b'\n_START_ARTICLE_\nLiito-orava\n_START_SECTION_\nLuokittelu ja alalajit\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-orava kuuluu oravien heimoon, ja sen l\xc3\xa4hin sukulaislaji on samaan Pteromys-sukuun kuuluva japaninliito-orava. Liito-oravasta erotetaan nykyisin nelj\xc3\xa4 alalajia. Nimilajin P. v. volans levinneisyysalue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurimman osan Euraasian mannerta, P. v. athene el\xc3\xa4\xc3\xa4 Sahalinin saarella, P. v. buechneri Kiinassa ja P. v. orii Japanin Hokkaid\xc5\x8dn saarella. Lajia on Suomessa aiemmin kutsuttu my\xc3\xb6s siipioravaksi.\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-orava on tavallista oravaa pienempi. Ruumiin kummallakin sivulla etu- ja takaraajojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on liitopoimu. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on litte\xc3\xa4. Silm\xc3\xa4t ovat suuret. Naaras painaa keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin noin 150 grammaa ja uros noin 125 grammaa. Ruumis on 15\xe2\x80\x9317 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 11\xe2\x80\x9312 senttimetri\xc3\xa4._NEWLINE_Alalajit eroavat toisistaan hiukan v\xc3\xa4rityksen suhteen. P. v. volansin yl\xc3\xa4puoli on tasaisen vaalean hopeanharmaa ja alapuoli himme\xc3\xa4n valkea ja ruskeankeltainen. Silm\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on kapea musta rengas. P. v. athenen yl\xc3\xa4puoli on likaisenharmaa ja alapuoli himme\xc3\xa4n valkea. Kyljiss\xc3\xa4 on punaruskeaa. P. v. buechnerin v\xc3\xa4ri on muita alalajeja tummempi, etenkin h\xc3\xa4nn\xc3\xa4ss\xc3\xa4. P. v. orii muistuttaa P. v. volansia. Sen posket ja alaosa ovat valkoiset, ja sen h\xc3\xa4nn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on ruskeankeltaista ja mustaa.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-orava on Siperian taigavy\xc3\xb6hykkeen laji. Sen levinneisyysalue ulottuu Suomesta halki Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Tyynellemerelle ja Hokkaid\xc5\x8dlle. Etel\xc3\xa4isimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n lajia tavataan Keski-Kiinassa. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 liito-oravaa tavataan my\xc3\xb6s pienell\xc3\xa4 ja eristyneell\xc3\xa4 alueella Koillis-Virossa. Latviassa sit\xc3\xa4 ei ole tavattu vuoden 2005 j\xc3\xa4lkeen, ja Liettuasta se h\xc3\xa4visi mahdollisesti jo ennen 1900-lukua. Valko-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n it\xc3\xa4rajalla liito-orava ilmeisesti viel\xc3\xa4 pesii, mutta laji oli viel\xc3\xa4 1700-luvulla koko maassa varsin yleinen. Ruotsiin ja Norjaan liito-orava ei ole levinnyt Suomen puolen suurten suoalueiden ja Tornionjoen vuoksi._NEWLINE_Suomessa liito-oravan esiintymisen painopiste on etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4, ja sen levinneisyysalueen pohjoisraja kulkee Kokkolan pohjoispuolelta Kuusamon etel\xc3\xa4osiin. Kanta on tihein l\xc3\xa4nsirannikolla Vaasan ja Kristiinankaupunki\xe2\x80\x93N\xc3\xa4rpi\xc3\xb6n seudulla. Liito-oravia esiintyy runsaasti my\xc3\xb6s Lounais-Suomessa ja paikoin Keski- ja Kaakkois-Suomessa. Kanta on harva Pohjois- ja Etel\xc3\xa4-Karjalassa, It\xc3\xa4-Uudellamaalla ja Savossa. Laji puuttuu l\xc3\xa4hes koko saaristosta. Liito-oravatiheys vaihtelee suuresti levinn\xc3\xa4isyysalueen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. It\xc3\xa4rajan takana Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Karjalassa ja Karjalankannaksella lajin tiheys vaihtelee samankaltaisesti kuin Suomessa, mutta Laatokan luoteispuolella sek\xc3\xa4 Laatokan ja \xc3\x84\xc3\xa4nisen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 lajia esiintyy Suomea tihe\xc3\xa4mmin._NEWLINE_Suomessa arvioitiin vuonna 2006 olevan 143\xc2\xa0000 liito-oravanaarasta.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-orava viihtyy varttuneessa kuusivaltaisessa sekamets\xc3\xa4ss\xc3\xa4, jossa on kolopuita kuten haapoja pes\xc3\xa4- ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nviettopaikaksi sek\xc3\xa4 lehtipuita kuten haapoja, leppi\xc3\xa4 ja koivuja ravinnoksi. Lehtipuusto voi olla kuusimets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pienin\xc3\xa4 ryhmin\xc3\xa4 tai hajallaan. Liito-orava voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s nuorehkossa, 15\xe2\x80\x9320 metri\xc3\xa4 korkeassa mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4, kunhan sinne on hakkuun j\xc3\xa4ljilt\xc3\xa4 j\xc3\xa4tetty kolohaapa pes\xc3\xa4puuksi ja varttuneempaa mets\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvaa enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 100 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Se voi pesi\xc3\xa4 my\xc3\xb6s mets\xc3\xa4n reunassa tai muutaman metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n aukealle j\xc3\xa4tetyss\xc3\xa4 haavassa, tai pihalla, asutuksen lomassa ja kaupunkeihin j\xc3\xa4tetyss\xc3\xa4 varttuneessa kuusisekametsik\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_Liito-orava el\xc3\xa4\xc3\xa4, liikkuu, ruokailee, pesii ja lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy alueella, joka on uroksella keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 60 hehtaaria ja naaraalla noin viisi hehtaaria. Liito-orava on paikkauskollinen alueelle, jolle se asettui synnyinkes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 syksyll\xc3\xa4, ja se el\xc3\xa4\xc3\xa4 koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 samalla elinpiirill\xc3\xa4. Urosten elinpiirit voivat olla p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4isi\xc3\xa4, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne puolusta niit\xc3\xa4 toisia uroksia vastaan. Naaraat sen sijaan el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kukin omalla alueellaan. Liito-orava viett\xc3\xa4\xc3\xa4 suurimman osan \xc3\xb6isest\xc3\xa4 aktiivisuudestaan noin 10 prosentin ydinalueella omassa elinpiiriss\xc3\xa4\xc3\xa4n. P\xc3\xa4\xc3\xa4osin n\xc3\xa4m\xc3\xa4 ydinalueet ovat sen t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 ruokailualueita, joilla kasvaa lehtipuita.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-oravan lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiskausi alkaa maaliskuun j\xc3\xa4lkipuoliskolla ja kest\xc3\xa4\xc3\xa4 pisimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n hein\xc3\xa4kuun loppuun. Uros alkaa helmi-maaliskuussa vierailla eri naaraiden reviireill\xc3\xa4 ja pesiss\xc3\xa4. Naaras tulee kiimaan maaliskuun j\xc3\xa4lkipuoliskolla. Naaras ja uros tulevat ulos pes\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja parittelevat useita kertoja 10\xe2\x80\x9320 minuutin jaksoissa. Joskus uroksia on yhden naaraan seurassa useampi kuin yksi, jolloin ne kilpailevat naaraasta ajamalla toisiaan takaa._NEWLINE_Parittelun j\xc3\xa4lkeen naaras j\xc3\xa4\xc3\xa4 pes\xc3\xa4\xc3\xa4n yksin valmistautumaan poikasten synnytt\xc3\xa4miseen. Uros ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 palaa sen ja poikasten luo vaan l\xc3\xa4htee etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n toista naarasta. Joskus samassa poikueessa voi olla useamman kuin yhden uroksen siitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 poikasia._NEWLINE_Naaras synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 yhden, joskus kaksi poikuetta kes\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Toinen kiima-aika on huhtikuun lopussa tai toukokuun alussa._NEWLINE_Liito-oravanaaraan kantoaika on noin 41 vuorokautta. Ensimm\xc3\xa4inen poikue syntyy Suomessa huhtikuun lopussa tai toukokuun alussa. Naaras synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 2\xe2\x80\x934 poikasta, joskus jopa viisi. Poikueiden keskikoko on 2,4\xe2\x80\x932,6 poikasta, mik\xc3\xa4 on jyrsij\xc3\xa4ksi v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Poikanen painaa syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n viidest\xc3\xa4 kymmeneen grammaa. Emo imett\xc3\xa4\xc3\xa4 poikasiaan 42\xe2\x80\x9345 vuorokautta._NEWLINE_Poikaset l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t pes\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen kerran 40\xe2\x80\x9345 vuorokauden ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4 ja alkavat tuolloin sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 maidon ohella lehtiravintoa. Hein\xc3\xa4kuun alussa poikaset liikkuvat jo parin sadan metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n pes\xc3\xa4st\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4isen poikueen poikanen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 lopullisesti yleens\xc3\xa4 elokuussa ja l\xc3\xa4htee etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n omaa elinpiiri\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4llainen dispersaalimatka on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin noin kaksi kilometri\xc3\xa4 ja joskus jopa yhdeks\xc3\xa4n kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4._NEWLINE_Liito-orava el\xc3\xa4\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 1\xe2\x80\x932 vuoden ik\xc3\xa4iseksi. Vanhin tunnettu luonnossa el\xc3\xa4nyt uros saavutti viiden ja vanhin naaras nelj\xc3\xa4n vuoden i\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nKes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 liito-orava sy\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa lehtipuiden lehti\xc3\xa4, etenkin haavan ja leppien, mutta my\xc3\xb6s koivujen ja pihlajan. Se voi sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 my\xc3\xb6s pihlajan marjoja ja vaahteran siemeni\xc3\xa4. Syyskuussa liito-orava alkaa siirty\xc3\xa4 talviravintoonsa eli koivun ja lep\xc3\xa4n norkkoihin. Se varastoi norkkoja talven varalle pienin\xc3\xa4 oksannippuina kuusen tiheiden oksien v\xc3\xa4leihin, tikankoloihin, lahop\xc3\xb6kkel\xc3\xb6iden koloihin, p\xc3\xb6ntt\xc3\xb6ihin, kallion ulokkeille tai tavallisen oravan pesiin._NEWLINE_Liito-orava sy\xc3\xb6 my\xc3\xb6s lehtipuiden ja havupuiden silmuja sek\xc3\xa4 tuoreiden m\xc3\xa4nnynk\xc3\xa4pyjen siemeni\xc3\xa4 ja etenkin Siperiassa lehtikuusen neulasia. On mahdollista, ett\xc3\xa4 se sy\xc3\xb6 my\xc3\xb6s el\xc3\xa4inravintoa kuten lintujen munia ja poikasia, mutta t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole saatu tutkimuksissa viitteit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSaalistajat ja loiset\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-oravan saalistajia ovat useat isot p\xc3\xb6ll\xc3\xb6t kuten huuhkaja ja viirup\xc3\xb6ll\xc3\xb6 sek\xc3\xa4 haukat ja n\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4. Saalistajat eiv\xc3\xa4t mahdu liito-oravan pes\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta n\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 voi ylt\xc3\xa4\xc3\xa4 el\xc3\xa4imeen etuk\xc3\xa4p\xc3\xa4l\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n. Liito-oravia joutuu asutusten l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kissojen suihin._NEWLINE_Suomalaisilla liito-oravilla esiintyy kolmea kirppulajia: oravankirput Tarsopsylla octodecimdentata ja Ceratophyllus sciurorum sek\xc3\xa4 liito-oravankirppu Ceratophyllus indages indages. Kirput el\xc3\xa4v\xc3\xa4t pes\xc3\xa4aineksissa ja aikuisiksi kuoriuduttuaan siirtyv\xc3\xa4t liito-oravan turkkiin verta imem\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nPes\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-oravan pes\xc3\xa4n\xc3\xa4 on yleisimmin haavassa oleva k\xc3\xa4pytikan kovertama kolo, jonka suuaukko on sopivan kokoinen liito-oravalle ja riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n pieni saalistajien torjumiseksi. Pes\xc3\xa4 voi joskus olla my\xc3\xb6s luonnon muovaamassa kolossa, kuten irronneen oksan kohdalle lahonneessa onkalossa. Koloonsa liito-orava rakentaa oman pes\xc3\xa4n useimmiten naavasta, mutta pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 voi olla my\xc3\xb6s sammalta, katajan kuorta tai sohvan t\xc3\xa4ytett\xc3\xa4. Pes\xc3\xa4aineksien sis\xc3\xa4\xc3\xa4n liito-orava tekee pes\xc3\xa4onkalon, johon johtaa sivulta tai p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 suuaukko. Pes\xc3\xa4ainekset voivat t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 koko kolon._NEWLINE_Toiseksi yleisin liito-oravan pes\xc3\xa4paikka on tavallisen oravan rakentamassa risupes\xc3\xa4ss\xc3\xa4, jossa on talvella jopa yli 20 astetta l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin ulkona. Liito-orava voi muuttaa my\xc3\xb6s ihmisen tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xb6ntt\xc3\xb6\xc3\xb6n, joka on varpusp\xc3\xb6ll\xc3\xb6lle tarkoitettu puup\xc3\xb6lkkyyn koverrettu luonnonp\xc3\xb6ntt\xc3\xb6 tai laudasta rakennettu kottaraisp\xc3\xb6ntt\xc3\xb6. P\xc3\xb6nt\xc3\xb6n suuaukon halkaisijan pit\xc3\xa4isi olla 40\xe2\x80\x9343 millimetri\xc3\xa4 ja koverretun p\xc3\xb6nt\xc3\xb6n sein\xc3\xa4mien 5 senttimetri\xc3\xa4 paksuja ja syvyyden 30\xe2\x80\x9340 senttimetri\xc3\xa4 suuaukon alareunasta. Liito-orava voi tehd\xc3\xa4 pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 my\xc3\xb6s rakennusten seinien koloihin tai kattojen alle. Joskus harvoin on liito-oravan havaittu k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neen pes\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n satunnaisesti maakoloa._NEWLINE_Jokainen liito-orava k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden mittaan useaa pes\xc3\xa4\xc3\xa4, urokset keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin kahdeksaa ja naaraat viitt\xc3\xa4. Urokset vaihtavat pes\xc3\xa4\xc3\xa4 noin kolmen viikon v\xc3\xa4lein. Liito-orava vaihtaa pes\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi silloin, kun se alkaa tuntea vanhan pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 turvattomaksi, tai kun se haluaa v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkoloisia._NEWLINE_Talvella ja kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 liito-oravan l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olon voi havaita puiden kuten isojen haapojen ja suurten kuusien tyvill\xc3\xa4 ja joskus muurahaiskeoissakin olevista ruskeankeltaisista papanakasoista. Liito-oravan papanat ovat 6\xe2\x80\x938 millimetri\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 ja 2\xe2\x80\x933 millimetri\xc3\xa4 paksuja, s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen liereit\xc3\xa4 ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4p\xc3\xa4isi\xc3\xa4. V\xc3\xa4rins\xc3\xa4 ne saavat liito-oravan talviravinnon, lep\xc3\xa4n ja koivujen norkkojen siitep\xc3\xb6lyst\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 papanat ovat tummia ja hajoavat nopeasti. Talvipapanoiden sijainnista ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 n\xc3\xa4e sit\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 liito-oravan poikaspes\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on.\n_START_SECTION_\nVuorokausiaktiivisuus\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-orava on y\xc3\xb6el\xc3\xa4in, joka on valoisaan aikaan ulkona vain harvoin. Kes\xc3\xa4isin liito-orava l\xc3\xa4htee ulos pes\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ruoanhakuun pian auringonlaskun j\xc3\xa4lkeen ja on ulkona koko pime\xc3\xa4n ajan. Talvella se tulee yleens\xc3\xa4 ulos vasta tunteja auringonlaskun j\xc3\xa4lkeen. Syksyll\xc3\xa4 ja talvella liito-orava ei ole liikkeell\xc3\xa4 koko pime\xc3\xa4\xc3\xa4 aikaa vaan muutaman tunnin alkuy\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja toisen jakson loppuy\xc3\xb6st\xc3\xa4, joiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 se lep\xc3\xa4\xc3\xa4 pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 paritteluaikaan liito-oravat ovat liikkeell\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja naaras my\xc3\xb6s kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kun sill\xc3\xa4 on pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n isot poikaset.\n_START_SECTION_\nLiikkuminen\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-orava osaa liit\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmassa pitki\xc3\xa4kin matkoja. Sen ruumiin kummallakin sivulla etu- ja takajalkojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on liitopoimu, joka on ohut ja molemmilta puolilta karvan peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 nahka. Sen etujaloissa ulkovarpaiden tyvess\xc3\xa4 on lis\xc3\xa4ksi noin 3,6 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 kannusrusto. Liit\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n liito-orava levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 molemmat jalkansa ja kannusrustonsa, jolloin liitopoimu laajentaa sen kantavaa pintaa. My\xc3\xb6s sen litte\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 auttaa liidossa._NEWLINE_Liito-orava ponnistaa liitoon useimmiten vaakasuoralta oksalta ja asettuu heti ponnistuksen j\xc3\xa4lkeen liitoasentoon. Liito suuntautuu alaviistoon, usein 64\xe2\x80\x9368 asteen kulmassa l\xc3\xa4ht\xc3\xb6paikkaan n\xc3\xa4hden. Liidon lopussa liito-orava koukkaa yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy jarruttaen pystyasentoon laskeutuessaan puunrungolle._NEWLINE_Liito-orava ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 liit\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 helposti 50 metrin aukeita kuten s\xc3\xa4hk\xc3\xb6linjoja ja moottoriteit\xc3\xa4. M\xc3\xa4en yl\xc3\xa4rinteest\xc3\xa4 m\xc3\xa4nnynlatvasta ponnistamalla sen on havaittu liit\xc3\xa4neen jopa 80 metrin matkoja aukeiden yli. Mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen liitomatkat ovat paljon lyhyempi\xc3\xa4. Liito-orava pystyy muuttamaan liidon aikana suuntaansa jopa l\xc3\xa4hes 90 astetta ja sy\xc3\xb6ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n kaartaen l\xc3\xa4hes pystysuoraan alas puun latvustosta sen rungon alaosaan._NEWLINE_Maassa liito-orava ei juokse. Se voi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 korkeintaan metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 puun rungosta. Jos liito j\xc3\xa4\xc3\xa4 lyhyeksi, liito-orava loikkii maassa viimeiset metrit puuhun.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84\xc3\xa4ntely\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-oravat ovat melko hiljaisia. Ne voivat pit\xc3\xa4\xc3\xa4 hiljaista kitin\xc3\xa4\xc3\xa4 parittelun aikana tai kun emo ja nuoret poikaset ovat y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ulkona pes\xc3\xa4st\xc3\xa4. Liito-orava k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s ihmiskorvalle kuulumattomia ultra\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, mutta niiden merkityst\xc3\xa4 ei viel\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUhanalaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nKansainv\xc3\xa4linen luonnonsuojeluliitto IUCN pit\xc3\xa4\xc3\xa4 liito-oravaa maailmanlaajuisesti elinvoimaisena lajina, vaikka sen kanta pienenee monin paikoin sen levinneisyysalueella. Se on kuitenkin levinnyt laajalle alueelle, eik\xc3\xa4 kannan v\xc3\xa4hentyminen ole ollut niin nopeata, ett\xc3\xa4 lajia olisi tarvetta luokitella harvinaisemmaksi. Kiinassa laji on luokiteltu vaarantuneeksi lajiksi. Suomessa liito-orava on vuodesta 2019 luokiteltu vaarantuneeksi. Vuosina 2015\xe2\x80\x932019 laji oli luokiteltu silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, vuosina 2000\xe2\x80\x932014 vaarantuneeksi ja vuosina 1985\xe2\x80\x932000 silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, taantuneeksi. Virossa ja Latviassa liito-orava luokitellaan eritt\xc3\xa4in uhanalaiseksi. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Karjalan tasavallassa ja Leningradin alueella liito-orava luokitellaan vaarantuneeksi._NEWLINE_Suomessa liito-oravan taantumisen t\xc3\xa4rkein syy ovat mets\xc3\xa4nhakkuut, sill\xc3\xa4 liito-oravan suosimia varttuneita kuusivaltaisia sekametsi\xc3\xa4 avohakataan. Elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jen sirpaloituminen on erityisen suuri uhka liito-oravalla, sill\xc3\xa4 se ei mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n ylit\xc3\xa4 maassa avoimia alueita. Monissa hoidetuissa metsiss\xc3\xa4 on lis\xc3\xa4ksi v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n lehtipuita, jotka ovat liito-oravien talviravintoa, ja v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n paikkoja pes\xc3\xa4koloille._NEWLINE_Liito-oravaa mets\xc3\xa4stet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s jonkin verran sen turkin takia, mutta se ei aiheuta suurta uhkaa lajin tulevaisuudelle. Mongoliassa liito-oravaa uhkaavat elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jen h\xc3\xa4vi\xc3\xa4misen lis\xc3\xa4ksi sek\xc3\xa4 ihmisen aiheuttamat ett\xc3\xa4 luonnolliset mets\xc3\xa4palot.\n_START_SECTION_\nSuojelu\n_START_PARAGRAPH_\nLiito-orava on Suomessa luonnonsuojelulailla rauhoitettu. Sit\xc3\xa4 ei saa tappaa, ottaa el\xc3\xa4tiksi tai h\xc3\xa4irit\xc3\xa4 sen pesiess\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 kuolleita yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 saa s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilman viranomaisten lupaa. Laji kuuluu Suomen kansainv\xc3\xa4lisiin vastuulajeihin, eli Suomella on kansainv\xc3\xa4linen vastuu sen s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Liito-orava kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin tiukasti suojeltujen lajien IV (a) -listalle, jonne luetteloitujen lajien lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymis- ja lev\xc3\xa4hdyspaikkojen h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4minen ja heikent\xc3\xa4minen on kielletty. Sen seurauksena liito-oravan asuttamilla paikoilla t\xc3\xa4ytyy suorittaa erityistoimenpiteit\xc3\xa4, kun mets\xc3\xa4\xc3\xa4 suunnitellaan kaadettavaksi tai maisemaa muuten muutettavaksi. Maa- ja mets\xc3\xa4talousministeri\xc3\xb6n ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministeri\xc3\xb6n asettaman ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4n vuonna 2004 laatimien ohjeiden mukaan uudistushakkuissa on liito-oravan pes\xc3\xa4puun ymp\xc3\xa4rille j\xc3\xa4tett\xc3\xa4v\xc3\xa4 hakkaamatta v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 10\xe2\x80\x9315 metrin alue. Liito-oravalle on my\xc3\xb6s varmistettava kulkuyhteys puuryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisiin metsiin esimerkiksi j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hakkuuaukealle puista riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tihe\xc3\xa4 rivi._NEWLINE_Vanhoista liito-oravan asuttamista metsist\xc3\xa4 on kiistelty ainakin vuodesta 1980. Luonnonsuojelulaissa kiellettiin uhanalaisen liito-oravan pes\xc3\xa4puiden h\xc3\xa4vitys vuonna 1996._NEWLINE_Liito-oravatutkija Ilpo K. Hanskin mukaan liito-oravia ei suojella Suomessa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. H\xc3\xa4nen mukaansa mets\xc3\xa4taloudessa liito-oravalle nykyisin j\xc3\xa4tett\xc3\xa4v\xc3\xa4 muutaman aarin elinalue pit\xc3\xa4isi laajentaa v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n hehtaariin. Joidenkin suomalaistutkijoiden mukaan Suomen liito-oravakanta on selv\xc3\xa4sti yliarvioitu, ja todellinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 olisi alle puolet vuoden 2006 arviosta.'