b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkka\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkka on tunnettu suomalainen polkka, joka koostuu alun perin kolmesta S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven seudulta per\xc3\xa4isin olevasta kansans\xc3\xa4velm\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kappale on harmonikansoittajien perusohjelmistoa. Laulun levytti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 norjalais-amerikansuomalainen harmonikansoittaja Willy Larsen 1928, mutta tunnetuksi sen ovat tehneet eritoten Vili Vesterisen ja Lasse Pihlajamaan levytykset.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPolkan melodiaa oli soitettu ainakin jo 1800-luvun lopulla Karjalankannaksella, jolloin sill\xc3\xa4 ei ollut viel\xc3\xa4 nime\xc3\xa4. Sielt\xc3\xa4 se tarttui monen tuon ajan harmonikansoittajan ohjelmistoon. Polkkaa olivat soittaneet enimm\xc3\xa4kseen S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 olleet pelimannit "muistin rajoista saakka", ja kappale sai t\xc3\xa4st\xc3\xa4 nimekseen S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkka. Melodiassa on yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 joihinkin l\xc3\xa4nsiven\xc3\xa4l\xc3\xa4isiin ja puolalaisiin tanhus\xc3\xa4velmiin. "S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven kanttorina toiminut kirkkomuusikko Primus Lepp\xc3\xa4nen (1872\xe2\x80\x931934) kirjoitti polkan nuotit paperille, merkiten sen tunnollisesti kansans\xc3\xa4velm\xc3\xa4ksi. H\xc3\xa4n tarkoitti polkkanuoteillaan orkesterikappaletta, mutta tanssis\xc3\xa4velm\xc3\xa4ksi se muodostui." N\xc3\xa4in kertoi s\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rvel\xc3\xa4inen opettaja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Sepp\xc3\xa4. _NEWLINE_Aluksi polkan melodia oli kaksiosainen, mutta pelimannit lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t siihen osia, jotka tunnemme t\xc3\xa4m\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n versiosta. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavoin esitetty melodia muodostui v\xc3\xa4hitellen versioksi, jolla S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkka t\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnetaan ja eniten soitetaan.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4in\xc3\xb6 K\xc3\xa4h\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja Willy Larsen\n_START_PARAGRAPH_\nToivo Tammisen mukaan t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 roolissa polkan synnyss\xc3\xa4 on ollut s\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rvel\xc3\xa4inen pelimanni V\xc3\xa4in\xc3\xb6 K\xc3\xa4h\xc3\xa4r\xc3\xa4, joka yhdisti kolme kotiseudultaan kuulemaansa polkkaa yhdeksi kokonaisuudeksi. Muutettuaan Yhdysvaltoihin 1927 K\xc3\xa4h\xc3\xa4r\xc3\xa4 meni New Yorkissa norjalais-amerikansuomalaisen harmonikansoittaja Willy Larsenin oppilaaksi, jolle K\xc3\xa4h\xc3\xa4r\xc3\xa4 vastapalvelukseksi soittotunneista opetti suomalaisia tanssikappaleita. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkan levytti siten Willy Larsen omana sovituksenaan New Yorkissa lokakuussa 1928 nimell\xc3\xa4 S\xc3\xa4k\'j\xc3\xa4rven polkka Columbia Records\xc2\xa0-levy-yhti\xc3\xb6lle pianoharmonikalla.\n_START_SECTION_\nViljo Vesterinen\n_START_PARAGRAPH_\nViljo Vesterinen levytti kappaleen nelj\xc3\xa4sti. Ensimm\xc3\xa4inen Vesterisen tekem\xc3\xa4 levytys tapahtui jo 1930 Suomi Jazz Orkesterin kanssa. Levytys ei ollut harmonikkasoolo, vaan laulun kertos\xc3\xa4keen lauloi Kurt Londen (salanimell\xc3\xa4 Ilmari Rae) R. R. Ryyn\xc3\xa4sen tekem\xc3\xa4n sanoituksen pohjalta. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n levytti sen vuonna 1939 Dallap\xc3\xa9-orkesterin kanssa ja sotien j\xc3\xa4lkeen 1947 ja lopuksi yhdess\xc3\xa4 Lasse Pihlajamaan kanssa 1952._NEWLINE_Vuoden 1930 levytyksess\xc3\xa4 ei Tammisen mukaan ollut mukana kaikkia nykyisi\xc3\xa4 osia, kuten ei muissakaan tuon ajan levytyksiss\xc3\xa4. Vesterisen on arveltu kuulleen Larsenin levytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n versio 1930-luvun alussa ja kehitelleen sovitusta edelleen itselleen sopivammaksi, jolloin Vesterisen my\xc3\xb6hemmist\xc3\xa4 levytyksist\xc3\xa4 tulikin pidempi\xc3\xa4 ja useampiosaisia versioita.\n_START_SECTION_\nViipurin pelastaja\n_START_PARAGRAPH_\nKaikkein tunnetuin ja historiallisin on 17. kes\xc3\xa4kuuta 1939 tehty levytys entisten Dallap\xc3\xa9-orkesterin j\xc3\xa4senten kanssa. \xc3\x84\xc3\xa4nitys tapahtui Helsingin Saksalaisen koulun juhlasalissa. Levytyksest\xc3\xa4 tuli paitsi Viipurin pelastaja, my\xc3\xb6s kaikkien aikojen tunnetuin esitys S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkasta._NEWLINE_Jatkosodassa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sijoittivat Viipuriin radiomiinoja, jotka oli viritetty laukaistavaksi tietyll\xc3\xa4 taajuudella. Miinat r\xc3\xa4j\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t jouduttuaan resonanssiin, jos radiotaajuudella soitettiin tietty kolmisointu; jokaisessa miinassa oli kolme \xc3\xa4\xc3\xa4nirautaa, jotka v\xc3\xa4r\xc3\xa4hteliv\xc3\xa4t tietyill\xc3\xa4, kullekin miinalle yksil\xc3\xb6llisill\xc3\xa4 taajuuksilla. Heti Viipurin valtauksen j\xc3\xa4lkeen suomalaiset ihmetteliv\xc3\xa4t kummallisia miinojen r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4misi\xc3\xa4. Aluksi pioneerit ep\xc3\xa4iliv\xc3\xa4t niiden olevan aikalaukaistavia miinoja. Elokuun 28. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1941 pioneerit l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t kumipusseihin paketoituja laukaisulaitteita Antreasta Kuukaupin sillan alle asennetusta 600 kg r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdepanoksesta. Pioneerit toimittivat nuo laitteet kiireesti P\xc3\xa4\xc3\xa4majaan Mikkeliin, joka toimitti ne Viestiosastolle. Viestiosasto m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si insin\xc3\xb6\xc3\xb6rikapteeni (sittemmin professori) Jouko Pohjanpalon kiireesti viem\xc3\xa4\xc3\xa4n ne Helsinkiin ja Yleisradion avustuksella ne  purettiin, tutkittiin ja toiminta selvitettiin. Sittemmin todettiin, ett\xc3\xa4 miinoja oli sijoitettu eri puolille kaupunkia. Suomalaiset saivat miinojen paikkoja selville Neuvostoliitosta vangituilta neuvostosotilailta. _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4esikunta sai 1. syyskuuta Yleisradiolta k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 yhden l\xc3\xa4hetysauton, joka ajettiin Viipuriin. Sill\xc3\xa4 voitiin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 miinojen kantoaallolla olevaa l\xc3\xa4hetystaajuutta. Kyseinen auto oli Nuijamaan auto Oy:lt\xc3\xa4 otettu REO 2L 4 210 Speedwagon. Autoa k\xc3\xa4ytti N. Sauros._NEWLINE_Levyksi valittiin auton levykokoelmasta S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkka. Niinp\xc3\xa4 vihollisen tavoitteen est\xc3\xa4miseksi ruvettiin soittamaan S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkkaa \xe2\x80\x93 ja nimenomaan Vesterisen levytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 versiota \xe2\x80\x93 yht\xc3\xa4 soittoa, ilman taukoja, jotta vihollisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 kolmisointujen taajuus saatiin "sekoitettua" k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelvottomaksi. Syyskuun 4. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 huomattiin, ett\xc3\xa4 neuvostojoukot l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t jatkuvasti kolmisointuaan samalla l\xc3\xa4hetystaajuudella. N\xc3\xa4in alkoi taistelu radioaalloilla. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetyst\xc3\xa4 jatkettiin yht\xc3\xa4j\xc3\xa4ksoisesti kolme vuorokautta, kunnes Aunuksesta saatiin toinen auto Viipuriin. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4lin oli purettuja laukaisimia tutkittaessa huomattu, ett\xc3\xa4 neuvostojoukoilla oli kolmella eri radiotaajuudella toimivia radiomiinoja. Suurena pelkona oli, ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetysautojen generaattoreita py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4v\xc3\xa4t polttomoottorit hajoavat ja siksi armeija tilasi pikaisesti Helvarilta lis\xc3\xa4\xc3\xa4 50 watin l\xc3\xa4hettimi\xc3\xa4, jotka toimitettiin jo 9. syyskuuta 1941.  N\xc3\xa4ill\xc3\xa4 sitten l\xc3\xa4hetettiin h\xc3\xa4irint\xc3\xa4l\xc3\xa4hetyksi\xc3\xa4 2. helmikuuta 1942 saakka.  Armeija oli laskenut, ett\xc3\xa4 miinojen akut ja paristot tyhjeniv\xc3\xa4t viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmen kuukauden kuluessa._NEWLINE_S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkkaa soitettiin katkeamattomasti noin 1\xc2\xa0500 kertaa.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkka on my\xc3\xb6s Ville Salmisen ohjaama elokuva vuodelta 1955. Se kertoo Viljo Vesterisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntarinan. S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkka oli Nokian matkapuhelimien alkuaikoina suosittu k\xc3\xa4nnyk\xc3\xa4n soitto\xc3\xa4\xc3\xa4ni. Samaa polkkaa on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s brittil\xc3\xa4isen Horrible Histories -televisiosarjan ensimm\xc3\xa4isen tuotantokauden kolmannen jakson Norja-aiheisessa Vicious Vikings -osiossa. My\xc3\xb6s Roxette-yhtyeen kitaristi on soittanut S\xc3\xa4kkij\xc3\xa4rven polkan Suomen keikoilla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kitaralla.'