b'\n_START_ARTICLE_\nKehitystaloustiede\n_START_PARAGRAPH_\nKehitystaloustiede on taloustieteen osa-alue, joka tutkii kehitysmaiden talouksiin liittyvi\xc3\xa4 erityiskysymyksi\xc3\xa4. Sen perinteisi\xc3\xa4 tutkimusteemoja ovat muun muassa talouskasvu, talouden rakennemuutos, k\xc3\xb6yhyyden v\xc3\xa4hent\xc3\xa4minen, v\xc3\xa4est\xc3\xb6n kasvuun liittyv\xc3\xa4t kysymykset, ep\xc3\xa4tasaarvokysymykset, maaseudun kehitysongelmat, globaali ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6kriisi sek\xc3\xa4 kansantalouksien velkaongelmat._NEWLINE_Kehitystaloustieteellinen tutkimus jakaantuu mikrotaloustieteen ja makrotaloustieteen haaraan. Kehitystalouden mikrotaloustiede k\xc3\xa4sittelee yksil\xc3\xb6n, kotitalouden, yrityksen tai markkinoiden toimintaa k\xc3\xb6yhiss\xc3\xa4 maissa. Esimerkkej\xc3\xa4 kehityksen mikrotaloustieteen kysymyksist\xc3\xa4 ovat lasten aliravitsemuksen vaikutus aikuisi\xc3\xa4n k\xc3\xb6yhyteen, maan omistusoikeuksien vaikutus investointeihin ja sosiaalisten turvaverkkoj\xc3\xa4rjestelmien merkitys ruokaturvaan. Kehitystalouden makrotaloustiede sen sijaan k\xc3\xa4sittelee kehityskysymyksi\xc3\xa4 koko kansantalouden n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta. Esimerkkej\xc3\xa4 kehityksen makrotaloustieteen kysymyksist\xc3\xa4 ovat tutkimus kehitysavun vaikutuksesta talouskasvuun, ja talouskasvun vaikutuksesta k\xc3\xb6yhyyteen sek\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisen kaupan tulonjakovaikutukset kehittyviss\xc3\xa4 maissa. Molemmissa haaroissa harjoitetaan sek\xc3\xa4 empiirist\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 teoreettista tutkimusta.\n_START_SECTION_\nKehitystaloustieteen historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nJo ensimm\xc3\xa4iset taloustietelij\xc3\xa4t kuten Adam Smith k\xc3\xa4sitteliv\xc3\xa4t kehitystaloustieteelle keskeisi\xc3\xa4 kysymyksi\xc3\xa4, kuten k\xc3\xb6yhyyden v\xc3\xa4hent\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Thomas Malthusin 1700-luvulla kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 teoria v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvun ja ravinnon yhteydest\xc3\xa4 on yh\xc3\xa4 ajankohtainen v\xc3\xa4ittelyn aihe 2000-luvun kehitysmaissa._NEWLINE_Modernin kehitystaloustieteen voidaan katsoa syntyneen toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen, jolloin kehitysapu yleistyi. 1940-1960 luvulla kehitystaloustiedett\xc3\xa4 hallitsivat teoreettiset makrotaloustietelij\xc3\xa4t, joiden keskeinen idea oli niin sanottu "Big Push" teoria. Teorian mukaan alikehittyneet maat tarvitsevat suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n investointeja teollistuakseen. "Big Push" teorian is\xc3\xa4 on Paul Rosenstein-Rodan, jonka mukaan teollistuminen on verrattavissa lentokoneen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xb6n; ennen lentoon l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4 tarvitaan voimakas kiihdytys, johon tarvitaan suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 energiaa. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1970-luvun lopulla ymm\xc3\xa4rrettiin ett\xc3\xa4 Big Push teoria ei toiminut; Afrikan maat eiv\xc3\xa4t olleet kehittyneet toivotulla tavalla merkitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 laina- ja kehitysapuvirroista huolimatta._NEWLINE_1980-luvulla kehitystaloustieteen keskeiseksi empiiriseksi kysymykseksi nousi kehitysmaiden velkakriisi ja sen hoito. J\xc3\xa4lleen keskustelua hallitsivat makrotaloustietelij\xc3\xa4t. Kansainv\xc3\xa4linen valuuttarahasto ja Maailmanpankki n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 kehitysmaiden julkinen taloudenpito oli ollut holtitonta ja niinp\xc3\xa4 uusien lainojen ehdoiksi laitettiin rakennesopeutusohjelman aloittaminen. Rakennesopeutusohjelma k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 siirsi julkistalouden p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4nt\xc3\xa4vallan kehitysmaista Washingtoniin, jossa Kansainv\xc3\xa4lisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin p\xc3\xa4\xc3\xa4konttorit sijaitsevat. Vuosikymmenen lopulla vaatimukset lainojen anteeksiannosta kasvoivat. Paul Krugman argumentoi Lafferin k\xc3\xa4yr\xc3\xa4\xc3\xa4 soveltaen, ett\xc3\xa4 osittainen lainojen anteeksianto voisi itseasiassa kasvattaa loppulainan takaisinmaksun todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyytt\xc3\xa4._NEWLINE_1990-luvulla mikrotaloustieteilij\xc3\xa4t alkoivat nousemaan esiin kehitystaloustieteess\xc3\xa4. Kehitystaloustieteilij\xc3\xa4t alkoivat kasvavassa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kehitysmaista ker\xc3\xa4ttyj\xc3\xa4 kotitalousaineistoja tutkimuksissaan. Ensimm\xc3\xa4iset Maailmanpankin ns. Living Standard Measurement Study \xe2\x80\x93 aineistot tulivat tutkijoiden saataville 1980-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 aineistot auttoivat mm. Angus Deatonin ja Martin Ravallionin kaltaisia tutkijoita kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xb6yhyyden mittaamiseen tarkoittettuja indikaattoreita._NEWLINE_2000-luvulla valtavirran kehitystaloustiede keskittyi entist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n syy-seuraussuhteiden avaamiseen. Harvardin yliopiston Michael Kremer sek\xc3\xa4 MIT:n Esther Duflo ja Abhijit Banerjee sovelsivat l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteess\xc3\xa4 yleisesti k\xc3\xa4ytetyn satunnaistetun vertailukokeeseen perustuvia menetelmi\xc3\xa4 kehitystaloustieteeseen. Vuonna 2019 Banerjee, Duflo ja Kremer saivat Nobelin taloustieteen palkinnon n\xc3\xa4iden tutkimuksien johdosta. Tunnetuin n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tutkimuksista on Kremerin ja Ted Miguelin koe 1990-luvun lopulla, jossa 75 koulua l\xc3\xa4nsi-Keniassa jaettiin satunnaisesti kahteen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Oppilaat ensimm\xc3\xa4isen ryhm\xc3\xa4n kouluissa saivat matokuurin ja toisen koulun oppilaat muodostivat kontrolliryhm\xc3\xa4n. Vuotta my\xc3\xb6hemmin tutkijat huomasivat, ett\xc3\xa4 lasten terveys oli parantunut sek\xc3\xa4 poissaolot v\xc3\xa4hentyneet matokuurin saaneissa kouluissa, kontrolliryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n verrattuna. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kehitysyhteisty\xc3\xb6hankkeiden vaikuttavuutta mitataan kasvassa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin satuinnaistetun vertailukokeen menetelmill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKehitystaloustiede Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nKehitystaloustieteeseen erikoistunut, YK:n yliopiston World Institute for Development Economics Research, UNU-WIDER -tutkimuslaitos on toiminut Suomessa vuodesta 1985 asti. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta suomalaisten yliopistotutkijoiden keskuudessa kehitystaloustieteen tutkimus on ollut v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Kenties kansainv\xc3\xa4lisesti tunnetuin suomalainen kehitystaloustieteilij\xc3\xa4 on Maailmanpankissa ty\xc3\xb6skennellyt Ritva Reinikka.'