b'\n_START_ARTICLE_\nYli-ihminen\n_START_PARAGRAPH_\nYli-ihminen (saks. \xc3\x9cbermensch \xc2\xa0kuuntele \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4mys) on saksalaisen filosofi Friedrich Nietzschen m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4 ihannekuva, jossa henkisesti korkeatasoinen yksil\xc3\xb6 toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti kaikkia niit\xc3\xa4 moraalisia ja esteettisi\xc3\xa4 mahdollisuuksia, jotka nykyinen kasvatusperinne ja arvomaailma tukahduttavat. Yli-ihmisen ihanne ei siis voi toteutua t\xc3\xa4ydellisen\xc3\xa4 tai toteutuu vasta tulevaisuudessa. Nietzschen mukaan ihminen syntyy ihmisen\xc3\xa4 vasta kun pystyy luomaan itse omat arvonsa ja norminsa. N\xc3\xa4in nihilismi voidaan ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4. Nietzschen yli-ihmisen vastakohta oli viimeinen ihminen (saks. der letzte Mensch). Nietzschen oppi yli-ihmisest\xc3\xa4 voidaan tiivist\xc3\xa4\xc3\xa4 lausumaksi: hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 on kaikki, mik\xc3\xa4 kohottaa vallantuntoa, ja onni on tunto siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 valta kasvaa._NEWLINE_Yli-ihminen on mahdollisesti Nietzschen filosofian eniten kiinnostusta her\xc3\xa4tt\xc3\xa4neit\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4. Nietzsche esitteli k\xc3\xa4sitteen kirjassaan N\xc3\xa4in puhui Zarathustra (1883). Varsinkin my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ajattelussaan Nietzsche vaati, ett\xc3\xa4 nykyihmisen on uhrattava oma moraalinsa ja onnensa luodakseen edellytykset paremman ja kehityskykyisemm\xc3\xa4n henkisen ihmistyypin synnylle.\n_START_SECTION_\nYli-ihminen ja natsit\n_START_PARAGRAPH_\nNietzschen filosofinen ajattelu on usein juuri yli-ihmisen k\xc3\xa4sitteen takia yhdistetty kansallissosialismiin. Jotkut korkea-arvoiset natsijohtajat, mukaan lukien filosofi Alfred Baeumler, ihannoivat joitain Nietzschen filosofian osia ja sovittivat yli-ihmisen k\xc3\xa4sitteen omiin n\xc3\xa4kymyksiins\xc3\xa4 ylivertaisesta arjalaisesta rodusta, joka oli kaikkia muita rotuja parempi. Vastaavasti alempina pidetyt kansat nimettiin ali-ihmisiksi, jonka k\xc3\xa4site ei Nietzschell\xc3\xa4 esiinny. Nietzsche itse tunsi nationalismin t\xc3\xa4ysin vieraaksi ja huolimatta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ajoittain tarkasteli ihmisyytt\xc3\xa4 \xe2\x80\x9drodun\xe2\x80\x9d k\xc3\xa4sitteen kautta, el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja omia kirjoituksiaan k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6h\xc3\xa4isteoksessa Ecce homo h\xc3\xa4n torjui suorasanaisesti darwinistiset tai rodulliset tulkinnat yli-ihmisest\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 ja antisemitismi\xc3\xa4, joka oli natsien rotuopissa ja koko ideologiassa hyvin keskeist\xc3\xa4, Nietzsche pilkkasi toistuvasti eritt\xc3\xa4in k\xc3\xa4rkk\xc3\xa4\xc3\xa4sti, jopa ad hominem -argumentein. H\xc3\xa4nen luomansa yli-ihmisen k\xc3\xa4sitekin poikkesi t\xc3\xa4ysin natsien ihanteesta \xe2\x80\x93 yli-ihminen oli h\xc3\xa4nelle tavoiteltava ihannekuva, eik\xc3\xa4 suinkaan kukaan yksitt\xc3\xa4inen el\xc3\xa4v\xc3\xa4 ihminen. Nietzsche ei pit\xc3\xa4nyt itse\xc3\xa4\xc3\xa4n, eik\xc3\xa4 hahmoaan Zarathustraa yli-ihmisen\xc3\xa4. Yli-ihmisen piirteit\xc3\xa4 h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ki menneisyydess\xc3\xa4 esimerkiksi Johann Wolfgang von Goethess\xc3\xa4 ja Leonardo da Vinciss\xc3\xa4.'