b'\n_START_ARTICLE_\nKoipij\xc3\xa4rvi (Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi on 1,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, 900 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Se sijaitsee Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n pohjoisrajan tuntumassa rajan ja H\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xb6nj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Siihen laskee 7 ojaa, joista nelj\xc3\xa4 ovat huomattavimmat. Etel\xc3\xa4rantaan laskee toinen Merunj\xc3\xa4rven laskuojista, koillisrantaan Myllyoja, joka on Hervantaj\xc3\xa4rven, Suolij\xc3\xa4rven yhteinen laskuoja ja j\xc3\xa4rven luoteisp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 Koukkuj\xc3\xa4rven laskuoja ett\xc3\xa4 Pieni-Virolaisen ja Virolaisen yhteinen laskuoja. J\xc3\xa4rven kaakkoisrannassa aidatulla alueella sijaitsee pieni  lampi, joka on j\xc3\xa4rveen yhteydess\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 5,6 kilometri\xc3\xa4. Rannat ovat enimm\xc3\xa4kseen autiot, mutta pohjoisrannoilla on kiinteist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja vapaa-ajan asutusta. Siell\xc3\xa4 sijaitsee my\xc3\xb6s nelj\xc3\xa4 maatilaa, joiden peltoja on viel\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvelle johtaa useampiakin teit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vedenlaatua esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4  vuosien 2012, 2013, 2014, 2015 ja 2016 (loppukesien ja -talvien) tutkimustuloksia. J\xc3\xa4rven pintavesi on ollut liev\xc3\xa4sti sameaa (keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 1,6 FNU), veden n\xc3\xa4k\xc3\xb6syvyys on ollut keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 2,2 metri\xc3\xa4 ja vedenv\xc3\xa4ri on ruskea (v\xc3\xa4riluku 27\xe2\x80\x9359\xc2\xa0mg(Pt)/l, keskiarvolla 38\xc2\xa0mg(Pt)/l). Veden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus on keskimm\xc3\xa4\xc3\xa4rin 11,4 mS/m, mik\xc3\xa4 on suomalaisessa j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 normaalia korkeampi taso. Humuksen liukeneminen j\xc3\xa4rven valumisvesiin on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen syyp\xc3\xa4\xc3\xa4 vedenv\xc3\xa4riin ja se my\xc3\xb6s muuttaa veden liev\xc3\xa4sti happamaksi. J\xc3\xa4rven pintaveden happamuustaso on ollut kuitenkin keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin pH 7,0. Talvella happamuustaso on pH 6,8, mutta kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 se kohoaa arvoon pH 7,3. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyv\xc3\xa4 (keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 0,24\xc2\xa0mmol/l). Silloin j\xc3\xa4rvi ei ole v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaarassa happamoitua. J\xc3\xa4rven vesi  l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostuu liev\xc3\xa4sti talvisin ja kes\xc3\xa4isin. Silloin j\xc3\xa4rven pohjan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 alusvedess\xc3\xa4 voi olla hieman erilaiset olosuhteet kuin p\xc3\xa4\xc3\xa4llysvedess\xc3\xa4. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,6 ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pH 6,7. P\xc3\xa4\xc3\xa4llysveden happipitoisuus on ollut kes\xc3\xa4isin 8,2\xc2\xa0mg/l, jolloin hapen kyll\xc3\xa4isyys on ollut 81%. Talvisin se on ollut 10,8\xc2\xa0mg/l (kyll\xc3\xa4isyys 89%). Alusveteen ei l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happit\xc3\xa4ydennyst\xc3\xa4 pinnalta. Siell\xc3\xa4 on kes\xc3\xa4isin ollut happipitoisuus 0,6\xc2\xa0mg/l (kyll\xc3\xa4isyys 26%) ja talvisin 3,4\xc2\xa0mg/l (kyll\xc3\xa4isyys 26%). N\xc3\xa4iden arvojen perusteella voidaan j\xc3\xa4rven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Kun hapen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 v\xc3\xa4henee alusvedess\xc3\xa4 pohjan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4, aiheutuu siit\xc3\xa4 haitallisia seurauksia. Hapen v\xc3\xa4hennytty\xc3\xa4 kriittiselle tasolle, on siit\xc3\xa4 voinut aiheutua sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kuormitusta. Sis\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kuormutuksessa pohjan sedimentist\xc3\xa4 liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedess\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4llysvedess\xc3\xa4 fosforipitoisuudet ovat olleet keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 12\xc2\xa0\xc2\xb5g/l. Kes\xc3\xa4isin pitoisuudet ovat olleet keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 18\xc2\xa0\xc2\xb5g/l ja talvisin 8\xc2\xa0\xc2\xb5g/l. Alusvedess\xc3\xa4 pohjan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 fosforipitoisuudet ovat olleet kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 21\xc2\xa0\xc2\xb5g/l ja talvella 13\xc2\xa0\xc2\xb5g/l. Typpipitoisuudet ovat olleet p\xc3\xa4\xc3\xa4llisvedess\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 500\xc2\xa0\xc2\xb5g/l (vaihteluv\xc3\xa4lill\xc3\xa4 350\xe2\x80\x93620\xc2\xa0\xc2\xb5g/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 420\xe2\x80\x931400\xc2\xa0\xc2\xb5g/l. N\xc3\xa4iden tulosten perusteella j\xc3\xa4rvi voidaan ravinteidens\xc3\xa4 puolesta luokitella liev\xc3\xa4sti rehev\xc3\xb6ityneeksi j\xc3\xa4rveksi.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1953 peruskartassa maatilojen peltoja oli vain j\xc3\xa4rven pohjoispuolella. Kaakkoisrantaa tuli vain kaksi kapeaa peltotilkkua. uuten rannat olivat autiot. Vuoden 1975 kartassa monia peltoja oli metsitetty ja peltojen tilalle oli rakennettu asuintaloja. Vuonna 1991 kaakkoisrantaan ilmaantui tie, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n rakennettiin talo.'