b'\n_START_ARTICLE_\nPertti Uotila\n_START_PARAGRAPH_\nPertti Uotila (synt. Bertil Oskar Lemmitty Fav\xc3\xa9n, 17. maaliskuuta 1880 Helsinki \xe2\x80\x93 18. elokuuta 1943 Lapua) oli suomalainen toimittaja, runoilija, kansatieteilij\xc3\xa4 ja sotilas. H\xc3\xa4n oli sis\xc3\xa4llissodan valkoisiin lukeutunut upseeri, joka osallistui my\xc3\xb6s heimosotiin. Nuoruudessaan Uotila oli kuitenkin hetken aikaa kiinnostunut my\xc3\xb6s sosialismista ja h\xc3\xa4net tunnetaan yhten\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 Kansainv\xc3\xa4lisen suomeksi k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4neest\xc3\xa4 opiskelijasta.\n_START_SECTION_\nVarhaiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nPertti Uotilan is\xc3\xa4 oli Helsingin yliopistossa lehtorina toiminut Oskar Uotila, joka omisti my\xc3\xb6s Kylm\xc3\xa4koskella sijainneen Vanha-Hautaan kartanon. Uotila opiskeli itse Helsingin yliopistossa kansatieteit\xc3\xa4 ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1906. Opiskeluaikanaan h\xc3\xa4n kirjoitti runoja ja ker\xc3\xa4si kansanlauluja sek\xc3\xa4 toimi my\xc3\xb6s lehtimiehen\xc3\xa4. Uotilan is\xc3\xa4 kuoli vuonna 1903, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n joutui ottamaan vastuuta my\xc3\xb6s kotitilasta._NEWLINE_Uotilan opiskelutovereita olivat tunnetut sosialistit Otto Wille Kuusinen, Yrj\xc3\xb6 Sirola ja Sulo Wuolijoki, jotka saivat my\xc3\xb6s h\xc3\xa4net hetkellisesti kiinnostumaan aattesta. Vuonna 1905 he kokoontuivat Sulo Wuolijoen kotiin Hauhon Wuolijoen kartanoon, jossa valmistui ranskalaisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlaulun Kansainv\xc3\xa4lisen eli Internationalen ensimm\xc3\xa4inen suomennos. Sulo Wuolijoen vaimon Hella Wuolijoen mukaan k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksest\xc3\xa4 tuli alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4kin komeampi. Sosialismi oli Uotilalle kuitenkin vain hetkellinen innostus, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n Kuusisen, Sirolan ja Wuolijoen tavoin en\xc3\xa4\xc3\xa4 jatkanut politiikan parissa opiskelujensa j\xc3\xa4lkeen. My\xc3\xb6hemm\xc3\xa4st\xc3\xa4 valkoisesta taustastaan johtuen Uotilaa ei yleens\xc3\xa4 my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n mainita Kansainv\xc3\xa4lisen k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4._NEWLINE_Valmistuttuaan Helsingin yliopistosta Uotila l\xc3\xa4hti vuonna 1908 suomalaisen ryhm\xc3\xa4n mukana arkeologisille kaivauksille Palestiinaan. H\xc3\xa4nen lis\xc3\xa4kseen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluivat kirjailija Valter Juva sek\xc3\xa4 monialataiteilija Sigurd Wettenhovi-Aspa. Kolmikon tarkoituksena oli l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 liiton arkki. Uotila rahoitti saamastaan perinn\xc3\xb6st\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes koko tutkimusmatkan ja joutui sen vuoksi l\xc3\xa4hes vararikkoon. K\xc3\xb6yhtyminen aiheutti my\xc3\xb6s Sulo Wuolijoen sisaren Tyynen kanssa solmitun avioliiton purkautumisen.\n_START_SECTION_\nSotavuodet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1914 Uotila j\xc3\xa4tti Suomen ja aloitti opiskelun maineikkaassa Nikolain ratsuv\xc3\xa4kiopistossa Pietarissa. Ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan h\xc3\xa4n osallistui it\xc3\xa4rintamalla. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen Uotila palasi Suomeen ja liittyi sis\xc3\xa4llissodan sytytty\xc3\xa4 Helsingin suojeluskuntaan. Sodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n jatkoi armeijan palveluksessa ratsuv\xc3\xa4ess\xc3\xa4 ja osallistui my\xc3\xb6s vuosien 1918\xe2\x80\x931922 heimosotiin. 1920-luvulla Uotila joutui usean muun niin sanotun "ryss\xc3\xa4nupseerin" eli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijassa palvelleen suomalaisen upseerin tavoin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n armeijan, ja sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n jatkoi jo aikaisemmin aloittamaansa kustannustoimintaa. H\xc3\xa4nen kustanusyhti\xc3\xb6ns\xc3\xa4 sijaitsi aluksi Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4, josta h\xc3\xa4n siirsi sen my\xc3\xb6hemmin Lapualle. H\xc3\xa4n julkaisi muun muassa monisatasivuisen kansanrunokokoelman Kansan kantele, jonka materiaalia h\xc3\xa4n oli ker\xc3\xa4nnyt jo opiskeluaikoinaan. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n oli mukana toimittamassa vuosina 1927\xe2\x80\x931929 ilmestynytt\xc3\xa4 Lapua-nimist\xc3\xa4 lehte\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 julkaisi useita sis\xc3\xa4llissotaa k\xc3\xa4sitelleit\xc3\xa4 kirjoja. Kansatieteilij\xc3\xa4n\xc3\xa4 Uotila v\xc3\xa4itti muun muassa suomalaisen kansanperinteen- ja kulttuurin alkuper\xc3\xa4n olevan L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4n vanhojen kulttuurikansojen parissa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ajatukset h\xc3\xa4n oli ilmeisesti omaksunut Sigurd Wettenhovi-Aspalta.\n_START_SECTION_\n1930\xe2\x80\x931940-luvut\n_START_PARAGRAPH_\nLapualla asuessaan Uotila tutustui Vihtori Kosolaan ja ryhtyi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n perustaman Lapuan liikkeen kannattajaksi. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s avusti Kosolaa viimeistelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n puheita ja muita kirjoituksia. Lis\xc3\xa4ksi Uotila oli perustanut oman yhdistyksen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijassa palvelleille suomalaisille valkoupseereille. Talvisodan sytytty\xc3\xa4 h\xc3\xa4net kutsuttiin j\xc3\xa4lleen Suomen armeijan palvelukseen, jossa h\xc3\xa4n toimi aluksi kentt\xc3\xa4sairaaloiden komendanttina ja my\xc3\xb6hemmin sotavankileirin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Uotila kuoli kapteenin arvoisena vuonna 1943 Lapualle, jonne h\xc3\xa4net on my\xc3\xb6s haudattu. Uotilan nimi on my\xc3\xb6s kaiverrettu Kylm\xc3\xa4koskella sijaitsevan sukuhaudan muistomerkkiin.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nPertti Uotilan is\xc3\xa4 oli kirjailija Oskar Uotila ja isois\xc3\xa4 H\xc3\xa4meen Sanomien perustajiin kuulunut H\xc3\xa4meenlinnan lyseon rehtori sek\xc3\xa4 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4mies Antti Uotila. Uotilan veli oli taidemaalari Antti Fav\xc3\xa9n ja set\xc3\xa4 puolestaan nuorena Korsikalla kuollut taidemaalari Aukusti Uotila.'