b'\n_START_ARTICLE_\nSiniluoto\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset asukkaat Siniluotoon tulivat uudenajan alussa tai mahdollisesti jo my\xc3\xb6h\xc3\xa4iskeskiajalla, jolloin Siniluodon kantatila perustetiin. Siniluoto oli siihen aikaan vasta merest\xc3\xa4 noussut saari noin 200\xe2\x80\x93300 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rannasta. Nykyisin Siniluoto on jo kasvanut kiinni mantereeseen. 1700-luvun alussa Siniluodon talon osti Salon kyl\xc3\xa4n Juusolan talon poika Matti Hannunpoika Juusola, jota ajan tavan mukaan kutsuttiin siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien Matti Siniluodoksi. H\xc3\xa4nen poikansa Matti Matinpoika tuli my\xc3\xb6hemmin, suuren kirkkoriidan aikana, paikkakunnalla kuuluisaksi Salon talonpoikien edustajana ja kuninkaissa k\xc3\xa4vij\xc3\xa4n\xc3\xa4. My\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 aikoina Siniluodon talosta on lohkottu monia muita tiloja mm. Kerolan suvun talo Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4, josta on syntyisin nykyisin jo kolmatta kautta eduskunnassa istuva kansanedustaja Inkeri Kerola. Rautaruukin tultua 1960-luvulla perustetuksi Saloisiin my\xc3\xb6s Siniluodon kyl\xc3\xa4 on saanut uusia asukkaita. Tehtaan perustaminen on vaikuttanut my\xc3\xb6s alueen luontoon, aiemmin merenlahtena olleesta Siniluodonlahdesta tehtiin Rautaruukin tarpeisiin makeanvedenallas, jonka kautta Salon joet Piehinkijoki ja Haapajoki laskevat vetens\xc3\xa4 Kuljunlahden altaaseen. Haapajoki laskee luontaisesti ja Piehinkijoki kanavaa my\xc3\xb6ten Siniluodonlahteen.'