b'\n_START_ARTICLE_\nSulo Tuorila\n_START_SECTION_\nVarhaiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nTuorila syntyi Rovaniemell\xc3\xa4 Aleksi ja Anna Tuorilan perheeseen, joka asui vuodet 1912\xe2\x80\x931917 Kemij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Aleksi Tuorila oli yksi Rovaniemen ja Kemij\xc3\xa4rven ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistysten johtohahmoista. Vuoden 1918 sis\xc3\xa4llissodan aikana toimi punaisten pohjoisen rintaman ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemmin Muurmannin legioonan sek\xc3\xa4 puna-armeijan upseerina. Sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen perhe asui Pohjois-Ruotsissa aina vuoteen 1928, jolloin he muuttivat Neuvostoliittoon. Tuorila aloitti opinnot Leningradin teatteri-instituutissa, josta h\xc3\xa4n valmistui 1932, liittyen heti samana vuonna perustetun Karjalan kansallisteatterin n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4kuntaan. Tuorila oli tutustunut n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4nty\xc3\xb6h\xc3\xb6n jo ennen Suomen sis\xc3\xa4llissotaa, kun Rovaniemen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n johtaja Kaarlo Kurki oli palkannut h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4ksi. Petroskoissa Tuorilan tunnetuimpiin rooleihin kuuluivat muun muassa nimiosat Aleksis Kiven Kullervossa ja Moli\xc3\xa8ren Tartuffessa sek\xc3\xa4 Hlestakov Nikolai Gogolin Reviisorissa ja Turkka Teuvo Pakkalan Tukkijoella-n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Vuonna 1936 Tuorila ja seitsem\xc3\xa4n muuta Kansallisteatterin n\xc3\xa4ytteij\xc3\xa4\xc3\xa4 tekiv\xc3\xa4t yli 1 200 kilometrin pituisen hiihtoretken ymp\xc3\xa4ri Karjalaa, jonka aikana he esiintyiv\xc3\xa4t useilla syrj\xc3\xa4isill\xc3\xa4 paikkakunnilla.\n_START_SECTION_\nToisen maailmansodan aika\n_START_PARAGRAPH_\nTuorilan is\xc3\xa4 Aleksi ja vanhempi veli Ossian (1909\xe2\x80\x931938) teloitettiin Stalinin vainojen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1938. Talvisodan aikana Tuorila toimi viihdytysjoukoissa, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tutustui Leningradin suomalaisen teatterin n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4\xc3\xa4n Liisa Tombergiin. He alkoivat pian seurustelmaan, vaikka Tomberg oli jo naimisissa ja perheellinen. Pariskunta solmi hieman my\xc3\xb6hemmin avioliiton. Jatkosodan alettua suomalaiset joukot valtasivat Petroskoin, jolloin pariskunta pakeni Leningradiin, miss\xc3\xa4 Tuorila k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi ven\xc3\xa4j\xc3\xa4nkielist\xc3\xa4 propagandamateriaalia suomeksi ja ruotsiksi. Mukana olivat my\xc3\xb6s Tombergin lapset ja vanha \xc3\xa4iti. El\xc3\xa4m\xc3\xa4 saksalaisten piiritt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kaupungissa oli hengenvaarallista, mutta maaliskuussa 1942 Tuorila sai siirron Karjalan rintamalle Sorokkaan, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli suomalaisille sotilaille suunnatun Sotilaan \xc3\xa4\xc3\xa4ni -lehden toimituskunnassa. Liisa Tombergin mukaan siirto n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4rsineest\xc3\xa4 kaupungista pelasti heid\xc3\xa4n henkens\xc3\xa4. Tombergin \xc3\xa4iti sen sijaan kielt\xc3\xa4ytyi l\xc3\xa4htem\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja kuoli. My\xc3\xb6s Sulo Tuorila oli joutunut sairaalahoitoon marraskuussa 1941.\n_START_SECTION_\nSotavuosien j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nOhjaajana Tuorila aloitti toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen ja 1960-luvun loppuun menness\xc3\xa4 ohjasi Kansalliselle teatterille yli 20 n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi suomalaisia n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4 ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kielelle. Vuonna 1948 Tuorila valittiin my\xc3\xb6s Kansallisen teatterin johtajaksi. Henkil\xc3\xb6riitojen vuoksi h\xc3\xa4n erosi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n 1956 ja muutti Tallinnaan, missa Tuorila aloitti Eesti Raadion suomenkielisen toimituksen johtajana. Liisa Tomberg sai paikan Eesti Draamateaterista, mutta pariskunta palasi kuitenkin jo ennen vuosikymmenen vaihdetta takaisin Petroskoihin vanhaan teatteriinsa. Vuonna 1965 Karjalan kansallisteatteri vieraili ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa Suomessa, jolloin MTV televisioi Tuorilan ohjaaman Henrik Ibsenin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n Dangaardin kansaa. H\xc3\xa4nen muistelmansa julkaistiin suomeksi vuonna 1976 ja ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi 1981.\n_START_SECTION_\nKunnianosoitukset\n_START_PARAGRAPH_\nKansantaiteilijan arvonimen Tuorila sai vuonna 1956 ja Neuvostoliiton ansioituneen taiteilijan 1959. Sotavuosien ansioistaan h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin punaisen t\xc3\xa4hden kunniamerkki.'