\xb6ten vaelsivat Eurooppaan._NEWLINE_Levitt\xc3\xa4ytyminen alkoi yleisimmin hyv\xc3\xa4ksytyn n\xc3\xa4kemyksen mukaan noin 3000-luvulla eaa. Toisen mutta v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kannatetun teorian (C. Renfrew) mukaan indoeurooppalaisten alkukoti oli Turkin Anatoliassa, josta he olisivat saapuneet Eurooppaan jo noin 8000 eaa. samanaikaisesti maanviljelyn kanssa.\n_START_SECTION_\nEuraasian paimentolaiskansojen liikkeet\n_START_PARAGRAPH_\nPaimentolaiskansat ovat vaeltaneet aroseuduilla vuosituhansien ajan tunkeutuen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Eurooppaan, L\xc3\xa4hi-it\xc3\xa4\xc3\xa4n, Etel\xc3\xa4-Aasiaan tai Kiinaan. Esimerkkej\xc3\xa4 vaeltaneista paimentolaiskansoista ovat muun muassa kimmerialaiset, skyytit, sarmaatit, hunnit, avaarit, mongolit, kumaanit ja monet muut turkkilaiskansat. Suomalais-ugrilaisista kansoista paimentolaiskulttuurin omaksuneet unkarilaisten esi-is\xc3\xa4t olivat ainoita, joiden tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n vaeltaneen laajamittaisesti.\n_START_SECTION_\nBantujen levitt\xc3\xa4ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nYksi historiallisen ajan laajimmista ja pitk\xc3\xa4kestoisimmista kansainvaelluksista oli bantujen levitt\xc3\xa4ytyminen koko Afrikan etel\xc3\xa4puoliskoon. Vuoden 2000 eaa. j\xc3\xa4lkeen nykyisten Nigerian ja Kamerunin alueella asuneet bantut alkoivat levitt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n ja etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Bantukansat saapuivat Etel\xc3\xa4-Afrikkaan vasta vuoden 1000 j\xc3\xa4lkeen; bantujen vaelluksia oli viel\xc3\xa4 paljon t\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin j\xc3\xa4lkeen, ja zulut muuttivat etel\xc3\xa4\xc3\xa4n vasta 1700-luvulla.\n_START_SECTION_\nKansainvaellusaika\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopan historiassa kutsutaan nimell\xc3\xa4 kansainvaellusaika noin vuosien 400 ja 600 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana tapahtunutta l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 germaanisten, slaavilaisten jne. kansojen liikehdint\xc3\xa4\xc3\xa4. Kansainvaellusten vauhdittajana oli aasialaisten hunnien saapuminen Eurooppaan, ja ne vaikuttivat osaltaan Rooman valtakunnan tuhoon.\n_START_SECTION_\nKansainvaellusajan j\xc3\xa4lkeinen aika Euroopassa\n_START_PARAGRAPH_\n600- ja 700-luvuilla jatkui slaavien levitt\xc3\xa4ytyminen. It\xc3\xa4- ja Koillis-Euroopassa slaavit ty\xc3\xb6ntyiv\xc3\xa4t alueille, joilla asui vanhastaan muun muassa balttilaisia ja suomalais-ugrilaisia v\xc3\xa4est\xc3\xb6j\xc3\xa4. Keski-Euroopassa, jossa germaaninen asutus oli monin paikoin ilmeisesti harventunut, slaavit ty\xc3\xb6ntyiv\xc3\xa4t aina syv\xc3\xa4lle nykyisen Saksan alueelle. Etel\xc3\xa4slaavit puolestaan ahdistivat It\xc3\xa4-Roomaa eli Bysanttia. Vakavin isku It\xc3\xa4-Roomalle olivat kuitenkin islamiin k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneiden arabien suunnattomat valloitukset.\n_START_SECTION_\nMuuttoliike Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset arviot nykyisen Suomen alueen asukkaista ovat 1200-luvulta. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in oli kyse Ruotsin sis\xc3\xa4isest\xc3\xa4 muuttoliikkeest\xc3\xa4. It\xc3\xa4isille suomaille, nykyisen Varsinais-Suomen alueelle muutti l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sotilaita, pappeja ja virkamiehi\xc3\xa4. Ruotsin kuninkaat l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t alueen miehi\xc3\xa4 jopa vuosikymmeniksi sotimaan Keski-Eurooppaan. Suomeen tuotiin k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 Keski-Euroopasta mm. rakentamaan kivikirkkoja. Mets\xc3\xa4suomalaisia  pakkosiirrettiin Ruotsin ja Norjan v\xc3\xa4liselle alueelle asuttamaan er\xc3\xa4maita. Pakkosiirroin syntyiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s monet kaupungit kuten Helsinki 1500-luvulla. V\xc3\xa4est\xc3\xb6tilastoja on laadittu 1700-luvulta l\xc3\xa4htien . _NEWLINE_Kun Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 valloitti Vanhan-Suomen 1700-luvulla ja lopulta koko maan 1800-luvun alussa aluetta linnoitettiin voimakkaasti. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Suomen aluetta asuttivat sotilaat ja kauppiaat. Linnoitust\xc3\xb6ihin Suomeen tuotiin mm. juutalaisia, tataareja ja kiinalaisia. Osa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ty\xc3\xb6voimasta j\xc3\xa4i asukkaiksi Suomeen. Suhteellisesti Suomen v\xc3\xa4kiluku on kasvanut eniten 1700-luvun loppupuolella ja vuonna 1830, jolloin v\xc3\xa4est\xc3\xb6n kasvu oli jopa 2% vuodessa. Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 1917 osa maahanmuuttajista palasi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, mutta osa j\xc3\xa4i asumaan pysyv\xc3\xa4sti maahan. 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa suomalaisia muutti siirtolaisiksi varsinkin Pohjois-Amerikkaan. Sis\xc3\xa4llissodassa 1918 osa maahanmuuttajista sai surmansa. Toisen maailmansodan aikana osa maahanmuuttajista sijoitettiin "internointi-leireille"; osa l\xc3\xa4hetettiin keskitysleireille Saksaan. Sodan aikana Suomeen tuli mm. inkeril\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja virolaisia maahanmuuttajia, joista suurin osa (ne jotka eiv\xc3\xa4t onnistuneet pakenemaan l\xc3\xa4nteen) palautettiin Neuvostoliittoon sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4._NEWLINE_Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Neuvostoliitolle luovutetuilta alueilta asutettiin j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neeseen Suomeen 420 000 evakkoa, ns. siirtov\xc3\xa4ki. Suomen v\xc3\xa4kiluku kasvoi suuren syntyvyyden johdosta eniten vuosina 1946\xe2\x80\x931949 ja 1952, jol\xc2\xadloin li\xc2\xads\xc3\xa4ys\xc2\xadt\xc3\xa4 tu\xc2\xadli yli 50 000 ih\xc2\xadmis\xc2\xadt\xc3\xa4 vuo\xc2\xaddes\xc2\xadsa. Pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 maahanmuuttoa tapahtui mm. yksitt\xc3\xa4isten pakolaisten ja ulkomaalaisavioliittojen johdosta. _NEWLINE_Nyky-Suomessa suuri muuttoliike, maastamuutto, maaltamuutto ja kaupungistuminen tapahtui 1960- ja 1970-luvuilla suurten ik\xc3\xa4luokkien muuttaessa maaseudulta kaupunkeihin ja siirtolaiseksi Ruotsiin ja Australiaan. Muutto oli tarpeen, sill\xc3\xa4 maaseudun koneellistuminen teki pientilat kannattamattomiksi. Kaupungeissa oli teollisuutta, joka tarjosi paljon ty\xc3\xb6paikkoja. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa muuttovirta suuntautui sek\xc3\xa4 pieniin maaseutukaupunkeihin ett\xc3\xa4 suuriin maakuntien keskuskaupunkeihin. Muuttajia varten rakennusliikkeet tekiv\xc3\xa4t suuret m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t l\xc3\xa4hi\xc3\xb6it\xc3\xa4, joita jo tuolloin arvosteltiin rakentamisen heikosta laadusta ja yksitoikkoisesta ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen suurempi pakolaisryhm\xc3\xa4 oli chilel\xc3\xa4iset, jotka saapuivat 1970-luvulla paeten sotilasdiktaattori Pinochetin vainoja. Varsinainen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llinen maahanmuutto k\xc3\xa4ynnistyi vietnamilaisten pakolaisten tuontina Suomeen 1980-luvulla. Somalialaiset saapuivat Suomeen spontaanisti diktaattori Siad Barren vainojen johdosta p\xc3\xa4\xc3\xa4osin 1990-luvun alussa l\xc3\xa4pikulkumatkallaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen.'