b'\n_START_ARTICLE_\nKansanterveyslaitos\n_START_PARAGRAPH_\nKansanterveyslaitos (lyhenne KTL) oli vuoden 2008 loppuun saakka toiminut sosiaali- ja terveysministeri\xc3\xb6n alainen tutkimus- ja asiantuntijalaitos, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli suojella ja edist\xc3\xa4\xc3\xa4 suomalaisten terveytt\xc3\xa4. KTL perustettiin vuonna 1982 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n nimisen\xc3\xa4 tutkimuslaitoksena v\xc3\xa4est\xc3\xb6n terveyden edist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten (Laki Kansanterveyslaitoksesta 828/81 1 \xc2\xa7). Laitos on eri nimill\xc3\xa4 ollut olemassa kuitenkin jo vuodesta 1911. Kansanterveyslaitos ja Stakes yhdistyiv\xc3\xa4t 1. tammikuuta 2009 Terveyden ja hyvinvoinnin laitokseksi.\n_START_SECTION_\nToiminta\n_START_PARAGRAPH_\nToiminta-ajatuksensa mukaan KTL vastasi siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksentekij\xc3\xb6ill\xc3\xa4, eri alojen toimijoilla ja kansalaisilla oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n paras mahdollinen tieto terveytt\xc3\xa4 koskevien valintojensa tueksi._NEWLINE_KTL teki ensisijaisesti v\xc3\xa4est\xc3\xb6n terveyteen, terveyden edist\xc3\xa4miseen sek\xc3\xa4 sairauksien ja vajaakuntoisuuden ehk\xc3\xa4isyyn t\xc3\xa4hd\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4 soveltavaa tutkimusta. Keskeiset tutkimusalueet olivat krooniset kansantaudit, mielenterveys- ja p\xc3\xa4ihdeongelmat, molekyylil\xc3\xa4\xc3\xa4ketiede, ravitsemus, rokotetutkimus, tartuntataudit, ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6terveys sek\xc3\xa4 suomalaisten terveyden ja elintapojen seuranta._NEWLINE_KTL osallistui asiantuntijana kansalliseen ja kansainv\xc3\xa4liseen terveyden edist\xc3\xa4misty\xc3\xb6h\xc3\xb6n yhdess\xc3\xa4 viranomaisten ja terveysasiantuntijoiden kanssa. Yhteisty\xc3\xb6 terveyskeskusten, ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6terveydenhuollon ja sairaaloiden kanssa oli kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4. My\xc3\xb6s terveysalan eri j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t olivat laitoksen perinteisi\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6kumppaneita. Tutkimusyhteisty\xc3\xb6 yliopistojen kanssa oli my\xc3\xb6s kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Laitoksen toiminta rahoitettiin talousarviorahoituksella, yhteistoiminnan tuottojen rahoitusosuuksilla, maksullisen palvelutoiminnan tulorahoituksella sek\xc3\xa4 valtion muiden laitosten KTL:n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n asetetuilla m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahoilla. Laitoksen tutkijat pystyiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s hankkimaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n vapaata tutkimusrahoitusta mm. Suomen Akatemiasta ja Euroopan Unionin tutkimusohjelmista.\n_START_SECTION_\nKansainv\xc3\xa4lisesti arvostettu tutkimus laitoksessa\n_START_PARAGRAPH_\nKansanterveyslaitoksessa useat tutkijat tekiv\xc3\xa4t merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 tieteellist\xc3\xa4 tutkimusta jo ennen vuotta 1982, jolloin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa rutiinity\xc3\xb6t\xc3\xa4 tekev\xc3\xa4st\xc3\xa4 laboratoriosta tuli ensi sijassa tutkimuslaitos. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 huomattavimpia olivat Kari Cantellin interferonitutkimus, Pirjo M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n bakteerirokotteita koskeva tutkimus yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Maailman terveysj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ja useiden kehitysmaiden kanssa, sek\xc3\xa4 Kimmo Ahon reumatautien immunologiaa koskevat tutkimukset. Elintapojen ja ravitsemuksen yhteyksi\xc3\xa4 etenkin syd\xc3\xa4ntauteihin selvitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Pohjois-Karjala-projekti liitettiin Kansanterveyslaitokseen 1970-luvun lopulla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 toi my\xc3\xb6s kroonisten kansantautien v\xc3\xa4est\xc3\xb6tutkimukset laitoksen keskeiseksi toiminta-alueeksi. My\xc3\xb6hemmin useat Euroopan Komission tutkimusohjelmien rahoittamat ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6terveyshankkeet selvittiv\xc3\xa4t mm. dioksiinien riskej\xc3\xa4 (esim. It\xc3\xa4meren kalan turvallisuutta), ulkoilman pienhiukkasten vaikutusta terveyteen ja sis\xc3\xa4ilmaongelmia kodeissa ja kouluissa sek\xc3\xa4 allergioiden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen syit\xc3\xa4. 1990-luvulta alkaen Leena Palotien ryhm\xc3\xa4 selvitti monipuolisesti suomalaista tautiperim\xc3\xa4\xc3\xa4 molekyyligenetiikan keinoin. Laitos arvioitiin hyvin korkealle suomalaisten tutkimuslaitosten arvioinnissa 1995. Julkaisuluettelot ovat k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4  THL:n kautta.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1906 Suomalainen L\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riseura Duodecim ehdotti seerumeita s\xc3\xa4il\xc3\xb6v\xc3\xa4n laitoksen perustamista Suomeen kulku- ja tartuntatautien torjunnan edist\xc3\xa4miseksi. Aloite oli varsin edistyksellinen ja arkkitehti Onni Tarjanne laati jo piirustukset laitoksen rakentamista varten, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa toteutunut. Senaatin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 L\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xb6hallitus perusti 7.5.1911 v\xc3\xa4liaikaisen serologisen laboratorion, jossa valmistettiin rokotteita sek\xc3\xa4 harjoitettiin serologista tutkimus- ja opetusty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Toiminta vakinaistettiin vuonna 1915, jolloin laboratorion nimeksi tuli Valtion seerumlaboratorio. Sen yhteyteen perustettiin seuraavana vuonna vesikauhun torjumiseen erikoistunut Pasteur-laitos, joka sai rokotteen kehitt\xc3\xa4miseen tarvittavan viruskannan Pietarin Pasteur-laitokselta._NEWLINE_Oltuaan 1944\xe2\x80\x931947 yhdistettyn\xc3\xa4 Helsingin yliopiston laitoksiin, laboratorio sai 1947 nimekseen Valtion serumlaitos. Laitos toimi l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xb6hallituksen alaisuudessa, mutta sen opetustoiminta j\xc3\xa4i yliopistolle. Laitoksen toimiala laajeni serologiasta monenlaisten aineiden valmistukseen sairaaloiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen alaan kuuluviin mikrobiologisiin ja biokemiallisiin laboratoriotutkimuksiin. Nimi vaihdettiin 1.3.1970 alkaen Kansanterveyslaboratorioksi, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi tuli toimia terveydenhoitolaitoksia palvelevana tutkimuslaitoksena ja asiantuntijavirastona. Siihen kuului keskuslaboratorio ja seitsem\xc3\xa4n aluelaitosta. Siit\xc3\xa4 tehtiin edelleen 1982 Kansanterveyslaitos, jonka teht\xc3\xa4viin lis\xc3\xa4ttiin yleinen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n terveyden edist\xc3\xa4minen ja terveysvalvonta. Siten teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 laajeni tartuntatautien torjunnasta ja tutkimuksesta laajemmaksi asiantuntijalaitokseksi. Aluelaitoksien sairaaloita ja terveyskeskuksia palveleva laboratoriotoiminta siirtyi sairaanhoitopiireille, ja nelj\xc3\xa4 aluelaitosta lakkautettiin. Niiden sijaan rakennettiin valtakunnalliset osastot Turkuun, Ouluun ja Kuopioon, ja kukin n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sai oman erityisteht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4._NEWLINE_Kansanterveyslaitos kehittyi erityisesti Jussi Huttusen aikana p\xc3\xa4\xc3\xa4osin 1980-luvulla rutiinipalveluksia sairaaloille ja terveyskeskuksille tekev\xc3\xa4st\xc3\xa4 laboratoriosta kansainv\xc3\xa4lisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi tutkimuslaitokseksi, joka oli olennainen asiantuntijalaitos terveysasioissa sek\xc3\xa4 valtiovallalle ett\xc3\xa4 muille yhteiskunnallisille p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksentekij\xc3\xb6ille. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in laitos joutui usein perustelemaan valtiovallalle soveltavan tutkimuksen ohella my\xc3\xb6s strategisen tutkimuksen t\xc3\xa4rkeytt\xc3\xa4, jotta se pystyisi ennustamaan terveytt\xc3\xa4 uhkaavia vaaroja. Eniten laitos lienee vaikuttanut Suomen kansan terveyteen historiansa aikana rokotuksien kautta ja tartuntatauteja ehk\xc3\xa4isem\xc3\xa4ll\xc3\xa4, mutta elintapoihin, ravitsemukseen ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n liittyv\xc3\xa4t tutkimukset ovat my\xc3\xb6s olleet keskeisi\xc3\xa4. Sill\xc3\xa4 oli merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 asiantuntijateht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kansanterveyteen liittyviss\xc3\xa4 kysymyksiss\xc3\xa4 rokotuksista ja terveellisest\xc3\xa4 ravitsemuksesta aina ydinvoimaloiden terveysriskeihin._NEWLINE_Vuoden 2009 alussa Stakes yhdistyi Kansanterveyslaitoksen kanssa. Uuden organisaation nimeksi tuli Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), ja sen johtajaksi valittiin Kansanterveyslaitoksen p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja, LKT Pekka Puska.\n_START_SECTION_\nUlkopuolinen rahoitus\n_START_PARAGRAPH_\nKansanterveyslaitoksessa ulkopuolisen rahoituksen osuus koko toimintamenoista oli noin 40 prosenttia. _NEWLINE_Kansanterveyslaitoksen toimintapolitiikkana oli hankkia toimintasuunnitelmiensa toteuttamiseen mahdollisimman paljon ulkoista rahoitusta. Yksityisrahoitus on saanut er\xc3\xa4ilt\xc3\xa4 mm. rokotuksia vastustavilta kansalaisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ilt\xc3\xa4 kriittisi\xc3\xa4 kommentteja.   Toisaalta valtiovalta ja asiantuntijaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t ovat suositelleet yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 elinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa.'