b'\n_START_ARTICLE_\nBroadsheet\n_START_PARAGRAPH_\nBroadsheet on suurikokoinen ja yleisin sanomalehtien formaatti. Suomessa sen yleisin leveys on 400\xc2\xa0millimetri\xc3\xa4 ja korkeus 560\xc2\xa0millimetri\xc3\xa4. Esimerkiksi Turun Sanomat on t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kokoinen, alkuvuoteen 2013 asti my\xc3\xb6s Suomen suurin sanomalehti Helsingin Sanomat, helmikuuhun 2015 asti Kaleva ja maaliskuuhun 2018 asti Ilkka. Broadsheeti\xc3\xa4 pienempi formaatti on tabloidi, ja kolmas, yleistyv\xc3\xa4 formaatti on berliner._NEWLINE_Jotkin broadsheet-lehdet julkaisevat lehden ohessa tabloidin kokoisia lis\xc3\xa4lehti\xc3\xa4, jotka ovat usein keskittyneet yhteen aiheeseen (kuten urheiluliitteet) tai eiv\xc3\xa4t ole uutispainotteisia (kuten viikkoliitteet).\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nFormaatti syntyi vuonna 1712, kun englantilaisille sanomalehdille m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin vero, joka laskettiin lehden sivum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n mukaan: Vero saatiin kierretyksi sivujen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 pienent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja sivukokoa suurentamalla. Broadsheetin huono puoli on sen vaatima tila esimerkiksi p\xc3\xb6yd\xc3\xa4ll\xc3\xa4 lehte\xc3\xa4 luettaessa; muutamat lehdet ovatkin pienent\xc3\xa4neet sivukokoaan tai jopa alkaneet julkaista lehte\xc3\xa4 kummassakin muodossa.'