b'\n_START_ARTICLE_\nJalkav\xc3\xa4kirykmentti 29 (jatkosota)\n_START_SECTION_\nKeskitt\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nKeskityskuljetukset aloitettiin 20. kes\xc3\xa4kuuta ja rykmentin kuljettamiseen tarvittiin kahdeksan junaa. Keskitysalueeksi ensi vaiheessa oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty Liperi. I pataljoona purettiin Yl\xc3\xa4myllyn rautatieasemalla ja majoittui kirkonkyl\xc3\xa4lt\xc3\xa4 koilliseen. II pataljoona purettiin Vihtarin rautatieasemalla, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen pataljoona majoittui mets\xc3\xa4\xc3\xa4n Onkisalmen l\xc3\xa4nsipuolelle. III pataljoona purettiin Liperiss\xc3\xa4 majoittui kirkonkyl\xc3\xa4lt\xc3\xa4 lounaaseen._NEWLINE_Rykmentti sai k\xc3\xa4skyn siirty\xc3\xa4 Kiteelle 26. kes\xc3\xa4kuuta. Kuitenkin ryhmitysmuutoksen takia koko 11. divisioona siirtyi viel\xc3\xa4 V\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4n ja Korpisel\xc3\xa4n suuntiin keskitettyjen divisioonien v\xc3\xa4liin Kaustaj\xc3\xa4rven kahta puolen. Osana t\xc3\xa4t\xc3\xa4 siirtoa rykmentti siirtyi Patsolan kyl\xc3\xa4n pohjoispuolelle. Alueelle saavuttuaan rykmentille alistettiin motorisoitu 13. tykkikomppania, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 oli luutnantti Kuovi.\n_START_SECTION_\nRykmentin lakkauttaminen ja tapahtumat sen j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nJalkav\xc3\xa4kirykmentti 29 ja sen\xc2\xa0II ja III pataljoona\xc2\xa0lakkautettiin 11.D:n p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 9.3.1942. Pataljoonien vahimmat ik\xc3\xa4luokat kotiutettiin, ja nuorimpia miehi\xc3\xa4 siirrettiin muihin yksik\xc3\xb6ihin, mm. I/JR 29:\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka siis j\xc3\xa4i el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_I/JR 29 jatkoi taistelua aluksi 11.D:lle alistettuna, mutta 4.7.1943 pataljoona liitettiin 15. prikaatiin. Siit\xc3\xa4 tuli prikaatin IV pataljoona (IV/15.Pr.) ja komppaniat saivat numerot 13, 14, 15 ja 16 (aik. KKK/I/JR 29).\xc2\xa0_NEWLINE_Pataljoona oli aluksi etulinjassa Kimj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sitten\xc2\xa0linnoitust\xc3\xb6iss\xc3\xa4 Juksovanj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja Syv\xc3\xa4rinjoen varrella M\xc3\xa4ntysova-Pitma-maastossa. Lokakuun 1943 alkupuolella se siirtyi\xc2\xa0junakuljetuksella Syv\xc3\xa4rinjoen alajuoksulle Kuuttilahteen, jossa jatkoi asemasotaa. Neuvostoliiton suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alettua vet\xc3\xa4ytyminen\xc2\xa0Kuuttilahden suunnalla alkoi 18.6.1944, ja vet\xc3\xa4ytymisvaiheen viivytystaistelut pataljoona\xc2\xa0k\xc3\xa4vi Laatokan rannan tuntumassa\xc2\xa0ja osallistui merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti mm. Nietj\xc3\xa4rven torjuntataisteluun. Pataljoona p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi lopulta 17.8.1944 Lemetin maastoon, jossa oli kv-t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 jatkosodan tulitauon alkamiseen saakka._NEWLINE_3.-4.9. pataljoona marssi Impilahdelle, josta alkoi alkoi kuljetus kohti pohjoista ja Lapin sotaa. Pataljoona eteni p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Torniojokilaaksoa pitkin Kemiin, jonka valtaukseen saksalaisilta se osallistui. Matkaa jatkettiin sitten saksalaisten per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Rovaniemen etel\xc3\xa4puolle, pataljoonan 13. ja 14. komppanioista muodostettu SissiK. Hyyti\xc3\xa4inen k\xc3\xa4vi kuitenkin k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Unarinj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 saakka._NEWLINE_Rovaniemen etel\xc3\xa4puolen maastossa alettiin 25.10.1944 suunnitella pataljoonan kotiuttamista, ja marssi kohti etel\xc3\xa4\xc3\xa4 alkoi 3.11.1944. Veitsiluodossa pataljoona lastattiin laivaan, joka aamulla 14.11. l\xc3\xa4hti kohti Kokkolan Ykspihlajan satamaa. Kotiutukset alkoivat 17.11. ja 20.11.1944 kaikki miehet oli kotiutettu.'