b'\n_START_ARTICLE_\nVilppula\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nVilppulan alue sijaitsee p\xc3\xa4\xc3\xa4osin 100\xe2\x80\x93150 metrin korkeudella merenpinnasta ja vain muutamat pienet alueet entisen kunnan l\xc3\xa4nsi- ja lounaisrajalla ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t 150 metrin tason. Korkein maastonkohta on 214 metrin korkeuteen ulottuva Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4nvuori. Yleiskuvaltaan Vilppulan maisema on varsin m\xc3\xa4kist\xc3\xa4. Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6n latvavesiin kuuluvan Keuruun reitin vedet jakavat Vilppulan kahteen osaan, ja syv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jokiuomassa kirkonkyl\xc3\xa4n kohdalla on Vilppulankoski, jonka putouskorkeus on 2,3 metri\xc3\xa4. Vilppulan pohjoisosan suurimmat vesist\xc3\xb6t Ukonselk\xc3\xa4 ja Kaijanselk\xc3\xa4 ovat M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n kautta yhteydess\xc3\xa4 seudun suurimpaan j\xc3\xa4rveen Keurusselk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Runsaat vesist\xc3\xb6t antavat Vilppulan maisemalle J\xc3\xa4rvi-Suomen piirteit\xc3\xa4, ja varsinkin kirkon seutu, jossa jokiuoma puhkaisee harjujakson, on tunnettu luonnonkauneudestaan. Entisen Pohjaslahden alueen luonnonn\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4 ovat Saluss\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 ja Rantalans\xc3\xa4rkk\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEsinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t osoittavat, ett\xc3\xa4 kivikauden v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 liikkui Vilppulan seudulla jo kampakeramiikan ajalla. Keskiajalla Vilppula oli satakuntalaisten ja h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isten er\xc3\xa4alueiden rajaseutua. Pirkkalan, Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n, Vesilahden ja Kangasalan sek\xc3\xa4 S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en er\xc3\xa4nk\xc3\xa4vij\xc3\xa4t valtasivat itselleen Vilppulan seudun er\xc3\xa4maita, mutta pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 asutusta alkoi synty\xc3\xa4 vasta kuningas Kustaa Vaasan lakkautettua er\xc3\xa4omistukset 1500-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Vuoden 1552 er\xc3\xa4luettelon mukaan uudisasukkaita oli my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n Vilppulan alueella viisi. Vuonna 1570 oli nykyisen M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4-Vilppulan alueella kahdeksan ja vuonna 1700 jo 22 taloa. Vilppula-nimi periytyy ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4 tunnetusta seudun asukkaasta Vilppu Laurinpojasta._NEWLINE_Vilppula kuului 1500-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 perustettuun laajaan Ruoveden em\xc3\xa4seurakuntaan. Vuodesta 1776 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n pohjoisosa kuului Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4niin, mutta etel\xc3\xa4osa H\xc3\xa4meen ja Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4niin. Vilppulasta tuli Ruoveden kappeliseurakunta vuonna 1891 ja itsen\xc3\xa4inen seurakunta vuonna 1904, jolloin siihen liitettiin osia my\xc3\xb6s Keuruusta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien Vilppula kuului kokonaisuudessaan H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin. Arkkitehti Georg Schreckin suunnittelema Vilppulan kirkko, joka sijaitsee hieman sivussa kunnan keskustaajamasta, on valmistunut 1900-luvun alussa._NEWLINE_Vilppula oli 1800-luvun loppupuolelle saakka hyvin eristynytt\xc3\xa4 ja harvaan asuttua takamaata, mik\xc3\xa4 johtui etenkin huonoista liikenneyhteyksist\xc3\xa4. Ne paranivat kuitenkin huomattavasti, kun vuonna 1870 alkoi laivaliikenne Ruovedelle. Viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 oli niin sanotun vanhan Pohjanmaan radan valmistuminen Tampereelta Vilppulan ja Haapam\xc3\xa4en kautta Vaasaan vuonna 1883; juuri rautatie synnytti kunnan suurimmat taajamat, asemanseudun ja Kolhon. Samoihin aikoihin rakennettiin my\xc3\xb6s maantie Ruovedelt\xc3\xa4 Vilppulan ja M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n kautta Keuruulle._NEWLINE_Kansalaissodan aikana kev\xc3\xa4ttalvella 1918 Vilppulasta muodostui kiivaiden ja kauan kest\xc3\xa4neiden taistelujen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6. Punaiset pyrkiv\xc3\xa4t toistuvilla hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksill\xc3\xa4\xc3\xa4n ja panssarijunan avulla valtaamaan t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n Haapam\xc3\xa4en rautatieaseman, mutta eversti Martin Wetzerin johtamien valkoisten pihtiliike toisaalta L\xc3\xa4nkipohjan ja toisaalta Muroleen kautta pakotti heid\xc3\xa4t per\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n (Vilppulan rintama). Vilppulankosken partaalla on vuonna 1938 paljastettu Arvi Tynyksen veist\xc3\xa4m\xc3\xa4 taistelujen muistomerkki._NEWLINE_M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n tehdasyhdyskunta muodostettiin taajav\xc3\xa4kiseksi yhdyskunnaksi vuonna 1921, mutta erotettiin Vilppulasta itsen\xc3\xa4iseksi kunnaksi jo seuraavana vuonna. Vuoden 1954 alussa Vilppulaan siirrettiin Kuoreveden kunnasta Kuoreniemen kyl\xc3\xa4 ja osa Ajostaipaleen kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4, yhteens\xc3\xa4 vajaan 20 neli\xc3\xb6kilometrin alue._NEWLINE_Vilppulaan asutettiin jatkosodan j\xc3\xa4lkeen Valkj\xc3\xa4rven siirtov\xc3\xa4ke\xc3\xa4._NEWLINE_Vilppulan asukasluku on kunnan melko syrj\xc3\xa4isen sijainnin vuoksi ollut koko sen historian ajan melko pieni, vaikka sit\xc3\xa4 lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t sotien j\xc3\xa4lkeinen siirtov\xc3\xa4en asuttaminen ja Pohjaslahden kunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4osan liitt\xc3\xa4minen Vilppulaan. V\xc3\xa4kiluvun laskun pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseksi kunta aloitti 1970-luvun alussa voimakkaan teollistamiskampanjan, ja ty\xc3\xb6paikkojen lis\xc3\xa4yksen ansiosta v\xc3\xa4kiluvun kehitys tasaantuikin. Vuoden 1970 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan 42 prosenttia vilppulalaisista sai toimeentulonsa teollisuudesta ja rakennustoiminnasta, 34 prosenttia palveluammateista sek\xc3\xa4 23 prosenttia maa- ja mets\xc3\xa4taloudesta._NEWLINE_Vilppulassa toimi vuosina 1908\xe2\x80\x931971 Vilppulan maamieskoulu, my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Pohjois-H\xc3\xa4meen maatalousoppilaitos.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAjostaipale, El\xc3\xa4m\xc3\xa4ntaipale, Huhtij\xc3\xa4rvi, Huopioniemi, Kolho, Kurkij\xc3\xa4rvi, Lepp\xc3\xa4koski, Loila, Maakasper\xc3\xa4, Pohjaslahti, Suluslahti, Tyynysniemi, Vitsakoski.\n_START_SECTION_\nVilpun p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVilppulassa vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n 8. maaliskuuta Vilpun p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Kuntalaisille tarjotaan nimip\xc3\xa4iv\xc3\xa4kahvit ja koko p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n on ohjelmaa. Vuonna 2007 kutsuttiin kunnan syventyneen yhteisty\xc3\xb6n nimiss\xc3\xa4 nimip\xc3\xa4iv\xc3\xa4kahville my\xc3\xb6s m\xc3\xa4ntt\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nVilppulan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunapuuro, ternimaidosta keitetty h\xc3\xb6rkk\xc3\xa4 ja hiillostettu kala.'