b'\n_START_ARTICLE_\nElannon p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori\n_START_SECTION_\nTilat\n_START_PARAGRAPH_\nRakennuksen tiloihin rakennettiin alun perin niin hallinto-, toimi- kuin asuinkerroksiakin. Tiloja ovat muun muassa s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6kassasali ja juhlasali, jonka tiloissa toimi Elannon N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 -niminen harrastajateatteri l\xc3\xa4hes 80 vuoden ajan. Rakennuksen viidenness\xc3\xa4 kerroksessa tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n sijainneen Elannon luojan ja toimitusjohtaja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin virka-asunto ja kuudennessa kahvila. Tilat ovat laajuudeltaan noin 11\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n osa tiloista suojeltu rakennustaiteellisesti arvokkaina. Rakennuksessa on my\xc3\xb6s paternosterhissi.\n_START_SECTION_\nArkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nRakennus on tyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n 1920-luvun klassisismia ja yksi osa Elannon korttelin "punatiilist\xc3\xa4 osuusliikearkkitehtuuria". Julkisivun koristemuuraus on niukkaa. Rakennuksen vertikaalisuutta koristaa voimakas ja sen maamerkinomainen kahdeksankerroksinen kulmatorni, jonka ylimm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kerroksen kohdalla on kello. Kaiku\xc2\xadkadun kautta sis\xc3\xa4pihalle kuljettavan sis\xc3\xa4\xc3\xa4najoportin graniittipylv\xc3\xa4iss\xc3\xa4 ja julkisivun erkkereiss\xc3\xa4 voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 vaikutteita ruotsalaisen Ragnar \xc3\x96stbergin Tukholman kaupungintalosta.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nRakennuksen edess\xc3\xa4, Kaikukadun vastakkaisella puolella paljastettiin 1985 Elannon p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajana toimineen V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin muistomerkki, kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Kari Juvan suunnittelema Tannerin portti. Viereinen V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin kentt\xc3\xa4 (ent. Haapaniemen kentt\xc3\xa4) on my\xc3\xb6s nimetty h\xc3\xa4nen mukaansa.'