b'\n_START_ARTICLE_\nLeukemia\n_START_SECTION_\nOireet\n_START_PARAGRAPH_\nLeukemian oireet ovat usein hyvin ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isi\xc3\xa4, ja niit\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s tavallisissa, t\xc3\xa4ysin vaarattomissa taudeissa. _NEWLINE_Tyypillisi\xc3\xa4 potilaiden kuvaamia ongelmia ovat v\xc3\xa4symys, kalpeus ja pitkittyneet tai toistuvat infektiot. Verihiutaleiden v\xc3\xa4hyydest\xc3\xa4 johtuen vuoto-oireita (mm. pienet pistem\xc3\xa4iset verenpurkaumat ja yleinen mustelmataipumus) saattaa esiinty\xc3\xa4. Luus\xc3\xa4rky (jalkakivut, selk\xc3\xa4kivut) on my\xc3\xb6s tavallinen johtuen sy\xc3\xb6p\xc3\xa4solujen pakkautumisesta luuydinonteloon. L\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin tutkimuksessa todetaan usein suurentunut perna tai maksa (suurentuneet imusolmukkeet kaulassa, kainaloissa, nivusissa sek\xc3\xa4 vatsan alueella ovat mahdollisia), mik\xc3\xa4 voi lapsilla aiheuttaa vatsan p\xc3\xb6mp\xc3\xb6tyksen. _NEWLINE_Leukemiaep\xc3\xa4ily\xc3\xa4 vahvistaa verikokeessa n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4 kahden solutyypin (punasolut, valkosolut tai verihiutaleet) ep\xc3\xa4normaali m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, poikkeava valkosolujen erittelylaskennan tulos tai ep\xc3\xa4normaalien solujen n\xc3\xa4kyminen erittelylaskennassa. Leukemiadiagnoosin lopulliseen varmistamiseen vaaditaan kuitenkin aina luuydintutkimus.\n_START_SECTION_\nAlatyypit\n_START_PARAGRAPH_\nLeukemiat jaetaan alatyypeiksi sairaiden solujen ilmiasun, erilaistumisasteen ja genetiikan mukaan. P\xc3\xa4\xc3\xa4tyyppej\xc3\xa4 on nelj\xc3\xa4: akuutti myelooinen leukemia, akuutti lymfaattinen leukemia, krooninen myelooinen leukemia ja krooninen lymfaattinen leukemia. Akuutti lymfaattinen on lasten ja krooninen lymfaattinen aikuisten yleisin leukemia. _NEWLINE_Akuutit leukemiat puhkeavat \xc3\xa4kisti ja etenev\xc3\xa4t nopeasti. Ne vaativat v\xc3\xa4lit\xc3\xb6nt\xc3\xa4 hoitoa ja ovat tavallisimpia lapsilla, nuorilla ja nuorilla aikuisilla. Kroonisen leukemian ennuste ei ole hyv\xc3\xa4, mutta sairaus etenee hitaasti. Yleens\xc3\xa4 potilaat ovat elossa viel\xc3\xa4 5\xe2\x80\x9310 vuoden kuluttua sairauden toteamisesta.\n_START_SECTION_\nHoito\n_START_PARAGRAPH_\nLeukemiaa hoidetaan tavallisimmin solunsalpaajilla. Hoitoon voidaan liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s s\xc3\xa4dehoito ja joskus harvinaisissa tapauksissa (esimerkiksi leukemiasolujen muodostaman kasvaimen tai poistettavan pernan kyseess\xc3\xa4 ollessa) leikkaus. _NEWLINE_Hoitotapa vaihtelee huomattavasti leukemiatyypist\xc3\xa4 riippuen. Aikuisen hitaasti etenev\xc3\xa4\xc3\xa4, kroonista lymfaattista leukemiaa voidaan aluksi vain seurata ja my\xc3\xb6hemmin oireiden ilmaantuessa hoitaa nostaen l\xc3\xa4\xc3\xa4keannoksia asteittain, kun taas nuorten potilaiden aggressiivisesti etenev\xc3\xa4n taudin aktiivinen, monen l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeen yhdistelmist\xc3\xa4 koostuva hoito aloitetaan yleens\xc3\xa4 parin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Nuorehkojen (alle 50-55 vuotta) potilaiden uusiutuneiden tai muuten huonoennusteisten tautien kohdalla tulee kyseeseen my\xc3\xb6s luuydinsiirto. _NEWLINE_Akuuttien leukemioiden hoitoaika on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 6 kuukaudesta vuoteen (akuutti myelooinen leukemia) tai 2-3 vuotta (akuutti lymfaattinen leukemia). Aktiivihoidon loputtua kaikkia potilaita seurataan v\xc3\xa4hitellen harvenevin sairaalak\xc3\xa4ynnein 5-10 vuotta taudin mahdollisen uusiutumisen ja hoidon mahdollisesti aiheuttamien my\xc3\xb6h\xc3\xa4isvaikutusten toteamiseksi.'