b'\n_START_ARTICLE_\nUudenmaan maakunta\n_START_SECTION_\nAluejako\n_START_PARAGRAPH_\nUusimaa jakaantuu nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n seutukuntaan ja 26:een kuntaan, joista kolmetoista on kaupunkeja. Viisitoista kuntaa on kaksikielisi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRannikkovy\xc3\xb6hyke\n_START_PARAGRAPH_\nHangon ja Pellingin v\xc3\xa4linen rannikko kuuluu l\xc3\xa4ntiseen Suomenlahteen, Pellingin it\xc3\xa4puolinen rannikko puolestaan it\xc3\xa4iseen Suomenlahteen. Veden suolapitoisuus on alhainen, l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 noin 6,5 promillea ja laskee it\xc3\xa4\xc3\xa4n ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeinen maankohoaminen on muuttanut Uudenmaan rantaviivaa. Vedenpinnan ollessa korkeimmillaan koko nykyinen Uudenmaan alue sijaitsi veden alla, l\xc3\xa4himm\xc3\xa4t vedenkoskemattomat alueet sijaitsevat maakunnan luoteisosan kupeessa. 2000-luvulla maa kohoaa Uudellamaalla noin 20\xe2\x80\x9330 senttimetri\xc3\xa4 vuosisadassa ja vauhti on hidastumassa. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 kohoaminen on nopeampaa kuin id\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Uudenmaan rannikkovy\xc3\xb6hyke on eritt\xc3\xa4in rikkonainen. Merenrannikon lahdet kuten my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4maan kapeat j\xc3\xa4rvet ja joet kulkevat usein kallioper\xc3\xa4n suorissa, jyrkk\xc3\xa4rinteisiss\xc3\xa4 murroslinjoissa. Useat merenlahdet ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4t syv\xc3\xa4lle sis\xc3\xa4maahan, kuten Espoonlahti ja Pohjanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4nlahti. Niemist\xc3\xa4 pisimpi\xc3\xa4 ovat Hankoniemi, Upinniemi ja Porkkalanniemi. Etenkin l\xc3\xa4ntisen Uudenmaan ulkosaaristossa on lukuisia pieni\xc3\xa4 kalliosaaria, luotoja ja kareja. Sis\xc3\xa4saaristossa saaret ovat isompia, kapeiden salmien toisistaan erottamia. Maanviljelyn ja asutuksen osuus kasvaa mantereen l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Huomattavimpia saaristoalueita ovat Tammisaaren saaristo sek\xc3\xa4 Porvoon ja Pellingin saaristot. Porkkalan ja Sipoon v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 rantavy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4 on runsaimmin avoimia selki\xc3\xa4, Helsingin edustan saaristovy\xc3\xb6hyke on verrattain kapea.\n_START_SECTION_\nKasvillisuus\n_START_PARAGRAPH_\nUusimaa sijaitsee pohjoisen havumets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hykkeen etel\xc3\xa4osassa, ja sen alavy\xc3\xb6hykkeist\xc3\xa4 hemiboreaalisen alavy\xc3\xb6hykkeen ja etel\xc3\xa4boreaalisen alavy\xc3\xb6hykkeen rajalla. Lounaisen Uudenmaan hemiboreaalinen kasvillisuusvy\xc3\xb6hyke ulottuu linjalle Nummi-Pusula\xe2\x80\x93Helsinki. Hemiboreaalisella alueella yleisin mets\xc3\xa4tyyppi on k\xc3\xa4enkaali-mustikkatyyppi. Keski- ja It\xc3\xa4-Uusimaa kuuluvat etel\xc3\xa4boreaaliseen alavy\xc3\xb6hykkeeseen, jossa vallitsee mustikkatyyppi. Kasvillisuus on Uudellamaalla pohjoisempaan Suomeen verrattuna rehev\xc3\xa4\xc3\xa4. Suurin osa Suomen laajoista lehtoalueista sijaitsee joko Uudellamaalla tai Varsinais-Suomessa. Tammi ja saarni kasvavat luonnossa harvinaisina Uudellamaalla, jossa ne ovat levinneisyytens\xc3\xa4 pohjoisrajalla. Kanta-H\xc3\xa4meen ja Kymenlaakson maakuntien puolella niit\xc3\xa4 ei juurikaan tapaa. Laajoja lehtoalueita jaloine lehtipuineen on erityisesti Uudenmaan hemiboreaalisilla seuduilla. Tammi muodostaa laajahkoja sekametsi\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 maakunnan l\xc3\xa4nsiosan hemiboreaalisella alueella sek\xc3\xa4 muutamin paikoin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulla, kuten Vantaalla Tammiston luonnonsuojelualueella. My\xc3\xb6s p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4pensas on yleinen Uudenmaan lehdoissa. Arat hedelm\xc3\xa4puut, kuten kirsikka, p\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4 ja luumu menestyv\xc3\xa4t Uudenmaan puutarhoissa._NEWLINE_Valkovuokko on Uudenmaan nimikkokasvi ja se on yleinen koko maakunnassa. Huhtikuun lopussa ja toukokuun alussa Uudenmaan runsaat lehdot peittyv\xc3\xa4t valkovuokkomereen. Koilliseen ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 kasvillisuus muuttuu karummaksi, mutta my\xc3\xb6s It\xc3\xa4-Uudellamaalla on etenkin savikkoalueilla varsin rehev\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvillisuutta. Kaskenpolton seurauksena ja muuta Suomea lauhkeamman ilmaston vuoksi koivu ja lepp\xc3\xa4 ovat yleistyneet, vaikkakin valtapuita ovat yh\xc3\xa4 kuusi ja m\xc3\xa4nty. Sis\xc3\xa4saaristossa kasvillisuus on samantyyppist\xc3\xa4 kuin mantereella, mutta ulkosaariston kallioilla on karua. Rannikon vesialueita leimaavat laajat ruoko- ja kaislakasvustot. Ulkosaarien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on rakkolev\xc3\xa4- ja ulompana punalev\xc3\xa4vy\xc3\xb6. Soita on Uudenmaan pinta-alasta alle kymmenesosa. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun luoteisosassa sijaitsee tuhansien hehtaarien laajuinen luonnonsuojelualue Nuuksion kansallispuisto karuine kalliom\xc3\xa4kineen ja kosteine kuusivaltaisine rotkoineen ja r\xc3\xa4meineen.\n_START_SECTION_\nAuringon kulkureitti\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan etel\xc3\xa4\xe2\x80\x93pohjoissuuntainen ulottuvuus on noin 115 kilometri\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maakunnan manneralue ulottuu leveysasteelle 59\xc2\xb048 ja pohjoisessa vastaavasti leveysasteelle 60\xc2\xb050. Maakunnan etel\xc3\xa4isimm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 osassa auringon korkeus keskip\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on talvip\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksessa noin 6,9\xc2\xb0 ja kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksessa noin 53,6\xc2\xb0. Pohjoisessa luvut ovat \xc3\xa4\xc3\xa4rip\xc3\xa4iss\xc3\xa4\xc3\xa4n 5,9\xc2\xb0 ja 52,6\xc2\xb0. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4n pituus pimeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuodenaikana on kuutisen tuntia ja valoisimpana aikana noin 19 tuntia. Auringon s\xc3\xa4teilyteho on etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 talvip\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksen aikaan 68 W/m\xc2\xb2 keskip\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksen aikaan luku on 968 W/m\xc2\xb2. Pohjoisessa vastaavat luvut ovat 50 ja 953 wattia._NEWLINE_Aurinkotunteja on rannikolla ja saaristossa enemm\xc3\xa4n kuin sis\xc3\xa4maassa. Helsinki-Vantaan lentoasemalla oli kaudella 1981\xe2\x80\x932010 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 1\xc2\xa0780 aurinkotuntia vuodessa eli noin 41\xc2\xa0% teoreettisesta maksimista. Noin 59\xc2\xa0% mittausaseman aurinkotunneista havaittiin touko\xe2\x80\x93elokuussa. Globaalis\xc3\xa4teilyn (auringosta saapuva laajakaistainen lyhytaaltos\xc3\xa4teily) m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli kaudella 1971\xe2\x80\x932000 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 3\xc2\xa0387 MJ/m\xc2\xb2 vuodessa.\n_START_SECTION_\nHallinnon historia\n_START_PARAGRAPH_\nUusimaa jaettiin 1370-luvulla l\xc3\xa4ntiseen Raaseporin linnal\xc3\xa4\xc3\xa4niin ja it\xc3\xa4iseen Porvoon linnal\xc3\xa4\xc3\xa4niin. Kirkollinen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4jako oli kehittynyt saman vuosisadan alussa. Kirkolliset ja hallinnolliset pit\xc3\xa4j\xc3\xa4rajat erosivat jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin toisistaan, etenkin It\xc3\xa4-Uudellamaalla._NEWLINE_Keskiaikaiset linnal\xc3\xa4\xc3\xa4nit olivat ensisijaisesti sotilashallintoa varten. Siviilihallinnon j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli sekava; sit\xc3\xa4 hoitivat muun muassa laamannit, voudit ja k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Tilannetta selkeytettiin vuoden 1634 hallitusmuodossa, jolloin nykyisen Suomen alueelle perustettiin l\xc3\xa4\xc3\xa4nilaitos. Uudestamaasta ja H\xc3\xa4meest\xc3\xa4 muodostettiin maaherrakunta. Sen ensimm\xc3\xa4iseksi maaherraksi nimitettiin Arvid G\xc3\xb6ransson Horn af Kanckas. Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4ni erotettiin omaksi hallintoalueekseen vuonna 1831. Vuonna 1997 siit\xc3\xa4 tuli osa Etel\xc3\xa4-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, joka lakkautettiin l\xc3\xa4\xc3\xa4nilaitoksen mukana 2009. Niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1997 perustettiin Uudenmaan maakunta sek\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Uudenmaan maakunta, jotka liitettiin j\xc3\xa4lleen toisiinsa vuonna 2011.\n_START_SECTION_\nVaakuna\n_START_PARAGRAPH_\nUusimaa sai oman vaakunakuvionsa 1600-luvun taitteessa. Kuviossa oleva vene on perinteinen rannikkoseutujen symboli; kaksi hopeavirtaa viitannevat Uudenmaan jokiin, joiden merkitys kulkuv\xc3\xa4ylin\xc3\xa4 oli aikoinaan huomattava.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6historia\n_START_PARAGRAPH_\nRautakaudella Uusimaa oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isten, varsinaissuomalaisten ja virolaisten nautinta-aluetta vaikka pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4, maata viljelev\xc3\xa4\xc3\xa4, asutustakin alueella oli. Ruotsalaisten tulo Uuteen maahan, eli Uudenmaan kolonisaatio tapahtui p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa 1200\xe2\x80\x931300-luvuilla. _NEWLINE_Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4ni oli 1800-luvulla kolmisen kertaa tihe\xc3\xa4mmin asuttu kuin Suomi keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin. 1900-luvulla Uusimaa alkoi erottua muista l\xc3\xa4\xc3\xa4neist\xc3\xa4 ja maakunnista yh\xc3\xa4 selvemmin v\xc3\xa4est\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheyden suhteen. Vuosisadan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 Uusimaa oli kymmenisen kertaa tihe\xc3\xa4mmin asuttu kuin Suomi keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin._NEWLINE_Vuonna 1840 silloisen Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin v\xc3\xa4kiluku oli 150\xc2\xa0000 asukasta eli 10,4\xc2\xa0% Suomen suuriruhtinaskunnan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Alueen v\xc3\xa4kiluku kasvoi suunnilleen samaa tahtia kuin koko valtakunnan aina vuosisadan vaihteeseen asti. 1900-luvun alussa Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin v\xc3\xa4kiluku oli 281\xc2\xa0000 eli yhdeks\xc3\xa4sosa Suomen v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Suomen itsen\xc3\xa4istyess\xc3\xa4 1917 Uudenmaan v\xc3\xa4est\xc3\xb6osuus oli kohonnut kahdeksasosaan._NEWLINE_1930-luvun puoliv\xc3\xa4liin tultaessa Uudenmaan v\xc3\xa4kiluku oli puolisen miljoonaa eli seitsem\xc3\xa4sosa Suomen v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Uusimaa oli kolmanneksi runsasv\xc3\xa4kisin Viipurin ja Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nien j\xc3\xa4lkeen. Tuolloinen Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4ni oli nykyist\xc3\xa4 Uudenmaan maakuntaa laajempi, joten luvut eiv\xc3\xa4t ole t\xc3\xa4ysin vertailukelpoisia nykyiseen Uudenmaan maakuntaan. Vanhaan Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4niin kuului noin 70\xc2\xa0000 asukkaan Pernajan kihlakunta, josta vain pieni osa kuuluu nykyiseen Uudenmaan maakuntaan._NEWLINE_Vuonna 1950 Uudenmaan v\xc3\xa4kim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 667\xc2\xa0000 eli kuudesosa maan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. V\xc3\xa4kiluku ylitti miljoonan rajan 1970-luvun alussa ja puolentoista miljoonan rajan 2000-luvun ensimm\xc3\xa4isen vuosikymmenen loppupuolella. Syyskuussa 2014 v\xc3\xa4kim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ylitti 1,6 miljoonan rajan. 1950-luvun j\xc3\xa4lkeiset v\xc3\xa4kiluvut on ilmoitettu 2010-luvun maakuntajaon mukaisesti, sit\xc3\xa4 vanhemmat lukemat kulloisenkin l\xc3\xa4\xc3\xa4ninjaon mukaan.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6n maantieteellinen jakautuminen\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan noin 1,7 miljoonasta asukkaasta taajamissa asuu yli 95\xc2\xa0%. Suurin taajama on Helsingin keskustaajama yli 1,2 miljoonalla asukkaallaan. Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n, Porvoon ja Lohjan suurehkot taajama-alueet sijaitsevat Helsingin keskustaajaman v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Sek\xc3\xa4 taajama-aste ett\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheys ovat maakunnan l\xc3\xa4nsi- ja it\xc3\xa4osissa huomattavasti matalammat kuin Helsingin seudulla ja Keski-Uudellamaalla._NEWLINE_Uudenmaan it\xc3\xa4isimpien ja l\xc3\xa4ntisimpien alueiden osuus v\xc3\xa4kiluvusta on laskenut vuodesta 1960. My\xc3\xb6s Helsingin v\xc3\xa4est\xc3\xb6osuus on pienentynyt: vuonna 1960 se oli noin 55\xc2\xa0%, vuonna 1990 noin 40\xc2\xa0%; sittemmin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin v\xc3\xa4est\xc3\xb6osuus on pysynyt melko vakaana. Espoon, Vantaan ja p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun kehyskuntien osuus on vastaavasti kasvanut: vuonna 1960 se oli noin 27\xc2\xa0% ja vuonna 2013 noin puolet koko Uudenmaan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. 2010-luvulla kehyskuntien v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu on ollut hitaampaa kuin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun. Espoon ja Vantaan v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu on ollut tasaisempaa kuin Helsingin, jonka v\xc3\xa4kiluku laski toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeisen voimakkaan kasvuvaiheen j\xc3\xa4lkeen 1970-luvulla, pysyi vajaassa puolessa miljoonassa 1980-luvun ja alkoi j\xc3\xa4lleen kasvaa 1990-luvulle tultaessa. 2010-luvulla Helsingin v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu on jopa ohittanut maakunnallisen keskiarvon.\n_START_SECTION_\nIk\xc3\xa4rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nIk\xc3\xa4rakenteeltaan Uusimaa on nuorempaa kuin Suomi keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseutu on leimallisesti nuorten aikuisten aluetta, Keski-Uudellamaalla taasen lasten ja nuorten v\xc3\xa4est\xc3\xb6osuus on korkea. Kuten l\xc3\xa4nsimaissa yleens\xc3\xa4kin, my\xc3\xb6s Uudellamaalla v\xc3\xa4est\xc3\xb6n keski-ik\xc3\xa4 kohoaa ja maahanmuuttajien osuus v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 kasvaa.\n_START_SECTION_\nSuomi\n_START_PARAGRAPH_\n(It\xc3\xa4-Uudenmaan luvut on laskettu Uudenmaan maakunnan lukuihin my\xc3\xb6s niilt\xc3\xa4 vuosilta, jolloin se oli itsen\xc3\xa4inen hallintoyksikk\xc3\xb6ns\xc3\xa4.)_NEWLINE_Uudenmaan puhutuin kieli on suomi. Vuonna 1900 suomenkielisi\xc3\xa4 oli silloisessa Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4 noin 161\xc2\xa0000 eli 54\xc2\xa0% koko v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Muuttoliike kasvatti heid\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja suhteellista osuuttaan voimakkaasti: vuonna 1950 suomenkielisi\xc3\xa4 oli noin 494\xc2\xa0000 eli 74\xc2\xa0% koko v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Suomenkielisten v\xc3\xa4est\xc3\xb6osuus nousi edelleen seuraavina vuosikymmenin\xc3\xa4, vuonna 1980 heit\xc3\xa4 oli noin 978\xc2\xa0000 eli 87\xc2\xa0% Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. 2000-luvulla suomenkielisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on edelleen kasvanut, mutta heid\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6osuutensa on laskenut maahanmuuton seurauksena. Vuonna 2018 suomea puhui \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n yli 1,3 miljoonaa henke\xc3\xa4 eli noin nelj\xc3\xa4 viidesosaa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Uudenmaan maakunta \xe2\x80\x93 sek\xc3\xa4 historiallinen ett\xc3\xa4 nykyinen \xe2\x80\x93 kuuluu suomen kielen osalta kokonaisuudessaan l\xc3\xa4nsimurteiden vy\xc3\xb6hykkeeseen. Maakunnan l\xc3\xa4nsiosa on lounaisten v\xc3\xa4limurteiden alueeseen kuuluvaa L\xc3\xa4nsi-Uudenmaan murrealuetta. Alue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa Espoon, Kirkkonummen, Lohjan ja Vihdin. Keski- ja It\xc3\xa4-Uusimaa kuuluvat h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4ismurteiden alueeseen. Keski-Uusimaa on etel\xc3\xa4h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isten murteiden aluetta, kyseinen alue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n, Nurmij\xc3\xa4rven, Tuusulan ja Vantaan. It\xc3\xa4-Uusimaa M\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4st\xc3\xa4 Ruotsinpyht\xc3\xa4\xc3\xa4lle kuuluu kaakkoish\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isten murteiden Porvoon ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Helsingiss\xc3\xa4 puhuttavaa Stadin slangia ei pidet\xc3\xa4 varsinaisena murteena, vaan se on ennen kaikkea sanaston m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 puhekielt\xc3\xa4, joka noudattaa suomen yleiskielen lause- ja muoto-oppia. Stadin slangiin on lainattu huomattava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 sanoja vieraista kielist\xc3\xa4, ennen kaikkea ruotsista. P\xc3\xa4invastoin kuin useimmissa suomen murteissa, Stadin slangissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n runsaasti pehmeit\xc3\xa4 konsonantteja.\n_START_SECTION_\nRuotsi\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan rannikko kuuluu suomenruotsalaisten murteiden alueeseen, joka ulottuu Ahvenanmaalta Kymijoelle. Sen leveys on verraten v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen, noin 20\xe2\x80\x9330 kilometri\xc3\xa4. Alueelle tuli muinaisruotsin murteita puhunutta v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 1200\xe2\x80\x931300-luvuilla ja aiemmin sit\xc3\xa4 kutsuttiin it\xc3\xa4ruotsalaisten murteiden vy\xc3\xb6hykkeeksi. Uudellamaalla puhutun ruotsin murteet eiv\xc3\xa4t eroa toisistaan yht\xc3\xa4 paljon kuin Pohjanmaan murteet. Etenkin L\xc3\xa4nsi-Uudenmaan kansankieli on verraten yhten\xc3\xa4ist\xc3\xa4, It\xc3\xa4-Uudellamaalla eroja on jonkin verran enemm\xc3\xa4n. Suomen kieli on vaikuttanut uusmaalaisen ruotsin puhemelodiaan, joka poikkeaa huomattavasti riikinruotsalaisesta._NEWLINE_Ruotsinkielisten osuus v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 on laskenut voimakkaasti muuttoliikkeen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Vuonna 1900 ruotsinkielisi\xc3\xa4 oli silloisessa Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4 noin 134\xc2\xa0000 eli 45\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Vuonna 1950 ruotsinkielisi\xc3\xa4 oli noin 167\xc2\xa0000 eli 25\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Vuosisadan j\xc3\xa4lkipuoliskolla ruotsinkielisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni selv\xc3\xa4sti: vuonna 1980 heit\xc3\xa4 oli noin 145\xc2\xa0000 eli 13\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. 2000-luvulla ruotsinkielisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on v\xc3\xa4hentynyt edelleen hieman. Vuonna 2018 ruotsia puhui \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n Uudenmaan maakunnassa noin 131\xc2\xa0000 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 eli kahdeksisen prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Ruotsinkielisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 korostuu etenkin vanhimmissa ik\xc3\xa4ryhmiss\xc3\xa4, tosin v\xc3\xa4henev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin.\n_START_SECTION_\nBruttokansantuote ja ty\xc3\xb6llisyys\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2016 Uudenmaan maakunnan bruttokansantuote oli 84,3 miljardia euroa (39,0\xc2\xa0% Suomen bruttokansantuotteesta). Bruttokansantuote asukasta kohden oli 51\xc2\xa0710 euroa eli 131,5\xc2\xa0% Suomen keskiarvosta. Suhdeluvun trendi on ollut laskeva vuodesta 2000. Uudenmaan talouskasvu on ollut Suomen keskiarvoa nopeampaa, mutta maakunnan ripe\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu on laskenut asukasta kohden lasketun bruttokansantuotteen suhdelukua. Toimialarakenteen lis\xc3\xa4ksi Uudenmaan korkeaan bruttokansantuotteeseen vaikuttavat yritysten liiketoiminnalliset ja kirjanpidolliset j\xc3\xa4rjestelyt. Yksityisen sektorin ty\xc3\xb6tunneista joka kolmas tehtiin Uudellamaalla._NEWLINE_Uudenmaan osuus Suomen ty\xc3\xb6voimasta on noin kolmannes ja maakunnan ty\xc3\xb6paikkaomavaraisuus on yli sata prosenttia. Ty\xc3\xb6matkaliikenne suuntautuu ensisijaisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulle kehyskunnista ja It\xc3\xa4-Uudeltamaalta. Ty\xc3\xb6llisyysaste on Uudellamaalla perinteisesti ollut Suomen keskiarvoa korkeampi ja ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myysaste puolestaan Suomen keskiarvoa alempi, joskaan maakunnassa ei ole eletty t\xc3\xa4ysty\xc3\xb6llisyydess\xc3\xa4 1990-luvun vaihteen j\xc3\xa4lkeen. Ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myysaste on kymmenisen prosenttia, korkeinta ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys on maakunnan reuna-alueilla ja matalinta p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun kehyskunnissa, joiden ty\xc3\xb6paikkaomavaraisuus on alhainen._NEWLINE_Julkisen sektorin osuus ty\xc3\xb6paikoista on Uudellamaalla Suomen keskiarvoa matalampi.\n_START_SECTION_\nPalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan elinkeinorakenne on vahvasti palveluvaltainen. Erityisesti yksityisen palvelusektorin osuus on huomattava: se ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4\xc3\xa4 yli puolet Uudenmaan ty\xc3\xb6llisest\xc3\xa4 ty\xc3\xb6voimasta. Kaupan osuus yksityisest\xc3\xa4 palvelusektorista on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Yhteiskunnalliset palvelut, kuten julkinen hallinto ja koulutus, ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4v\xc3\xa4t niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n osan Uudenmaan ty\xc3\xb6voimasta, mutta niiden osuus arvonlis\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 huomattavasti ty\xc3\xb6llisyyden osuutta v\xc3\xa4h\xc3\xa4isemm\xc3\xa4ksi. Kaikkiaan palvelualojen osuus Uudenmaan ty\xc3\xb6paikoista on runsaat nelj\xc3\xa4 viidesosaa._NEWLINE_Suomalainen peliteollisuus ja muu viihdeteollisuus ovat keskittyneet Uudellemaalle.\n_START_SECTION_\nJalostus\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan teollisuustuotannon osuus Suomen teollisuustuotannosta on noin viidennes. Metalliteollisuudella on maakunnassa pitk\xc3\xa4t perinteet. Uudellamaalla on my\xc3\xb6s paperi-, kemian- ja elektroniikkateollisuutta. Teollisuus on keskittynyt Keh\xc3\xa4 III:n ja p\xc3\xa4\xc3\xa4radan varrelle sek\xc3\xa4 Lohjan seudulle ja rannikolle. Maakunnan it\xc3\xa4iset ja l\xc3\xa4ntiset osat ovat teollistuneempia kuin Suomi keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin, Helsingiss\xc3\xa4 teollisuuden osuus ty\xc3\xb6paikoista on sen sijaan verrattain alhainen. Vuonna 2011 teollisuuden ja rakentamisen p\xc3\xa4\xc3\xa4toimialoilla ty\xc3\xb6skenteli noin kuudesosa Uudenmaan ty\xc3\xb6llisist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAlkutuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nSuhteellisen etel\xc3\xa4isen sijainnin ja hedelm\xc3\xa4llisen maaper\xc3\xa4n ansiosta maatalouden edellytykset Uudellamaalla ovat suomalaisittain hyv\xc3\xa4t. Verraten tihe\xc3\xa4n asutuksen johdosta kuluttajat ovat l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 tuottajia, toisaalta lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6 kasvattaa peltomaan kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja hintaa sek\xc3\xa4 aiheuttaa vaatimuksia maank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kohdentamisesta kasvavien taajamien virkistysalueiksi._NEWLINE_Alkutuotannossa ty\xc3\xb6skentelee alle sadasosa ty\xc3\xb6llisist\xc3\xa4. Er\xc3\xa4iss\xc3\xa4 pieniss\xc3\xa4 it\xc3\xa4isen Uudenmaan kunnissa alkutuotannon osuus ty\xc3\xb6llisist\xc3\xa4 kohoaa kuitenkin yli 15 prosentin (2011). Uudenmaan maatilojen tuotanto painottuu vahvasti kasvinviljelyyn. Maatilojen lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on laskussa ja keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen tilakoko kasvussa, kuten kaikkialla Suomessa.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan liikennej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on osa kolmea kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 liikennek\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4: Pohjolan kolmio, It\xc3\xa4meren moottoritie ja Baltian reitti. Ensin mainittu yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Pohjolan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungit toisiinsa sek\xc3\xa4 Keski-Euroopan ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n liikenneverkkoihin. It\xc3\xa4meren moottoritien tarkoitus on parantaa meriliikenteen kilpailukyky\xc3\xa4 merikuljetusten logistiikkaa kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Yhteydet Helsingist\xc3\xa4 Keski-Euroopan satamiin ovat osa It\xc3\xa4meren moottoritiet\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRaideliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin keskustasta on rautatieyhteys Turkuun, Tampereelle ja Pietariin. Helsinki\xe2\x80\x93Turku-yhteys eli rantarata kulkee Karjaan kautta. Se s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istettiin vasta 1990-luvulla, vaikkakin yhteyden it\xc3\xa4inen osuus Helsinki\xe2\x80\x93Kirkkonummi on Suomen ensimm\xc3\xa4inen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istetty rataosuus. P\xc3\xa4\xc3\xa4radaksi kutsuttu Helsinki\xe2\x80\x93Tampere-yhteys kulkee Keravan, J\xc3\xa4rvenp\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n kautta Kanta-H\xc3\xa4meen puolelle Riihim\xc3\xa4elle ja H\xc3\xa4meenlinnaan. Pirkanmaan Toijalassa Tampereen etel\xc3\xa4puolella p\xc3\xa4\xc3\xa4rata yhdistyy Turku\xe2\x80\x93Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4-rataan. Rata on koko matkaltaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istetty ja v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksiratainen. P\xc3\xa4\xc3\xa4radan Helsinki\xe2\x80\x93H\xc3\xa4meenlinna-osuus avattiin 1862 Suomen ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6liikenteelle tarkoitettuna rautatien\xc3\xa4._NEWLINE_Niin kutsuttu oikorata Keravalta M\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4n kautta Lahteen avattiin 2006. Ratayhteys on kaksiratainen ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istetty, sen suurin sallittu nopeus on 220\xc2\xa0km/h. Oikorata lyhensi Helsinki\xe2\x80\x93Pietari-junayhteytt\xc3\xa4. 2010-luvun alussa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notettu suurnopeusjuna lyhensi matka-ajan Helsingist\xc3\xa4 Pietariin noin kolmeen ja puoleen tuntiin. Helsinki\xe2\x80\x93Viipuri-yhteys lyheni samassa yhteydess\xc3\xa4 kahteen ja puoleen tuntiin. Uudenmaan halki kulkee 1873 avattu 149\xc2\xa0km pitk\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n Hanko\xe2\x80\x93Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4-rata, jolla on l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 tavaraliikennett\xc3\xa4. Taajamajunia kulkee osuudella Hanko\xe2\x80\x93Karjaa; Karjaan asemalla Hanko\xe2\x80\x93Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4-rata riste\xc3\xa4\xc3\xa4 Turku\xe2\x80\x93Helsinki-radan kanssa. Helsingist\xc3\xa4 Keravan kautta Porvooseen kulkeva rata puolestaan on museok\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Helsingin paikallisliikenne ulottuu Siuntioon, Tampereelle ja Lahteen. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulla on lis\xc3\xa4ksi niin kutsuttu Keh\xc3\xa4rata, joka yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Vantaankosken radan p\xc3\xa4\xc3\xa4rataan. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2015 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notettu raideyhteys liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Helsinki-Vantaan lentoaseman Suomen rataverkkoon._NEWLINE_Helsingiss\xc3\xa4 on ollut raitioliikennett\xc3\xa4 1890-luvulta alkaen ja se on ollut 1970-luvun alusta Suomen ainoa lajissaan. Linjasto kattaa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kantakaupungin. 1980-luvulla toimintansa aloittanut Helsingin metro puolestaan ulottuu It\xc3\xa4-Helsingist\xc3\xa4 Espoon Matinkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ja 2020-luvulla mahdollisesti Kivenlahteen asti.\n_START_SECTION_\nMeriliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan satamien kautta kulkee suuri osa Suomen viennist\xc3\xa4 ja tuonnista. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t satamat id\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen lueteltuina ovat Loviisan satama (v\xc3\xa4yl\xc3\xa4syvyys 8,5 metri\xc3\xa4), Tolkkisten satama (7,0\xc2\xa0m), Sk\xc3\xb6ldvikin satama (15,3\xc2\xa0m), Helsingin Satama (11,0\xc2\xa0m), Kantvikin satama (10,0\xc2\xa0m), Inkoon satama (13,0\xc2\xa0m), Pohjankurun satama (4,9\xc2\xa0m),  Lappohjan satama (9,4\xc2\xa0m), Koverharin satama (12,0\xc2\xa0m) ja Hangon satama (13,0\xc2\xa0m). Henkil\xc3\xb6liikenne on keskittynyt Helsingin satamaan, josta on autolauttayhteydet Tallinnaan, Maarianhaminan kautta Tukholmaan sek\xc3\xa4 suora yhteys Rostockiin. Tallinnaan on my\xc3\xb6s pika-alusyhteyksi\xc3\xa4._NEWLINE_Helsingin ja Porvoon v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on kes\xc3\xa4aikaan p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4 reittiliikennett\xc3\xa4 vuonna 1912 valmistuneella M/S J. L. Runeberg -pienoisristeilij\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Muutoin Uudenmaan rannikkoristeilyt ovat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 tilausliikennepohjaisia; liikenteess\xc3\xa4 on moottorialusten ohella purjelaivoja.\n_START_SECTION_\nIlmailu\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan p\xc3\xa4\xc3\xa4lentoasema on Helsinki-Vantaan lentoasema, jolla on kolme kiitotiet\xc3\xa4 ja kaksi terminaalia. Suoria lentokohteita Helsinki-Vantaalta eri puolille maailmaa on 130. Lentoasema otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n lokakuussa 1952. Noin 16,4 miljoonan henkil\xc3\xb6n vuotuisella matkustajam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n (2015) se on Suomen vilkkain lentoasema. Maakunnan pieniin lentoasemiin kuuluvat Helsinki-Malmin, Hangon, Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Nummelan lentokent\xc3\xa4t. M\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on nurmipintainen M\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4n yksityinen lentokentt\xc3\xa4 ultrakevyille lentokoneille. Helsingiss\xc3\xa4 sijaitsee Helikopterikeskus Oy:n yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4 Hernesaaren helikopterikentt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKevyt liikenne\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan kevyen liikenteen verkosto k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Liikenneviraston yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4t yleisten teiden varsilla sijaitsevat v\xc3\xa4yl\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 kuntien hallinnoimat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 taajamien katuverkolla sijaitsevat kevyen liikenteen v\xc3\xa4yl\xc3\xa4t. Ne t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4t kunnallisia kevyen liikenteen verkostoja. Tyypillist\xc3\xa4 verkostolle on katkonaisuus. Maakunnalliset taajamia yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t kevyen liikenteen v\xc3\xa4yl\xc3\xa4t ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKehitt\xc3\xa4mishankkeita\n_START_PARAGRAPH_\nValtatie 25:n varrella sijaitsevat kunnat ovat k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4neet Keh\xc3\xa4 V -nimisen yhteisty\xc3\xb6hankkeen, jonka tavoitteisiin kuuluu valtatie 25:n parantaminen ja Hanko\xe2\x80\x93Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4-radan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4minen. Helsinki\xc3\xa4 kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4 Keh\xc3\xa4 3 on jatkuvien parannushankkeiden kohteena.\n_START_SECTION_\nKoulutustaso ja kirjastot\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan v\xc3\xa4est\xc3\xb6n koulutustaso on varsin korkea. Runsaalla kahdella kolmasosalla yli 15-vuotiaista on tutkinto. Erityisesti korkeakoulututkintojen osuus on maan keskiarvoa korkeampi. Maakunnan korkeakoulutus on keskittynyt p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulle. Laurea-ammattikorkeakoululla on toimipaikkoja p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun lis\xc3\xa4ksi Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, J\xc3\xa4rvenp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Keravalla ja Lohjalla. Tammisaaressa toimii ruotsinkielinen ammattikorkeakoulu Yrkesh\xc3\xb6gskolan Sydv\xc3\xa4st. Lukioita Uudellamaalla (ml. It\xc3\xa4-Uusimaa) on yli sata, niist\xc3\xa4 ruotsinkielisi\xc3\xa4 on kuusitoista._NEWLINE_Uudellamaalla on noin sata kunnallista kirjastotoimipistett\xc3\xa4. Kirjastot ovat verkottuneet kuuteen haku- ja varausj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n: HelMet, Kirkes, Lukas, Lukki, Porsse ja Ratamo. Suurin on p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun kirjastot yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4 HelMet, johon kuuluu noin 60 kirjastoa, sek\xc3\xa4 potilaskirjastoja, kirjastoautoja ja erikoiskirjastoja, kuten Kirjasto 10. Keski-Uudellamaalla toimii Kirkes, johon kuuluu J\xc3\xa4rvenp\xc3\xa4\xc3\xa4n, Keravan, M\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4n ja Tuusulan kirjastot. Raaseporin alueen eli Tammisaaren, Hangon, Inkoon, Karjaan, Pohjan ja Siuntion viisitoista kirjastotoimipistett\xc3\xa4 ja kirjastoautot kuuluvat Lukas-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Lukki-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Karjalohjan, Karkkilan, Lohjan, Nummi-Pusulan, Sammatin ja Vihdin yksitoista toimipistett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kirjastoautot. Porvoon seudun Porsse-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluu Pornaisten kirjasto ja It\xc3\xa4-Uudenmaan puolelta Askolan, Porvoon sek\xc3\xa4 Sipoon kirjastot. Ratamo-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluu Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Nurmij\xc3\xa4rven kuusi toimipistett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kirjastoautot. H\xc3\xa4meen maakunnan puolelta Ratamoon kuuluu Hausj\xc3\xa4rven ja Riihim\xc3\xa4en kirjastot. Kirkkonummen kunnankirjastolla on kolme kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 toimipistett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kirjastoauto.\n_START_SECTION_\nUskonnot\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan v\xc3\xa4est\xc3\xb6 on maallistuneempaa kuin muualla Suomessa. Evankelisluterilaisen kirkon osalta maakunta jakautuu Helsingin hiippakuntaan, Porvoon hiippakuntaan ja vuonna 2004 perustettuun Espoon hiippakuntaan. Kirkkoon kuuluvien osuus v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 alittaa maan keskiarvon. Ortodokseja on noin prosentti v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Ortodoksit jakautuvat karjalaisten Konstantinopolin ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten Moskovan patriarkaattiin. Helsingiss\xc3\xa4 on katolinen piispanistuin ja seurakunnat Meilahdessa sek\xc3\xa4 Kaivopuistossa.\n_START_SECTION_\nMaanpuolustus\n_START_PARAGRAPH_\nPuolustusvoimien joukko-osastoista Kaartin J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentti sijaitsee Santahaminassa Helsingiss\xc3\xa4. Se kouluttaa  asutuskeskustaisteluun erikoistuneita joukkoja p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun puolustukseksi. Suomenlahden Meripuolustusalue Upinniemell\xc3\xa4 vastaa merivalvonnasta ja Suomenlahden alueellisesta koskemattomuudesta. Siviilien virkistysalueena ja historiallisena turistikohteena tunnetun Suomenlinnan vuosisataisia sotilaallisia perinteit\xc3\xa4 jatkaa Merisotakoulu. Uudenmaan Prikaati eli Nylands Brigad Tammisaaren Dragsvikissa on Suomen ainoa ruotsinkielinen joukko-osasto. Espoossa toimii Merivoimien teknisest\xc3\xa4 ja luonnontieteellisest\xc3\xa4 tutkimus- ja kehitt\xc3\xa4mistoiminnasta vastaava Merivoimien Tutkimuslaitos. P\xc3\xa4\xc3\xa4esikunta toimii Helsingiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nUudenmaan maakunta on jaettu Uudenmaan ja Helsingin vaalipiireihin. Helsingin vaalipiiri perustettiin vuonna 1952. Sen osuus eduskuntapaikoista oli vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 22 paikkaa 200:sta. Vuosina 1954\xe2\x80\x932015 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on vaihdellut 19\xe2\x80\x9322 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Korkeimmillaan osuus oli vaaleissa 1970, 1972 ja 2015. Uudenmaan vaalipiirin osuus eduskuntapaikoista oli vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 35 paikkaa. Maakunnan v\xc3\xa4est\xc3\xb6osuuden kasvaessa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kohonnut v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdell\xc3\xa4 edustajapaikalla jokaisissa vaaleissa 1950-luvulta l\xc3\xa4htien lukuun ottamatta vuoden 2015 vaaleja. Yhteens\xc3\xa4 Uudenmaan ja Helsingin vaalipiireist\xc3\xa4 valituilla edustajilla oli 57 kansanedustajapaikkaa vuoden 2015 vaaleissa (28,5\xc2\xa0% paikoista)._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ero Suomen keskiarvoon puoluekannatuksessa on Suomen Keskustan alhainen kannatus. Vuoden 2015 vaaleissa sen osuus koko maakunnan edustajista oli 5/57. Kokoomukselle Uusimaa on ydinaluetta, puolueen osuus maakunnan edustajista oli 15/57. SDP:n kannatus on samaa tasoa kuin Suomessa keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin. Puolueen osuus paikkajaosta oli 10/57. Perussuomalaisten osuus paikkajaosta oli 10/57. Vihreiden osuus paikoista oli 8/57. Erityisesti Helsinki on vihreille keskeinen vaalipiiri. RKP:n osuus koko maakunnan edustajapaikoista oli 5/57._NEWLINE_Vuonna 1954 Helsingin ja Uudenmaan vaalipiireist\xc3\xa4 valittiin yhteens\xc3\xa4 34 edustajaa. Tuolloin sosialististen puolueiden osuus oli yli puolet, 18 paikkaa. Vuonna 2015 sosialistiset puolueet saivat yhteens\xc3\xa4 noin nelj\xc3\xa4nneksen paikoista eli 13 paikkaa 57:st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nUudellamaalla on l\xc3\xa4heiset yhteydet naapurimaakuntiin ja sinne muutetaan jatkuvasti. Onkin vaikea nimet\xc3\xa4 Uudenmaan omia perinneruokia. Inkoonpuuro on perunapuuro, joka levisi Inkoosta muuallekin Uudellemaalle ja sit\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Uudenmaan maakuntaruokana._NEWLINE_Ruokakulttuuri levisi Uudellamaalla kartanoiden v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4. Rannikolla on sy\xc3\xb6ty paljon kalaa. Se s\xc3\xa4il\xc3\xb6ttiin kuivaamalla tai suolaamalla vahvasti. Kala maustettiin ruohosipulilla, jota kasvoi rantakallioilla villin\xc3\xa4. Uusmaalaista juhlaruokaa ovat perinteisesti olleet aladobi, juustot, kala, laatikot, etenkin perunalaatikko, lihapullat, rullasyltty ja sillisalaatti. Perinteisi\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkiruokia ovat kr\xc3\xa4\xc3\xa4mi (kiisselin ja keiton v\xc3\xa4limuoto), luumukiisseli, riisipuuro ja rusinasoppa sek\xc3\xa4 sekahedelm\xc3\xa4soppa eli v\xc3\xa4skyn\xc3\xa4soppa. Perinteisi\xc3\xa4 uusmaalaisia syysruokia ovat liharuoat kuten peruna-, ryyni- ja verimakkara sek\xc3\xa4 hernep\xc3\xb6per\xc3\xb6 ja h\xc3\xa4llkryyniliemi. Helsinki on ollut maakunnan ja koko Suomen kahvila- ja ravintolakulttuurin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 keskus.'