b'\n_START_ARTICLE_\nPorin tulitikkutehdas\n_START_PARAGRAPH_\nPorin tulitikkutehdas Oy (ruots. Bj\xc3\xb6rneborgs T\xc3\xa4ndsticksfabriks Ab) oli Porissa vuosina 1851\xe2\x80\x931987 toiminut tulitikkutehdas. Ruotsalaissyntyisen liikemiehen Hampus Julius Oldenburgin perustama tehdas oli vuosikymmeni\xc3\xa4 Suomen suurin tulitikkutehdas ja my\xc3\xb6s yksi Euroopan suurimmista, joka parhaimmillaan valmisti yli 80% Suomessa k\xc3\xa4ytetyist\xc3\xa4 tulitikuista._NEWLINE_Tehtaan tunnetuin tuote oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n valmistetut Karhu-tulitikut, joiden legendaarisessa etiketiss\xc3\xa4 oli kuvattuna istuva soihtua pitelev\xc3\xa4 karhu.\n_START_SECTION_\nTehtaan perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nPorin tulitikkutehtaan perusti Kokem\xc3\xa4enjoen Isosannan luodolle vuonna 1851 vanhaan tukholmalaiseen kauppiassukuun kuulunut Hampus Julius Oldenburg. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Henrik Julius Oldenburg oli aikanaan omistanut Porissa toimineen Tuorsniemen lasitehtaan._NEWLINE_Suomeen oli 1840- ja 1850-luvuilla perustettu useita pieni\xc3\xa4 tulitikkutehtaita, mutta Oldenburg pyrki alusta l\xc3\xa4htien massatuotantoon ja valmistamaan tulitikkuja my\xc3\xb6s vientiin. H\xc3\xa4n sai yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4, ruotsalaisen konsulin Conrad Hernmarckin avulla tehdasta varten edullisia lainoja Suomen Pankin rahastoista. Tarvittavat raaka-aineet ja koneet tilattiin Ruotsista. Porin tulitikkutehdas k\xc3\xa4ytti perustamisestaan l\xc3\xa4htien p\xc3\xa4\xc3\xa4osin lapsity\xc3\xb6voimaa aina vuonna 1921 voimaan tulleeseen oppivelvollisuuslakiin saakka. Esimerkiksi tuotannon k\xc3\xa4ynnistyess\xc3\xa4 tehtaan 70:t\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4st\xc3\xa4 65 oli lapsia. _NEWLINE_Oldenburg nimesi Isosannan luodolle syntyneen tehdasyhdyskunnan Sofiegarteniksi vaimonsa mukaan. Saarella sijaitsi tehtaan lis\xc3\xa4ksi Oldenburgin perheen komea asuintalo puistoineen ja puutarhoineen sek\xc3\xa4 huvimaja ja uimahuone. Vuonna 1857 Porin tulitikkutehtaassa oli ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 400 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tuotanto oli 10 000 punttia eli 10 miljoonaa tulitikkua. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi vientimaaksi muodostui Krimin sodan j\xc3\xa4lkeen Englanti.\n_START_SECTION_\nOsakeanti ja vaikeudet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1858 pahasti velkaantunut Oldenburg p\xc3\xa4\xc3\xa4tti yhti\xc3\xb6itt\xc3\xa4\xc3\xa4 yrityksens\xc3\xa4. H\xc3\xa4n muodosti siit\xc3\xa4 osakeyhti\xc3\xb6n jonka osakep\xc3\xa4\xc3\xa4oma muodostui kolmestasadasta 1 000 ruplan arvoisesta osakkeesta. Oldenburg tarjosi nyt n\xc3\xa4it\xc3\xa4 osakkeita osakeannissa yleis\xc3\xb6n merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi ja takasi etuoikeutetuille osakkeille kymmenen vuoden ajaksi 15 prosentin vuosiosingon. Monet merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t suomalaiset virkamiehet ja muut yksityishenkil\xc3\xb6t merkitsiv\xc3\xa4tkin n\xc3\xa4it\xc3\xa4 osakkeita juuri hyv\xc3\xa4n osinkotuoton toivossa. My\xc3\xb6s er\xc3\xa4\xc3\xa4t porilaiskauppiaat, joilla oli saatavia Oldenburgilta vaihtoivat ne tulitikkutehtaan osakkeisiin. Oldenburg antoi kuitenkin liian optimistisen kuvan tulitikkualan tulevaisuudesta. Uudet osakkaat pidettiin syrj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6n toiminnasta ja n\xc3\xa4in Oldenburg saattoi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 osakeannilla ker\xc3\xa4ttyj\xc3\xa4 varoja omiin menoihinsa._NEWLINE_1850-luvun lopulla Porin tulitikkutehtaan l\xc3\xa4nsivienti Englantiin ja Saksaan alkoi k\xc3\xa4rsi\xc3\xa4 laatuongelmista ja kovenevasta kilpailusta. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa Oldenburg pyrki edist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tikkujen vienti\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Ongelmana olivat kuitenkin tulitikuille asetetut korkeat tuontitullit, mutta h\xc3\xa4n onnistui henkil\xc3\xb6kohtaisilla suhteillaan saamaan alennusta tullimaksuissa. Oldenburg valmistutti vienti\xc3\xa4 varten tulitikkueri\xc3\xa4 kiinnitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 huomiota laatuun, tai siihen oliko niille kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen optimistisista visioistaan huolimatta merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa viedyist\xc3\xa4 tikuista j\xc3\xa4i myym\xc3\xa4tt\xc3\xa4, tai ne jouduttiin myym\xc3\xa4\xc3\xa4n tappiolla. Ongelmia aiheutti my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 Suomen viranomaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysten mukaisesti tikut oli pakattu suuriin 1 000 tikun tinattuihin peltirasioihin, kun viennin kohdemaissa k\xc3\xa4ytettiin pienempi\xc3\xa4, hinnaltaan halvempia ja k\xc3\xa4tev\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 rasioita. _NEWLINE_1860-luvun alussa Oldenburg oli k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt osakeannilla ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 rahat omien velkojensa hoitamiseen ja muihin liiketoimiinsa. Luvatut suurvoitot eiv\xc3\xa4t toteutuneet ja kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1861 tulitikkutehdas oli konkurssikyps\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tilassa. Kes\xc3\xa4-hein\xc3\xa4kuun vaihteessa 1861 Hotelli Otavassa pidettiin Oldenburgin velkojienkokous. Oldenburg onnistui tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n erillissopimuksia velkojiensa kanssa lupaamalla jokaiselle velkojalle, ett\xc3\xa4 juuri t\xc3\xa4m\xc3\xa4n saatavat olisivat etuoikeutettuja. Osakeyhti\xc3\xb6n toimintaa jatkettiin, mutta osakkeen arvoa alaskirjattiin tuhannesta ruplasta 400:n ruplaan.\n_START_SECTION_\nOmistajanvaihdos\n_START_PARAGRAPH_\nOldenburgin Porissa ollut irtain omaisuus takavarikoitiin syyskuussa 1861 ja samaan aikaan h\xc3\xa4n pakeni velkojiaan Pietariin. Tehtaan osakkaat sijoittivat viel\xc3\xa4 100 ruplaa osakkeelta ja lokakuussa 1861 pidetyss\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6kokouksessa osakkeen arvoa alennettiin viel\xc3\xa4 300:n ruplaan. Tehtaan is\xc3\xa4nn\xc3\xb6itsij\xc3\xa4ksi tuli Oldenburgin veli Abraham Oldenburg ja tilintarkastajana toimi konsuli Hernmarck. Oldenburg itse j\xc3\xa4i Pietariin, jossa h\xc3\xa4n pyrki p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4\xc3\xa4n neuvotteluratkaisuun omien velkojiensa kanssa ja koetti samaan aikaan saada tulitikkutehdasta myyty\xc3\xa4. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si sopuun suurimpien velkojiensa kanssa lainattuaan Hernmarckilta noin 100 000 ruplaa. Konsuli Hernmarck kuoli tammikuussa 1863 Helsingiss\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4tti j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 velkaisen kuolinpes\xc3\xa4n._NEWLINE_Tehtaan uudeksi omistajaksi tuli vuonna 1866 Porin tulitikkutehdas-osakeyhti\xc3\xb6. Vuosittainen tuotanto oli noin 20 miljoonaa rasiaa, joista 20% meni vientiin. Se suuntautui p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, Ruotsiin, Norjaan ja Englantiin. Porin tulitikkutehdas oli tuolloin Satakunnan suurin yritys ja valmisti yli 80% Suomessa tuotetuista tulitikuista. Turkin sodan aikana 1877\xe2\x80\x931878 tehdas joutui vaikeuksiin viennin romahdettua. Se selvisi kuitenkin v\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n. 1880-luvun lopulla tehdas ty\xc3\xb6llisti en\xc3\xa4\xc3\xa4 vajaat 70 henke\xc3\xa4, kun ennen Turkin sotaa heit\xc3\xa4 oli ollut 250.\n_START_SECTION_\nMuutto\n_START_PARAGRAPH_\nPorin tulitikkutehdas toimi Isosannassa aina vuoteen 1902 saakka, jolloin se siirrettiin vuokrasopimuksen umpeuduttua V\xc3\xa4h\xc3\xa4rauman kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Uusi tehdas perustettiin kauppaneuvos F. A. Juseliuksen johdolla. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s hankki sen omistukseensa yhdess\xc3\xa4 Waldemar von Frenckellin kanssa tehtaan ajauduttua konkurssiin 1910-luvun alussa. V\xc3\xa4h\xc3\xa4raumalle perustetun tehtaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 tunnetaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Tikkulan kaupunginosana. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana tuotanto p\xc3\xa4\xc3\xa4si j\xc3\xa4lleen vauhtiin, kun tehtaalla valmistettiin tulitikkuja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja sen liittolaisten tarpeisiin. Vuonna 1916 tuotantom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 106 miljoonaa rasiaa ja sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 tehdas oli j\xc3\xa4lleen maan suurin tulitikkujen valmistaja.\n_START_SECTION_\nRuotsalaisomistus ja tehtaan sulkeminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1919 Porin tulitikkutehdas siirtyi ruotsalaisen Ivar Kreugerin kaksi vuotta aikaisemmin perustaman Svenska T\xc3\xa4ndsticks Aktiebolagetin (STAB) omistukseen. Kreuger osti my\xc3\xb6s useita muita tulitikkutehtaita eri puolilta maailmaa ja parhaimmillaan h\xc3\xa4nen imperiuminsa tuotti l\xc3\xa4hes 80% koko maailman tulitikuista. 1920-luvulla STAB perusti Porin tulitikkutehtaan nimell\xc3\xa4 kulkeneen tuotantolaitoksen my\xc3\xb6s Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n maalaiskuntaan Jyv\xc3\xa4sj\xc3\xa4rven rannalle. Kreugerin tehty\xc3\xa4 itsemurhan vuonna 1932 h\xc3\xa4nen tehtaansa joutuivat vaikeuksiin ja Porin tulitikkutehdas jouduttiin sulkemaan 1934. Tehdas p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi amerikkalaisomistukseen, jolta STAB osti sen taas itselleen viel\xc3\xa4 samana vuonna. Se avattiin laajennettuna uudelleen 1938 ja vuoden kuluttua tuotanto oli noin 80 miljoonaa rasiaa. Siit\xc3\xa4 puolet meni vientiin. Tehdas s\xc3\xa4ilyi vuonna 1980 nimens\xc3\xa4 Swedish Matchiksi muuttaneen ruotsalaisyrityksen omistuksessa aina lakkauttamiseensa 1987 saakka. Viimeisin\xc3\xa4 vuosinaan se valmisti vain pelkki\xc3\xa4 haavasta tehtyj\xc3\xa4 s\xc3\xa4leit\xc3\xa4 ilman massap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4. Ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 tehtaassa oli lopettamisen aikaan noin 80.\n_START_SECTION_\nTehtaan my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nNyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Porin tulitikkutehtaasta on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 asussaan vain kaksikerroksinen konttorirakennus. Itse tehdasrakennus purettiin vuonna 2003 valmistuneen ABC-liikennemyym\xc3\xa4l\xc3\xa4n tielt\xc3\xa4. Sen kadunpuoleinen julkisivu j\xc3\xa4tettiin kuitenkin paikalleen muistoksi tulitikkutehtaasta. Lis\xc3\xa4ksi aseman sis\xc3\xa4tiloissa on tehtaaseen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 sisustusta ja sen logo on mukailtu vanhasta Karhu-tulitikkujen etiketist\xc3\xa4. Liikenneaseman viereen tehtaan vanhojen varastohallien paikalle valmistui muutamaa vuotta my\xc3\xb6hemmin S-ryhm\xc3\xa4n Kodin Terra -myym\xc3\xa4l\xc3\xa4.'