b'\n_START_ARTICLE_\nEskolan mets\xc3\xa4rata\n_START_SECTION_\nEnsin rata, sitten p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s\n_START_PARAGRAPH_\nRadan rakentaminen aloitettiin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin puolisalaa. Valmistelevia t\xc3\xb6it\xc3\xa4 mets\xc3\xa4radan rakentamiseksi alettiin tehd\xc3\xa4 jo 1919, ja vuonna 1920 aloitettiin radan rakennus Eskolan asemalta paikallisella ty\xc3\xb6voimalla. Ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 mets\xc3\xa4\xc3\xa4 halkovaa linjaa kutsuttiin vaatimattomasti koelinjaksi. Kun valtioneuvosto teki 16. helmikuuta 1921 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen mets\xc3\xa4radan rakentamisesta ja sen vaatimien maa-alueiden pakkolunastuksesta, rataty\xc3\xb6t olivat jo k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4. T\xc3\xa4llainen ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen ja vaivihkaa aloitettu radanrakennus aiheutti ep\xc3\xa4luuloa paikallisessa v\xc3\xa4est\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRaakaa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSyyskuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 1921 radan ja k\xc3\xa4mppien rakennust\xc3\xb6ihin, sek\xc3\xa4 jonkun verran my\xc3\xb6s puutavaran lastaukseen saapui Kronstadtin kapinassa  linnoituksesta 25 paennutta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4issotilasta, jotka olivat ns. "halpaa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ty\xc3\xb6voimaa". Heit\xc3\xa4 ehti olla rakennusty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaiken kaikkiaan 107, ennen kuin heid\xc3\xa4t palautettiin jo vuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 huonon kunnon vuoksi, viimeisten l\xc3\xa4htiess\xc3\xa4 lokakuussa 1922. Heid\xc3\xa4n kohtalonsa oli synkk\xc3\xa4, vaikka heid\xc3\xa4n sanotaan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4neen Neuvostoliitosta my\xc3\xb6hemmin kortteja ja kirjeit\xc3\xa4. Mets\xc3\xa4hallitus k\xc3\xa4ytti my\xc3\xb6s vankity\xc3\xb6voimaa, etenkin Ristil\xc3\xa4n ja Vanhanlammen kohdalla._NEWLINE_Ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tehtiin aluksi k\xc3\xa4sin ja vuoden 1921 lopussa valmistuneet ensimm\xc3\xa4iset 13\xc2\xa0km oli tehty pelk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 lapiolla ja miesvoimalla. Alussa sorankuljetukseen k\xc3\xa4ytettiin Erkki -nimist\xc3\xa4 veturia ja nollavaunuiksi kutsuttuja kuuppavaunuja. Vuonna 1921 radalle hankittiin kaksi parempaa h\xc3\xb6yryveturia ja niill\xc3\xa4 vedettyjen puutavaravaunujen p\xc3\xa4\xc3\xa4lle rakennettiin maa-aineksen kuljetukseen soveltuvia lavoja. Maansiirron lis\xc3\xa4ksi oli ratalinjalle osuneet suoalueet kuivattava. Rata rakennettiin soitten ja kivisten m\xc3\xa4kien l\xc3\xa4pi ja koneet tulivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vasta 1930-luvulla. K\xc3\xa4sin tehty ty\xc3\xb6 takasi pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 paikalliselle v\xc3\xa4est\xc3\xb6lle.\n_START_SECTION_\nRadan etenemisen virstanpylv\xc3\xa4\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nRata eteni vuosi vuodelta syvemm\xc3\xa4lle hakkaamattomiin valtionmetsiin. Noin 21\xc2\xa0km:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oleva Lojula saavutettiin 1922, seuraavana vuonna 24\xc2\xa0km:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oleva Katiska, sek\xc3\xa4 Kalliosaaren talo. It\xc3\xa4ojaan rata oli valmiina 1924, jonne matkaa oli jo 28\xc2\xa0km ja rata saavutti vuonna 1925 33\xc2\xa0km:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevan Haaran, josta se erkani ajallaan kahteen eri suuntaan._NEWLINE_Vuonna 1934 oli rata rakennettu Sievin Teeriharjulle, jolloin  radan pituus oli yhteens\xc3\xa4 56,5\xc2\xa0km. Vuonna 1941 saavutettiin Lestij\xc3\xa4rven Suokanta, sek\xc3\xa4 radan suurin linjapituus, yhteens\xc3\xa4 68\xc2\xa0km. V\xc3\xa4lin Haara\xe2\x80\x93Lestinj\xc3\xa4rvi (Suokanta) pituudeksi tuli 13\xc2\xa0km. Radalle rakennettiin my\xc3\xb6s ns. talvipistoja joita rakennettiin talvisin j\xc3\xa4\xc3\xa4tyneiden soiden p\xc3\xa4\xc3\xa4lle.\n_START_SECTION_\nRadan toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nValtion metsist\xc3\xa4 puutavara vedettiin hevosilla p\xc3\xa4\xc3\xa4radan tai talvipistojen varteen, josta se lastattiin k\xc3\xa4sin junanvaunuihin. Suurempi puutavara vy\xc3\xb6rytettiin ns. kaljuja eli tukipuita pitkin. Lestij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 puutavaraa tuotiin radanvarteen my\xc3\xb6s uittamalla j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivist\xc3\xa4 metsist\xc3\xa4. Mets\xc3\xa4radan varrella kuormatut vaunut vedettiin kahden suurimman veturin voimin Eskolan asemalle. Siell\xc3\xa4 se siirtokuormattiin VR:n vaunuihin, varastoitiin tai vietiin Eskolan sahalle._NEWLINE_Puiden siirto eli lossaus kapearaidevaunuista valtion puutavaravaunuihin synnytti aivan oman ammattikunnan ja vilkastutti aseman toimintaa, jonka tuloksena Eskolan pys\xc3\xa4kki muuttui Eskolan asemaksi. Yleens\xc3\xa4 lossaus tapahtui suoraan VR:n isoihin vaunuihin, mutta sodan tuoma vaunupula pakotti halkojen aumausta, yleens\xc3\xa4 noin 20\xc2\xa0m pitkiin aumoihin, sek\xc3\xa4 muun puutavaran v\xc3\xa4livarastoimista radanvarteen. V\xc3\xa4lill\xc3\xa4 jopa useiden tuhansien kuutiometrien kokoiseksi kasvaneen v\xc3\xa4livaraston vuoksi kyl\xc3\xa4\xc3\xa4 kutsuttiin my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Mottikaupunki. Vapon halkovarastossa syttyi 1955 elokuussa tulipalo, joka tuhosi 7\xc2\xa0000 mottia halkoja, mutta tuulen suunta esti suuremman katastrofin. Sodan j\xc3\xa4lkeen lossausta alkoi hoitaa Eskolan Liikenneyhtym\xc3\xa4._NEWLINE_Vetureiden normaaliin miehist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluivat veturinkuljettaja, l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja junamies. Veturin per\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti kes\xc3\xa4aikana my\xc3\xb6s palovahti resiinalla. Pikkuradan oma topparoikka huolehti radan kunnossapidosta. Ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 toimintavuosina mets\xc3\xa4radalta kuljetettiin koivuhalkoa VR:n h\xc3\xb6yryvetureiden polttoaineeksi, mutta muu kysynt\xc3\xa4 kasvoi pikkuhiljaa. Parhaimpina talvikausina hakkuut, lossaus ja lastaus ty\xc3\xb6llistiv\xc3\xa4t jopa 500 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4, ollen aikoinaan alueen merkitt\xc3\xa4vin ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4j\xc3\xa4. Liikennett\xc3\xa4 radalla kulki vuoteen 1960 saakka.\n_START_SECTION_\nKalusto\n_START_PARAGRAPH_\nAivan ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 "Erkki" -veturista ei ole s\xc3\xa4ilynyt nykypolviin juurikaan tietoa, joskin sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 oli lyhytaikainen. Radalla oli vakituisessa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 veturia, joista kaksi pienemp\xc3\xa4\xc3\xa4 hoiti j\xc3\xa4rjestelyliikennett\xc3\xa4 ja kaksi suurempaa, jotka hoitivat puutavaravaunujen vetoa p\xc3\xa4\xc3\xa4ratalinjalla. Veturit olivat nimetty Ykk\xc3\xb6nen, Kakkonen, Kolmonen ja Nelonen. Radalle piti tulla my\xc3\xb6s Loviisan\xe2\x80\x93Vesij\xc3\xa4rven rautatien veturi #\xc2\xa07, mutta se ei koskaan ehtinyt t\xc3\xa4ysremontista Eskolan mets\xc3\xa4radalle. Lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli erilaista vaunukalustoa, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa puutavaravaunuja, sek\xc3\xa4 kolmipy\xc3\xb6r\xc3\xa4resiina.\n_START_SECTION_\nErkki\n_START_PARAGRAPH_\nRadalla oli vakituisessa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 veturia, mutta niit\xc3\xa4 edelsi radan ensimm\xc3\xa4inen veturi Erkki, josta ei tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ole tiedossa muita teknillisi\xc3\xa4 tietoja kuin Uusim\xc3\xa4en veljesten, Kustin ja Sakarin toteamus: "Se ei ollut juuri hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 hevosta kummempi!". Erkki myytiin pois heti kun kaksi parempaa veturia saatiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nPienemm\xc3\xa4t veturit\n_START_PARAGRAPH_\nRadan kaksi pienemp\xc3\xa4\xc3\xa4 veturia tulivat Inon patterista Kannakselta vuonna 1921, ja niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin puutavaravaunujen siirtelyyn talvipistojen ja p\xc3\xa4\xc3\xa4radan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Ykk\xc3\xb6nen oli tyypilt\xc3\xa4\xc3\xa4n 0-4-0 tankki -veturi ja se oli valmistettu 1913. H\xc3\xb6yrynpaine oli 12\xc2\xa0kg/cm\xc2\xb2. Kakkonen oli teknillisilt\xc3\xa4 ominaisuuksilta samanlainen kuin Ykk\xc3\xb6nen, mutta oli valmistettu 8 vuotta my\xc3\xb6hemmin.\n_START_SECTION_\nSuuremmat veturit\n_START_PARAGRAPH_\nKahdella suuremmalla veturilla vedettiin lastatut puutavaravaunut Eskolaan. Kolmonen tilattiin Eskolan mets\xc3\xa4radalle uutena Tampellalta 1923. Veturi oli tyypilt\xc3\xa4\xc3\xa4n 0-4-2 ja sen kattilapaine oli 12\xc2\xa0kg/cm\xc2\xb2. Veturi oli aikoinaan niihin olosuhteisiin nopea ja se ajoi Haarasta yli 30\xc2\xa0km:n matkan Eskolaan alle tunnissa. Nelonen ostettiin k\xc3\xa4ytettyn\xc3\xa4 Ranskasta 1946 ja sen valmistaja oli Societe Franco-Belge, Raismes (Nord). Se oli tyypilt\xc3\xa4\xc3\xa4n 0-4-4 ja sen kattilapaine oli 14\xc2\xa0kg/cm\xc2\xb2. Veturi oli tullessaan noin 2 vuotta vanha ja sit\xc3\xa4 voitiin l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 haloilla ett\xc3\xa4 hiilill\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 kutsuttiin my\xc3\xb6s nimill\xc3\xa4 Franco ja Ranko.\n_START_SECTION_\nLWR7\n_START_PARAGRAPH_\nLoviisan-Vesij\xc3\xa4rven rautatien veturin numero 7 piti alun perin siirty\xc3\xa4 Eskolaan oman ratansa levennyksen johdosta ja siksi veturi k\xc3\xa4vi VR Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n konepajalla t\xc3\xa4yskorjauksessa vuonna 1960, mutta ty\xc3\xb6n juuri valmistuttua liikenne Eskolassa loppuikin joten veturi meni Lahteen muistomerkiksi. Nykyisin se on Jokioisten Museorautatiell\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytett\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVaunukalusto\n_START_PARAGRAPH_\nRadalla oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 parhaimmillaan 93 puutavaravaunua, umpivaunuja, sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6miesten ja johdon asuntovaunuja. Yksi vaunuista oli Lauantaivaunu, joka toimi radan ep\xc3\xa4virallisena matkustajavaununa. Puuta kuljetettiin suuremmilla vetureilla parhaimmillaan 20 vaunun lasteissa. Asuntovaunut vedettiin pikkup\xc3\xa4sseill\xc3\xa4 sinne, miss\xc3\xa4 mets\xc3\xa4ty\xc3\xb6miehet niit\xc3\xa4 kulloinkin tarvitsivat asuinsijakseen.\n_START_SECTION_\nRadan loppuvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nRadan liikenne v\xc3\xa4heni 1950-luvun aikana kuorma-autokuljetuksen yleistyess\xc3\xa4 ja valtion luovutettua mets\xc3\xa4alueitaan asuinmaiksi. My\xc3\xb6s vanhentuneen radan yll\xc3\xa4pitokustannukset alkoivat kasvaa eik\xc3\xa4 sen toiminta ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 kannattavaa. Mets\xc3\xa4hallitus purki radan vuoden 1961 kes\xc3\xa4n ja syksyn aikana ja toiveista huolimatta yht\xc3\xa4\xc3\xa4n veturia ei s\xc3\xa4ilytetty, vaan ne kaikki romutettiin mukaan lukien suurin osa vaunukalustosta. Radan lopettamista seurasi noin 1000 asukkaan Eskolan kyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4kiluvun puolittuminen lyhyess\xc3\xa4 ajassa. Pikkurata siirtyi monen muun suomalaisen kapearaiteisen rautatien tavoin historiaan.\n_START_SECTION_\nNykyaika\n_START_PARAGRAPH_\nPikkuradan veturitalli, jota alettiin rakentaa vuoden 1921 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, on edelleen pystyss\xc3\xa4 ja se korjattiin kyl\xc3\xa4taloksi vuonna 1987. My\xc3\xb6s yksi radan k\xc3\xa4mpist\xc3\xa4, joissa mets\xc3\xa4ty\xc3\xb6miehet aikoinaan asuivat syksyst\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4seen, on kunnostettu Sievin Saarivedell\xc3\xa4 virkistys- ja matkailuk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Muutamien muiden k\xc3\xa4mppien raunioita on yh\xc3\xa4 havaittavissa. Suuri osa radan pohjaa on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n mets\xc3\xa4autotiet\xc3\xa4 ja ajettavissa suuremmilla ajoneuvoilla. Ratapohjalla on 1990-luvulta alkaen j\xc3\xa4rjestetty my\xc3\xb6s "Pikkuratavaelluksia". Mets\xc3\xa4autotien varrelle on tehty opastaulut radan historiasta ja my\xc3\xb6s radan t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t kohteet on merkitty maastoon. Purettujen k\xc3\xa4mppien sijaintipaikoille on pystytetty k\xc3\xa4mpp\xc3\xa4taulut, joissa on tietoa kunkin k\xc3\xa4mp\xc3\xa4n rakennuksista._NEWLINE_Perinnekeskuksen alueelle on rakennettu noin 50 metri\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4isenkaltaista rataa, jolle eskolalainen Hannu Haapalehto on rakentanut radan ensimm\xc3\xa4isen Erkki -veturin n\xc3\xa4k\xc3\xb6isen veturin. Kiskoille on asetettu lahjoituksena saatu alkuper\xc3\xa4inen mets\xc3\xa4radan asuntovaunu, kaksi radan rakentajien ja topparoikan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollutta kuuppavaunua, sek\xc3\xa4 radalla k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut resiina. Samoille kiskoille on asetettu my\xc3\xb6s alkuper\xc3\xa4isen 8\xc2\xa0m pitk\xc3\xa4n puutavaravaunun t\xc3\xa4ysikokoinen kopio. Radan toiminnan viimeisin\xc3\xa4 vuosina kuvattu filmimateriaali on muokattu videoksi ja radan historiasta on kirjoitettu kirja: Eskolan mets\xc3\xa4rata eli Pitkin Pikkurataa, Anne Ruuttula-Vasari, 1988.\n_START_SECTION_\nToimintaa rautatien hyv\xc3\xa4ksi\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4radan vaikutus Eskolaan ja sen naapurikyliin oli voimakas ja sen merkityst\xc3\xa4 ja historiaa p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 perustamalla Eskolan kyl\xc3\xa4toimikunta joka rekister\xc3\xb6ityi vuonna 1997 nimell\xc3\xa4 Eskolan kyl\xc3\xa4yhdistys ry. Yhdistys on aikaansaanut muun muassa Eskolassa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 olevan muistomerkkiveturin hankinnan sek\xc3\xa4 sen ulkoisen kunnostuksen. Yhdistys on my\xc3\xb6s hankkinut Lossari-patsaan muistuttamaan mets\xc3\xa4radan raskaasta ty\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4taloprojektin my\xc3\xb6t\xc3\xa4 vanha veturitalli on remontoitu kyl\xc3\xa4taloksi, joka toimii l\xc3\xa4hialueen palvelu- ja kerhotiloina. Siell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s tallessa satoja pikkuradasta s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 valokuvia, jotka on ker\xc3\xa4tty laajahkon ker\xc3\xa4yskampanjan aikana 1980-luvulla. Valokuvien lis\xc3\xa4ksi Mets\xc3\xa4ratamuseossa on tallessa vanhan radan esineist\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_1990-luvulta l\xc3\xa4htien on entisen radan alueelle j\xc3\xa4rjestetty vuosittain Pikkuratak\xc3\xa4vely, jolloin alkukes\xc3\xa4n y\xc3\xb6n\xc3\xa4 vaelletaan noin 40\xc2\xa0km:n matka Eskolan entiselt\xc3\xa4 veturitalleilta Saariveden entiselle mets\xc3\xa4k\xc3\xa4mp\xc3\xa4lle. Pikkuradan reitill\xc3\xa4 on j\xc3\xa4rjestetty my\xc3\xb6s koiravaljakkokilpailuja. Eskolan kes\xc3\xa4juhlilla on paikallisten n\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6iden voimin j\xc3\xa4rjestetty nelj\xc3\xa4 eri mets\xc3\xa4radasta kertovaa n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuistomerkki\n_START_PARAGRAPH_\n1980-luvulla kyl\xc3\xa4yhdistys p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ett\xc3\xa4 Eskolan mets\xc3\xa4radalle on saatava ainakin muistomerkki, ja kun p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4j\xc3\xa4tkin olivat suopeita ajatukselle, niin lopulta p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseksi tuli, ett\xc3\xa4 muistomerkkijuna palvelisi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 tarkoitusta parhaiten._NEWLINE_Ty\xc3\xb6 aloitettiin etsim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 metsien k\xc3\xa4tk\xc3\xb6ist\xc3\xa4 kaksi paraskuntoista mets\xc3\xa4k\xc3\xa4mppin\xc3\xa4 ollutta entist\xc3\xa4 radan umpivaunua, jotka kunnostettiin talkooty\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja asetettiin kiskotuksen p\xc3\xa4tk\xc3\xa4lle Eskolan Kyl\xc3\xa4talon eli entisen mets\xc3\xa4radan veturitallin eteen. _NEWLINE_Koska mets\xc3\xa4hallitus oli romuttanut radan kaikki nelj\xc3\xa4 omaa veturia, 1993 paikalle hankittiin korvaava veturi, Virosta l\xc3\xb6ytynyt PT-4 -sotakorvausveturin piirustuksilla T\xc5\xa1ekkoslovakiassa tehty \xc5\xa0koda Kt\xc5\xa1-4 2350/1950, 0-8-0, joka kunnostettiin ulkoisesti ja museoitiin, mutta joka ei toistaiseksi ole ajokunnossa. _NEWLINE_Veturi tuotiin Virosta isolla lavetilla, jonka yksi py\xc3\xb6r\xc3\xa4 antoi periksi kuljetuksen aikana. Veturi tendereineen makasi  kyljell\xc3\xa4\xc3\xa4n lavetilla kuljetuksen ajan, jonka vuoksi veturin alustaan tuli kuljetuksen aikana v\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4, jota ei voi korjata, vaan koko alusta on luultavasti uusittava jos veturi aiotaan saattaa ajokuntoon. Veturi kunnostettiin ulkoisesti ja sille rakennettiin katos.'