b'\n_START_ARTICLE_\nPermin aluepiiri\n_START_SECTION_\nPinnanmuodostus\n_START_PARAGRAPH_\nPermin aluepiiri sijaitsee It\xc3\xa4-Euroopan tasangon koillisosassa ja Uralvuoriston l\xc3\xa4nsirinteill\xc3\xa4. Pinta-alasta 99,8\xc2\xa0% kuuluu Eurooppaan ja 0,2\xc2\xa0% Aasiaan._NEWLINE_Suurin osa alueesta on pohjoisesta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n levitt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4\xc3\xa4 kumpuilevaa tasankoa. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kohoavat Keski- ja Pohjois-Uralin reuna-alueet ja harjanteet. Korkein kohta on Uralin pohjoisosassa sijaitseva Tulymski Kamen (1496 metri\xc3\xa4). L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 on 200\xe2\x80\x93300 metri\xc3\xa4 korkea Yl\xc3\xa4-Kaman yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6 ja luoteessa Pohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sel\xc3\xa4nne (200\xe2\x80\x93250 metri\xc3\xa4). Kaakkoisosaan ulottuu Ufan laakio. Varsinkin kaakossa on paljon karstimuodostumia, joista kuuluisin on Kungurin j\xc3\xa4\xc3\xa4luola.\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6tykaivannaiset\n_START_PARAGRAPH_\nSeudulla on runsaasti erilaisia hy\xc3\xb6tykaivannaisia: \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 ja kaasua, mineraalisuoloja ja kivihiilt\xc3\xa4, kultaa ja timantteja, kromiitti- ja rautamalmeja, turvetta, kalkkikive\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 erilaisia koru- ja p\xc3\xa4\xc3\xa4llystyskivi\xc3\xa4 ja muita rakennustarvikkeita._NEWLINE_\xc3\x96ljy- ja kaasuesiintym\xc3\xa4t sijaitsevat etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 aluepiirin keski- ja etel\xc3\xa4osissa. Suurin osa niist\xc3\xa4 on melko pieni\xc3\xa4. Kizelin kivihiilialueella oli aikaisemmin suuri taloudellinen merkitys. Hiilentuotannon huippu saavutettiin vuonna 1960, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se on jatkuvasti v\xc3\xa4hentynyt. Solikamskin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsee yksi maailman suurimmista kaliumsuolaesiintymist\xc3\xa4, josta saadaan my\xc3\xb6s kivisuolaa. Saranyssa on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ainoa kromiittikaivos. Rauta- ja kuparimalmeja on louhittu 1700-luvun alusta l\xc3\xa4htien. Pohjoisessa Krasnovi\xc5\xa1erskin piiriss\xc3\xa4 tuotetaan korkeatasoisia timantteja. Aluepiirist\xc3\xa4 tunnetaan my\xc3\xb6s kvartsi-, sitriini-, seleniitti-, marmori- ja uvaroviittiesiintymi\xc3\xa4. Teollisuudessa ja rakentamisessa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n seudulta saatavaa kalkkikive\xc3\xa4, dolomiitti\xc3\xa4, kipsi\xc3\xa4, savea, anhydriitti\xc3\xa4, kvartsihiekkaa ja soraa.\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nIlmasto on lauhkean mannermainen. Talvi on luminen ja pitk\xc3\xa4. Tammikuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila aluepiirin koillisosassa on \xe2\x80\x9318,5\xc2\xb0 ja lounaassa \xe2\x80\x9315\xc2\xb0. Kes\xc3\xa4 on melko l\xc3\xa4mmin. Hein\xc3\xa4kuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on koillisessa +15\xc2\xb0 ja lounaassa +18,5\xc2\xb0. Kasvukausi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 145\xe2\x80\x93165 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Vuotuinen sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee lounaan 410\xe2\x80\x93450 millimetrin ja koillisen vuoristoseudun 1000 millimetrin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Suurin osa sateesta tulee touko-syyskuussa. Lumi peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 maan keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 170\xe2\x80\x93190 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vuodessa. Maaliskuuhun menness\xc3\xa4 lumipeitteen paksuus on pohjoisessa 80\xe2\x80\x9390 ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 60\xe2\x80\x9370 senttimetri\xc3\xa4. It\xc3\xa4osan vuoristossa on paljon sumuisia p\xc3\xa4ivi\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on usein ukkosta, jota esiintyy toisinaan my\xc3\xb6s talvella. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4n vaihtelevat l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilat, alkukes\xc3\xa4n y\xc3\xb6pakkaset, kasvukauden alun v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kes\xc3\xa4n kaato- ja raesateet vaikeuttavat maanviljely\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nKoko aluepiiri kuuluu Kaman valuma-alueeseen. Patoaltaiden s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelem\xc3\xa4 Kama virtaa seudun l\xc3\xa4pi pohjoisesta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sen suurimmat sivujoet ovat T\xc5\xa1usovaja, Sylva, Vi\xc5\xa1era, Kolva, Jaiva, Kosva, Kosa, Vesljana, Inva ja Obva. Monet niist\xc3\xa4 ovat rauhallisia ja mutkittelevia tasankojokia. Uralilta alkunsa saavat Kaman it\xc3\xa4iset sivujoet ovat yl\xc3\xa4juoksullaan tyypillisi\xc3\xa4 nopeasti virtaavia ja koskisia vuoristojokia, jotka rauhoittuvat laskeutuessaan tasangolle._NEWLINE_L\xc3\xa4nsi-Uralin jokien virtauksesta yli 60\xc2\xa0% koostuu sulamisvesist\xc3\xa4. Niille on ominaista kauan s\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4peite, voimakkaat kev\xc3\xa4ttulvat sek\xc3\xa4 kes\xc3\xa4n ja talven matalanveden kaudet. Etel\xc3\xa4n joet vapautuvat j\xc3\xa4\xc3\xa4peitteest\xc3\xa4 aikaisin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, kuivuvat kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4, mutta voivat tulvia rankkasateiden aikana. Koillisessa Vi\xc5\xa1eran vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 virtauksen vaihtelut ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4isempi\xc3\xa4. Id\xc3\xa4n joilla on karsti-ilmi\xc3\xb6iden takia maan alle katoavia uomia ja niiden vesi on toisinaan hyvin mineraalipitoinen._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 on vain 0,1\xc2\xa0% pinta-alasta. Lukuisista patoaltaista vanhimmat ovat syntyneet rautatehtaiden l\xc3\xa4helle 150\xe2\x80\x93200 vuotta sitten. Suurimmat vesialtaat ovat vesivoimalaitosten yhteyteen rakennetut Kaman ja Votkinskin tekoj\xc3\xa4rvet Kaman varrella sek\xc3\xa4 Kosvan muodostama \xc5\xa0irokovskin tekoj\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nKasvillisuus\n_START_PARAGRAPH_\nVallitsevia maannostyyppej\xc3\xa4 ovat niukkaravinteiset ja eroosiosta k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t podsoli- ja turvemaat. Pinta-alasta 71\xc2\xa0% on mets\xc3\xa4\xc3\xa4, noin 10\xc2\xa0% niittyj\xc3\xa4 ja laidunmaata ja 5\xc2\xa0% suota. Kaakkoisosassa sijaitsee Kungurin mets\xc3\xa4aro._NEWLINE_Pohjoisosa on parmaksi kutsuttua taigan keskivy\xc3\xb6hykett\xc3\xa4. Yleisimm\xc3\xa4t puulajit ovat kuusi ja jalokuusi. Etel\xc3\xa4osa kuuluu taigan lehtimets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hykkeeseen, jossa kasvaa lehmusta, vaahteraa, jalavaa ja toisinaan my\xc3\xb6s tammea. Luoteessa on m\xc3\xa4ntymetsi\xc3\xa4. Suuren osan mets\xc3\xa4alasta muodostavat istutetut koivu- ja haapamets\xc3\xa4t. Koillisessa ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tavataan sembram\xc3\xa4nty\xc3\xa4 ja lehtikuusta. Yli 50\xc2\xa0% mets\xc3\xa4st\xc3\xa4 on i\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n vanhaa ja noin 20\xc2\xa0% nuorta.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nEl\xc3\xa4inkuntaan kuuluu noin 60 nis\xc3\xa4k\xc3\xa4s-, yli 200 lintu-, l\xc3\xa4hes 40 kala-, 9 sammakko- ja 6 matelijalajia. Petoel\xc3\xa4imist\xc3\xa4 yleisimpi\xc3\xa4 ovat n\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4, k\xc3\xa4rpp\xc3\xa4 ja lumikko. Etel\xc3\xa4- ja keskiosissa esiintyy m\xc3\xa4yri\xc3\xa4 ja saukkoja, pohjoisessa ahmoja. Harvinaisempia petoja ovat karhu, ilves ja susi. Sorkkael\xc3\xa4imist\xc3\xa4 yleisin on hirvi. Mets\xc3\xa4kauris ja peura ovat suojeltuja._NEWLINE_Lintulajeista yleisimpi\xc3\xa4 ovat metso, teeri, pyy, k\xc3\xa4pylinnut ja useat tiaislajit, muuttolinnuista kottarainen, rastaat, mustavaris ja p\xc3\xa4\xc3\xa4skyt. Petolintuja ovat mm. kotkat ja p\xc3\xb6ll\xc3\xb6t.\n_START_SECTION_\nLuonnonsuojelualueet\n_START_PARAGRAPH_\nAluepiiriss\xc3\xa4 on kaksi valtakunnallista ja 282 alueellista luonnonsuojelukohdetta. Valtakunnallinen status on Vi\xc5\xa1eran ja Basegin luonnonpuistoilla. Alueellisiin kohteisiin kuuluu 20 rauhoitusaluetta, 114 luonnonmuistomerkki\xc3\xa4, 5 historiallis-luonnontieteellist\xc3\xa4 kokonaisuutta ja kohdetta, 46 reservaattia ja 97 suojeltua maisemaa. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi on 51 paikallista suojelukohdetta._NEWLINE_Valtakunnalliset luonnonpuistot muodostavat 1,7\xc2\xa0% aluepiirin pinta-alasta ja alueelliset kohteet 7,3\xc2\xa0%. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isiin kuuluvia rauhoitusalueita on 2,9\xc2\xa0% aluepiirist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAsukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja -tiheys\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2009 alussa Permin aluepiiriss\xc3\xa4 laskettiin olevan 2\xc2\xa0708\xc2\xa0419 asukasta, joista 127\xc2\xa0815 (4,7\xc2\xa0%) asui Permin Komin piirikunnassa. Koko Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 aluepiiri muodostaa 1,9\xc2\xa0% (16. sija Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueiden joukossa) ja Volgan federaatiopiirin v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 9,0\xc2\xa0% (5. sija)._NEWLINE_Vuosien 1989 ja 2002 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskentojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Permin alueen ja Permin Komin yhteenlaskettu asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 laski 3,1 miljoonasta 2,8 miljoonaan (8,8\xc2\xa0%). Suurin syy v\xc3\xa4est\xc3\xb6n v\xc3\xa4henemiseen on alhainen syntyvyys ja ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen liittyv\xc3\xa4 korkea kuolleisuus. Yleisimm\xc3\xa4t kuolinsyyt ovat verenkiertoelimist\xc3\xb6n sairaudet, onnettomuudet, tapaturmat ja myrkytykset sek\xc3\xa4 kasvaimet. My\xc3\xb6s lapsikuolleisuus on kasvussa._NEWLINE_Asukastiheys on 16,9 henke\xc3\xa4 neli\xc3\xb6kilometrill\xc3\xa4 (47. sija Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja 13. Volgan federaatiopiiriss\xc3\xa4 vuonna 2009).\n_START_SECTION_\nUskonto\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteisi\xc3\xa4 uskontoja ovat ortodoksisuus ja islam. Vuonna 2007 alueella toimi 414 uskonnollista yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4, jotka edustivat 22 eri suuntausta. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ortodoksisen kirkon Permin hiippakunnan seurakuntia oli 200, islamilaisia yhteis\xc3\xb6j\xc3\xa4 89 ja helluntaiseurakuntia 45.\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSeudun kantav\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat suomalais-ugrilaiset ja turkkilaiset kansat. Kaman yl\xc3\xa4juoksulla kehittyi 1000-luvun vaihteessa komipermjakkien esi-isien luoma Rodanovon kulttuuri, jonka alue tunnetaan historiallisena Suur-Permin\xc3\xa4. Sylva- ja Irenjokien v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella asui ugrien ja turkkilaisten sekakansaa, joka my\xc3\xb6hemmin sulautui Permin tataareihin. Etel\xc3\xa4osaan asettui ba\xc5\xa1kiiriheimoja. Harvalukuinen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 harjoitti karjanhoitoa, mets\xc3\xa4styst\xc3\xa4, kalastusta, mehil\xc3\xa4istenhoitoa ja ker\xc3\xa4ilytaloutta, komipermjakit my\xc3\xb6s maanviljely\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuur-Perm\n_START_PARAGRAPH_\nNovgorodilaiset alkoivat tunkeutua Uralin pohjoisosaan 1000-luvun alusta l\xc3\xa4htien. Novgorodin ja Moskovan suuriruhtinaskunnan v\xc3\xa4linen kilpailu alueen hallinnasta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen voittoon 1400-luvulla. Vuonna 1451 Moskovan suuriruhtinas Vasili II asetti Suur-Permin (T\xc5\xa1erdynin) ruhtinaaksi Mihail Jermolit\xc5\xa1in. Vuosina 1455 ja 1462 ruhtinassuku ja osa Suur-Permin asukkaista k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytettiin ortodokseiksi. Ruhtinaskunnan itsen\xc3\xa4inen asema p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1472, jolloin Iivana III:n l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4 sotajoukko l\xc3\xb6i permil\xc3\xa4iset. Ruhtinas Mihailin sallittiin j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 paikalleen Moskovan k\xc3\xa4skynhaltijana. Itsehallinto lakkautettiin lopullisesti vuonna 1505, jolloin Mihailin poika Matvei korvattiin Moskovasta l\xc3\xa4hetetyll\xc3\xa4 k\xc3\xa4skynhaltijalla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen alueesta tuli kiinte\xc3\xa4 osa Moskovan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Kazanin kaanikunnan kukistumisen j\xc3\xa4lkeen Kaman seudusta tuli Siperian valtauksen ja asuttamisen sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4asema, jonne alkoi muuttaa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 uudisasukkaita. Alueen keskukseksi muodostui Solikamsk, josta l\xc3\xa4hti Uralin taakse johtanut Babinovin tie. Kaakkoisosaan perustettiin Kungurin kaupunki. Vuosina 1558\xe2\x80\x931568 Iivana IV luovutti Kaman seudun Stroganovin kauppias- ja teollisuussuvulle. Alueelle kehittyi suola-, kaivos- ja metalliteollisuutta. Kungurin kihlakunnasta muodostui huomattava maatalousalue. 1700-luvun alkuun menness\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset muodostivat jo kaksi kolmasosaa ja komipermjakit vain kymmeneksen v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPermin kuvernementti\n_START_PARAGRAPH_\nPietarin I:n hallintouudistuksen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1708 perustettiin Siperian kuvernementti, johon koko Keski-Ural kuului vuoteen 1727 saakka. Sen j\xc3\xa4lkeen alue kuului Kazanin kuvernementtiin, kunnes Katariina II perusti vuonna 1781 Permin k\xc3\xa4skynhaltijakunnan, josta vuonna 1796 tuli Permin kuvernementti._NEWLINE_Permin kuvernementti oli 1800-luvun loppuun saakka Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n t\xc3\xa4rkein vuoriteollisuusalue, jossa toimi yli 110 rauta-, ter\xc3\xa4s- ja kuparitehdasta. Suolateollisuus tuotti yli nelj\xc3\xa4nneksen maan suolasta. Teollisuuden kehityksen ja rautateiden rakentamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ryhdyttiin hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Kizelin kivihiilialuetta. 1800-luvun loppuun menness\xc3\xa4 suurin osa metallitehtaista siirtyi koneiden tuotantoon. Huomattava merkitys oli my\xc3\xb6s k\xc3\xa4sity\xc3\xb6teollisuudella.\n_START_SECTION_\nNeuvostoaika\n_START_PARAGRAPH_\nPermin kuvernementti liitettiin vuonna 1923 Uralin alueeseen. Vuodesta 1934 l\xc3\xa4htien se kuului Sverdlovskin alueeseen. Nykyisen aluepiirin k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Permin alue muodostettiin lokakuussa 1938. Vuosina 1940\xe2\x80\x931957 sen nimen\xc3\xa4 oli Molotovin alue Permin kaupungin silloisen nimen mukaan. Alueeseen kuului my\xc3\xb6s vuonna 1925 perustettu Permin Komin kansallinen (vuodesta 1977 l\xc3\xa4htien autonominen) piirikunta._NEWLINE_Neuvostoaikana alueen teollisuus kehittyi voimakkaasti. Koneenrakennus laajeni erityisesti toisen maailmansodan aikana, jolloin L\xc3\xa4nsi-Uralille evakuoitiin yli 120 tehdasta. Kaman seudulle rakennettiin joukko Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n suurimpia sellu- ja paperitehtaita. Kokonaan uusia aloja olivat kemian teollisuus, titaanin tuotanto, \xc3\xb6ljyn poraus ja jalostus.\n_START_SECTION_\nAluehallinto\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4rkein aluehallintoa s\xc3\xa4\xc3\xa4telev\xc3\xa4 asiakirja on lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6kokouksen huhtikuussa 2007 hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4 Permin aluepiirin peruskirja._NEWLINE_Aluepiiriin kuuluu erityisaseman omaava Permin Komin piirikunta.\n_START_SECTION_\nToimeenpanovalta\n_START_PARAGRAPH_\nToimeenpanovaltaa johtaa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n presidentin nime\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri, jonka nimityksen aluepiirin lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6kokous vahvistaa. Nykyinen kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri on Oleg T\xc5\xa1irkunov, jonka toimikausi alkoi joulukuussa 2005._NEWLINE_Korkein toimeenpaneva elin on Permin aluepiirin hallitus. Sen puheenjohtajana toimii maaliskuusta 2008 l\xc3\xa4htien Valeri Suhih. Muita hallintoelimi\xc3\xa4 ovat ministeri\xc3\xb6t, virastot, tarkastuslaitokset ja komiteat. Niiden lis\xc3\xa4ksi toimii Firdus Alijevin johtama Permin aluepiirin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin hallinto._NEWLINE_Permin Komin piirikunnan asioita hoitaa Igor Bykarizin johtama ministeri\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nKunnallinen itsehallinto\n_START_PARAGRAPH_\nKunnallista itsehallintoa varten aluepiiri on jaettu 6 kaupunkipiirikuntaan ja 42 kunnallispiiriin. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4iset k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t 53 kaupunki- ja 261 maalaiskuntaa.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nRautatieliikenteell\xc3\xa4 on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 merkitys. Aluepiirin kautta kulkevat Kirovin, Permin ja Jekaterinburgin sek\xc3\xa4 Kazanin ja Jekaterinburgin v\xc3\xa4liset p\xc3\xa4\xc3\xa4radat. Permin ja Jekaterinburgin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s T\xc5\xa1usovoin ja Ni\xc5\xbeni Tagilin kautta kulkeva rata, josta haarautuu Lysvan kautta toinen linja Jekaterinburgiin. Pohjoisen ja id\xc3\xa4n teollisuusalueille johtavat T\xc5\xa1usovoin ja Solikamskin sek\xc3\xa4 Permin ja Ugleuralskin v\xc3\xa4liset radat. Sverdlovskin rautateiden Permin osastoon ja Gorkin rautateiden I\xc5\xbeevskin osastoon kuuluvien ratojen yhteispituus aluepiiriss\xc3\xa4 on 1326 kilometri\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 83,5\xc2\xa0% on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istetty. Suurimmat rautatieasemat ovat Permiss\xc3\xa4 ja T\xc5\xa1usovoissa._NEWLINE_Aluepiirill\xc3\xa4 on kolme maantieyhteytt\xc3\xa4 Udmurtiaan, yksi Ba\xc5\xa1kortostaniin ja yksi Sverdlovskin alueelle. Maanteist\xc3\xa4 t\xc3\xa4rkein on Kazanin, Permin ja Jekaterinburgin v\xc3\xa4linen valtatie. Vuonna 1996 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n T\xc5\xa1usovajan ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 maantiesilta sek\xc3\xa4 Permist\xc3\xa4 Bereznikiin ja T\xc5\xa1aikovskiin johtavat maantiet. Vuonna 1998 avattu Vi\xc5\xa1eran ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 silta yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 T\xc5\xa1erdynin piirin muuhun aluepiiriin. Rakenteilla ovat Pietarista Kirovin alueen ja Permin aluepiirin kautta Jekaterinburgiin johtava valtatie, Polaznan, T\xc5\xa1usovoin ja Kat\xc5\xa1kanarin sek\xc3\xa4 pohjoisessa Solikamskin ja Kosan v\xc3\xa4liset maantiet. Yleisten maanteiden yhteispituus on 10\xc2\xa0540 kilometri\xc3\xa4, josta 96,2\xc2\xa0% on kestop\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty._NEWLINE_Kamajoki yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 aluepiirin Euroopan-puoleisen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vesiliikennej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t jokisatamat ovat Permiss\xc3\xa4, Lev\xc5\xa1inossa, T\xc5\xa1aikovskissa ja Bereznikiss\xc3\xa4. Permin ja T\xc5\xa1aikovskin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on kes\xc3\xa4aikaan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 matkustajaliikennett\xc3\xa4. Jokireittien pituus aluepiiriss\xc3\xa4 on 1519 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Permist\xc3\xa4 on suorat lentoyhteydet Moskovaan, Anapaan, Astrahaniin, Krasnodariin, Mineralnyje Vodyyn, Ni\xc5\xbenevartovskiin, Norilskiin, Pietariin, Samaraan, Sot\xc5\xa1iin, Surgutiin sek\xc3\xa4 ulkomaille Bakuun, Frankfurt am Mainiin ja Ta\xc5\xa1kentiin. Permin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsevan Bol\xc5\xa1oje Savinon lentokent\xc3\xa4n uudistaminen on suunnitteilla.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2010 Permin aluepiirin bruttokansantuote oli tilastokeskus Rosstatin mukaan 630\xc2\xa0755,5 miljoonaa ruplaa (1,69\xc2\xa0\xc2\xa0% Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kokonaistuotteesta). Asukasta kohti laskettuna bruttokansantuote oli 239,4 tuhatta ruplaa vuodessa (vuoden 2010 lopun vaihtokurssein 5\xc2\xa0864 EUR). T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vastasi 91 prosenttia Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keskiarvosta henke\xc3\xa4 kohden._NEWLINE_Tuotannon arvo jakautui vuonna 2007 seuraavasti: jalostus 30,3\xc2\xa0%, hy\xc3\xb6tykaivannaisten tuotanto 13,9\xc2\xa0%, kauppa 12,3\xc2\xa0%, liikenne ja tietoliikenne 9,3\xc2\xa0% sek\xc3\xa4 kiinteist\xc3\xb6v\xc3\xa4litys, vuokraustoiminta ja palvelut 9,3\xc2\xa0%. Maa- ja mets\xc3\xa4talouden osuus kokonaistuotannon arvosta oli vain 2,9\xc2\xa0%._NEWLINE_S\xc3\xa4hk\xc3\xb6n, kaasun ja veden tuotannossa ja jakelussa aluepiiri oli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueiden joukossa 7. sijalla, jalostuksessa 9. sijalla ja hy\xc3\xb6tykaivannaisten tuotannossa 13. sijalla. Asukasta kohti laskettuna aluepiiri oli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kymmeneksi suurin veronmaksaja._NEWLINE_T\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 tuotannon aloja ovat koneenrakennus, kemian teollisuus ja \xc3\xb6ljynjalostus sek\xc3\xa4 metalli-, polttoaine- ja mets\xc3\xa4teollisuus. Aluepiiri on huomattava \xc3\xb6ljyn ja maakaasun tuottaja. Kemian teollisuus valmistaa 97\xc2\xa0% Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kalilannoitteista, metanolia ja sen jalostustuotteita, ammoniakkia, typpilannoitteita ym. Koneenrakennusteollisuus on erikoistunut lentokone- ja rakettimoottoreihin, polttoainelaitteisiin, kaasun-, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n- ja \xc3\xb6ljyntuotantolaitteistoihin, digitaali- ja valokuituj\xc3\xa4rjestelmiin sek\xc3\xa4 navigaatiolaitteisiin. Metalliteollisuus tuottaa ja jalostaa rauta-, v\xc3\xa4ri- ja harvinaisia maametalleja sek\xc3\xa4 harjoittaa jauhemetallurgiaa. Aluepiiri tuottaa valtaosan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n magnesiumista. Huomattava merkitys on my\xc3\xb6s mets\xc3\xa4teollisuudella, joka valmistaa noin 20\xc2\xa0% Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n paperista.\n_START_SECTION_\nTiedotusv\xc3\xa4lineet\n_START_PARAGRAPH_\nAluepiiriss\xc3\xa4 ilmestyy kymmeni\xc3\xa4 sanoma-, aikakaus-, paikallis- ja ilmaisjakelulehti\xc3\xa4. Alueellisia sanomalehti\xc3\xa4 ovat mm. Mestnoje vremja, Na\xc5\xa1a \xc5\xbeizn, Novyi kompanjon, Permskije novosti ja Zvezda sek\xc3\xa4 talouslehdet Delovoje Prikamje ja Permski obozrevatel. Alueellisia liitteit\xc3\xa4 on valtakunnallisilla Argumenty i fakty, Izvestija, Kommersant ja Komsomolskaja pravda -sanomalehdill\xc3\xa4. Jokaisessa piirikeskuksessa julkaistaan ainakin yht\xc3\xa4 paikallislehte\xc3\xa4. Permin Komin lehti\xc3\xa4 ovat Parma ja Parma-Novosti._NEWLINE_Permiss\xc3\xa4 toimii Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtiollisen radio- ja TV-konsernin alueellinen yhti\xc3\xb6 GTRK Perm, jolla on paikallisosasto Kudymkarissa. Lis\xc3\xa4ksi on useita kaupallisia alueellisia ja paikallisia radio- ja TV-asemia.\n_START_SECTION_\nKoulutus ja tiede\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2008 aluepiiriss\xc3\xa4 oli 964 lastentarhaa ja niiss\xc3\xa4 127\xc2\xa0200 lasta. Lastentarhaa k\xc3\xa4vi 69,9\xc2\xa0% ik\xc3\xa4luokasta (20. sija Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueiden joukossa). Yleissivist\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kouluja oli 978, joista kuusi yksityisi\xc3\xa4. Oppilaita yleissivist\xc3\xa4viss\xc3\xa4 kouluissa oli 266\xc2\xa0500. Todistuksen peruskoulutuksesta sai 24\xc2\xa0200 ja keskikoulutodistuksen 13\xc2\xa0900 oppilasta._NEWLINE_Perusasteen ammattioppilaitoksia (ammattikouluja) oli 69 ja niiss\xc3\xa4 32\xc2\xa0600 oppilasta. Ammattikouluista valmistui 19\xc2\xa0500 oppilasta. Keskiasteen ammattioppilaitoksia (ammattikorkeakouluja) oli 72, joista kahdeksan yksityisi\xc3\xa4. Ammattikorkeakouluissa oli 53\xc2\xa0700 opiskelijaa ja niist\xc3\xa4 valmistui 15\xc2\xa0800 ammattilaista._NEWLINE_Korkea-asteen ammattioppilaitoksia (korkeakouluja) oli 15, joista viisi yksityisi\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi aluepiiriss\xc3\xa4 toimi 16 korkeakoulujen filiaalia. Opiskelijoita korkeakouluissa oli 105\xc2\xa0400, joista 16\xc2\xa0400 yksityisiss\xc3\xa4 oppilaitoksissa. Korkeakouluista valmistui 16\xc2\xa0800 asiantuntijaa (55. sija Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4)._NEWLINE_Aluepiirin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin korkeakouluja ovat Permin valtionyliopisto, teknillinen yliopisto, pedagoginen yliopisto, l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellinen akatemia, farmasia-akatemia ja maatalousakatemia, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n maalaustaiteen, kuvanveiston ja arkkitehtuurin akatemian Uralin filiaali sek\xc3\xa4 Permin koreografinen opisto. T\xc5\xa1aikovskissa toimii teknologinen instituutti ja liikuntainstituutti ja Solikamskissa pedagoginen instituutti_NEWLINE_Tieteellisist\xc3\xa4 tutkimuslaitoksista merkitt\xc3\xa4vin on vuonna 1988 perustettu Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tiedeakatemian Uralin osaston Permin tiedekeskus. Se k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 luonnontieteellist\xc3\xa4 instituuttia sek\xc3\xa4 kolmen yhteiskuntatieteellisen instituutin filiaalit (taloustiede, filosofia ja oikeustiede sek\xc3\xa4 historia ja arkeologia). Kudymkarissa toimii Komin tiedekeskuksen kielen, kirjallisuuden ja historian instituutin osasto.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nAluepiiriss\xc3\xa4 toimii 10 ammattiteatteria ja 18 museota. Permiss\xc3\xa4 on sirkus, filharmonia ja Uralin ainoa planetaario._NEWLINE_Permin akateeminen ooppera- ja balettiteatteri on yksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vanhimmista ja merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 musiikkiteattereista. Museoista kuuluisin on Permin taidegalleria, jossa on n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 maailmankuulu permil\xc3\xa4isten puuveistosten kokoelma, Stroganovin koulukunnan ikoneita ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen maalaustaiteen klassikoita. Permin l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 sijaitsee Hohlovkan kansatieteellinen ulkomuseo, jonne on siirretty 1600\xe2\x80\x931800-lukujen puurakennuksia. Solikamskissa toimii suolamuseo ja T\xc5\xa1usovoin l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 muun muassa kasakkap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Jermak Timofejevit\xc5\xa1in Siperian-valloituksesta kertova museoalue. T\xc5\xa1usovajajoen rannalla Kut\xc5\xa1inon kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 on vuonna 1996 avattu Stalinin vainojen museo.'