b'\n_START_ARTICLE_\nJolmankosken voimalaitos\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nEversti Nordstr\xc3\xb6m osti 1950-luvun alussa Haapakosken voimalaitoksen yhti\xc3\xb6n Ab Aavasaksa Oy ja vaihtoi sen nimeksi Aavasaksa Oy:ksi. H\xc3\xa4n perusti toisenkin yhti\xc3\xb6n L\xc3\xa4nsi-Lapin Voima Oy, jonka nimiss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ryhtyi rakentamaan vuonna 1953 Kaaranneskosken voimalaitosta, joka valmistui vuonna 1954 sen pystyakselinen Kaplan-turbiini k\xc3\xa4ynnistytty\xc3\xa4. Samalla aloitettiin Vietosen s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely. Seuraavaksi aloitettiin Jolmankosken voimalaitoksen rakentamisen ja sen valmistuttua vuonna 1955, alkoi my\xc3\xb6s Raanuj\xc3\xa4rven s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely . joutui yhti\xc3\xb6 rahallisiin vaikeuksiin. Sen ostivat vakuutusyhti\xc3\xb6t Salama, Kullervo ja Pohjola. L\xc3\xa4nsi-Lapin Voima Oy sulautettiin 1960-luvun alkupuoliskolla Aavasaksa Oy:h\xc3\xb6\xc3\xb6n ja vuonna 1980 m\xc3\xb6i Pohjola sen Tornionlaakson Voima Oy:lle, jonka Tornionlaakson S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 Oy ja Pohjolan Voima Oy omistivat puoliksi. Aavasaksa Oy:n k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja Tornionlaakson Voiman Oy jatkama kolmannen vesivoimalaitoksen rakentaminen Portimokoskeen tuli p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen vuonna 1987, jolloin Portimokosken voimalaitos valmistui. Jolmankosken voimalaitoksen betonirakenteita ja v\xc3\xa4lppi\xc3\xa4 korjattiin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2005 .\n_START_SECTION_\nToiminta\n_START_PARAGRAPH_\nVoimalaitoksen omistavat puoliksi Tornionlaakson Voima Oy ja PVO-Vesivoima Oy, jonka omistaa Pohjolan Voima Oy. Se sijaitsee Raanuj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 Kyl\xc3\xa4niemess\xc3\xa4 kantatien 83 etel\xc3\xa4puolella Raanuj\xc3\xa4rven Joonanlahdelta alkavan lasku-uoman luusuassa. Luusuaa kutsutaan Jolmalompoloksi ja sen 700 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 yl\xc3\xa4kanava johtaa voimalaitokselle, joka sijaitsee aivan Vietosen Jolmanlahden pohjukassa. Alle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n Jolmakosken putous on viisi metri\xc3\xa4. Voimala tuottaa maksimitehon 500 kilowattia (0,5 MW)._NEWLINE_Voimala tukkii vaelluskalojen nousureitin eik\xc3\xa4 koskea voi ohittaa kalatiet\xc3\xa4 pitkin. Siksi voimalan omistajat on velvoitettu tiettu kalojen istutusvelvoite Pohjois-Suomen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6lupaviraston 13.9.2005 antamassa p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksess\xc3\xa4. Siin\xc3\xa4 omistajien on istutettava vuosittain tietty m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Lapin ty\xc3\xb6voima- ja elinkeinokeskuksen hyv\xc3\xa4ksymi\xc3\xa4 kalalajeja.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vedenpinnankorkeus on 96,3 metri\xc3\xa4 mpy, mutta vedenpintaa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 95,0 ja 97,0 metrin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Riippuen alueen lumitilanteesta tai sadannasta, voi s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyrajojen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pysyminen tuottaa vaikeuksia. Voimalan alakanavasta on mitattu suuria virtaamia. Kolme suurinta ovat olleet 90,22 m\xc2\xb3/s (20.5.1912), 54,10 m\xc2\xb3/s (12.5.1993) ja 40,10 m\xc2\xb3/s (25.5.2010).'