b'\n_START_ARTICLE_\nLintujen talviruokinta\n_START_PARAGRAPH_\nLintujen talviruokinnan tarkoitus on turvata lintulajien selviytymist\xc3\xa4 ja pysymist\xc3\xa4 alueella talven yli.\n_START_SECTION_\nRuokintatavat\n_START_PARAGRAPH_\nSakari Topelius kehotti jo 1870-luvulla ruokkimaan lintuja ja antoi ohjeita lintulautojen rakentamiseksi. Aikoinaan lintuja varten vietiin mets\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s el\xc3\xa4inten raatoja, sittemmin haaskaruokinta on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kotkia varten. 1910-luvulla k\xc3\xa4ytettiin jonkin verran ruokapulloja. Ne t\xc3\xa4ytettiin siemenill\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin yl\xc3\xb6salaisin, niin ett\xc3\xa4 linnut s\xc3\xb6iv\xc3\xa4t siemeni\xc3\xa4 korkin rei\xe2\x80\x99ist\xc3\xa4. My\xc3\xb6s lyhde on vanha tapa ruokkia lintuja. _NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ruokintaa varten on saatavilla paitsi lintulautoja, my\xc3\xb6s ruokinta-automaatteja. Ruokintapullot olivat automaattien edelt\xc3\xa4ji\xc3\xa4, lintulautojen edelt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 taas ruokintaseimet ja -s\xc3\xa4ili\xc3\xb6t. Ruokintakatoksia esiteltiin lintuja varten 1900-luvun alussa. Ruokintapalikka taas valmistettiin puusta, johon kairattiin reiki\xc3\xa4 allekkain siemeni\xc3\xa4 varten. Ruokapuu on luonnonmukaisin mutta harvoin k\xc3\xa4ytetty lintujen ruokintatapa: sula ruokaseos kaadetaan puun oksille, josta linnut sen nokkivat. _NEWLINE_Automaatit antavat linnuille siemeni\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 mukaa kun linnut niit\xc3\xa4 kuluttavat. Ne ehk\xc3\xa4isev\xc3\xa4t sairauksien (kuten salmonellan) levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4, koska linnut eiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4se ulostamaan ravinnon p\xc3\xa4\xc3\xa4lle.\n_START_SECTION_\nYleisimm\xc3\xa4t linnunruoat\n_START_PARAGRAPH_\nRuokintapaikalla voidaan tarjota talipalloja (muoviverkko irrotettuna), sianihraa eli l\xc3\xa4ski\xc3\xa4, erilaisia siemeni\xc3\xa4 (kuten kauraa, auringonkukansiemeni\xc3\xa4, murskattua maap\xc3\xa4hkin\xc3\xa4\xc3\xa4, hampunsiemeni\xc3\xa4 tai rypsinsiemeni\xc3\xa4), omenoita, rusinoita tai marjoja. Linnuille ei pid\xc3\xa4 tarjota pilaantunutta, erityisen suolaista, vettynytt\xc3\xa4 tai jauhemaista ruokaa. _NEWLINE_Pihapiirin talvilinnut voivat runsaana esiintyess\xc3\xa4\xc3\xa4n sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 talvessa talipallojen ja l\xc3\xa4skin lis\xc3\xa4ksi jopa useita kymmeni\xc3\xa4 kiloja auringonkukansiemeni\xc3\xa4. Auringonkukansiemenet ovat monien lintujen suosikkiruokalaji, jota voi tarjota sellaisenaan, my\xc3\xb6s kuorittuna, tai rasvaan sekoitettuna. Sadassa grammassa auringonkukansiemeni\xc3\xa4 on energiaa noin 2500 kJ eli ne ovat hyvin ravitsevia. Maap\xc3\xa4hkin\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on energiaa noin 2400 kJ/100 g. Viel\xc3\xa4kin energiapitoisempia ovat kuitenkin rasvat, sianihrassa energiaa on l\xc3\xa4hes 4000 kJ/100 g. Kauran energiapitoisuus on pieni, noin 1600 kJ/100g. _NEWLINE_Kaura ei siksi yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n ole paras mahdollinen pikkulintujen talviruoka. Tiaiset eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 koske kauraan. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t lajit kuten keltasirkut suosivat kuitenkin kauranjyvi\xc3\xa4.  _NEWLINE_Suola eli natriumkloridi ei ole vaarallista linnuille pienin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin\xc3\xa4. Lintujen kudosten ja veren suolapitoisuus on suurin piirtein sama kuin ihmisill\xc3\xa4. Lintujen munuaiset pystyv\xc3\xa4t eritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n suolan varsin tehokkaasti. Normaalisuolaisen ruoan, kuten leiv\xc3\xa4nmurujen tarjoilu linnuille ei ole vaarallista, mutta leiv\xc3\xa4n energiasis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen. Sen sijaan esimerkiksi t\xc3\xb6nkk\xc3\xb6suolattua l\xc3\xa4ski\xc3\xa4 ei linnuille tule tarjota.\n_START_SECTION_\nPihapiirin ruokintapaikoilla k\xc3\xa4yvi\xc3\xa4 lintuja\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa runsaslukuisimpia ruokintapaikkojen lintuvieraita ovat talitiainen, h\xc3\xb6m\xc3\xb6tiainen, sinitiainen, t\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen sek\xc3\xa4 punatulkku ja viherpeippo. Kaupunkien ruokintapaikoilla on taas varpunen tavallisin vierailija. My\xc3\xb6s monet muut lajit voivat k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 talven aikana ruokintapaikalla. K\xc3\xa4pytikka ja tilhi ovat tavallisimmat isokokoiset linnut ruokintapaikalla, samoin kuin harakka. _NEWLINE_Muutamat petolinnut voivat k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 saalistamassa ruokintapaikoilla, esimerkiksi varpushaukka, kanahaukka ja varpusp\xc3\xb6ll\xc3\xb6. _NEWLINE_Nis\xc3\xa4k\xc3\xa4svieraista tavallisimpia ovat j\xc3\xa4nisel\xc3\xa4imet, orava, myyr\xc3\xa4t, hiiret, rotta ja kissat. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 varten ruokapisteelle voidaan tehd\xc3\xa4 alassuin oleva kartiomainen kiipeilyeste pellist\xc3\xa4 tai muovista. Jos halutaan s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 ruoat vain pikkulinnuille, ruokintapisteen voi my\xc3\xb6s ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6id\xc3\xa4 verkkoaidalla.\n_START_SECTION_\nPikkulintujen talviruokinnan seurauksia\n_START_PARAGRAPH_\nJos lintujen talviruokintaan ryhdyt\xc3\xa4\xc3\xa4n, ruokintaa tulisi jatkaa koko talven. Linnut tottuvat l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sy\xc3\xb6t\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 ja jos ruokintapaikan ravinto loppuu kesken talven, linnut eiv\xc3\xa4t ehk\xc3\xa4 l\xc3\xb6yd\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 tarpeellista ravintoa muualta. Lintujen talviruokinta parantaa lintujen mahdollisuuksia selvit\xc3\xa4 hengiss\xc3\xa4 talven yli. Ruokinnan ansiosta monien lintujen talvi- ja pesim\xc3\xa4kannat ovat kasvaneet Suomessa huomattavasti. Eniten ovat lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet viherpeippo ja sinitiainen, my\xc3\xb6s monet siemensy\xc3\xb6j\xc3\xa4linnut ovat runsastuneet. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 linnuista on talvisin riippuvaisia ihmisen tarjoamasta ravinnosta.  _NEWLINE_Ruokinnan ansiosta osittaismuuttavista linnuista entist\xc3\xa4 suurempi osa j\xc3\xa4\xc3\xa4 viett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n talvea Suomeen ja keskittyy ruokintapaikkojen l\xc3\xa4heisyyteen. Ruokinnalla my\xc3\xb6s saadaan pikkulintuja pirist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n pihapiiri\xc3\xa4. Kuitenkin kerrostalojen asukkaat riitelev\xc3\xa4t joskus ruokinnasta, varsinkin jos se tapahtuu ikkunalaudalta tai parvekkeelta, koska lintujen ulosteet voivat sotkea seini\xc3\xa4 ja parvekkeita. Lintujen talviruokinnan kielt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 on kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2006 ollut keskustelua Suomessa, koska sen v\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n edist\xc3\xa4v\xc3\xa4n lintuinfluenssan levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Lintujen talviruokintaa voi kuitenkin harrastaa kuten ennenkin, kunhan ruokintapaikan hygieniasta huolehditaan.\n_START_SECTION_\nRiistalintujen talviruokinta\n_START_PARAGRAPH_\nRiistalintujen talviruokinta on mets\xc3\xa4stykseen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 riistanhoitoty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Tavallisin ruokittava lintu on teeri, jolle tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n ruokinta-automaatti viljaa ja joskus marjojakin varten. Teeret totutetaan usein ensin ruokailuun soidinpaikkojen l\xc3\xa4hettyville viedyill\xc3\xa4 lyhteill\xc3\xa4 tai muilla ruuilla ennen ruoka-automaatin rakentamista. Viljaa teeri k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 100 grammaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Koska automaatilla k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s monet muut linnut, yht\xc3\xa4 ruokittavaa teert\xc3\xa4 kohti voi kulua viitisen kiloa ruokaa kuukaudessa. Metson ruokintaa vaikeuttaa, etteiv\xc3\xa4t ne kokoonnu ruokintapaikoille isoina parvina kuten teeret. Ne my\xc3\xb6s h\xc3\xa4iriintyv\xc3\xa4t helposti, ja siksi useampia ruokintapisteit\xc3\xa4 voi sijoittaa samalle alueelle, niin ett\xc3\xa4 linnut voivat vaihtaa tarvittaessa paikkaa helposti. Pyy on hankala ruokittava, koska aina yksi lintupari esiintyy useamman hehtaarin alueella. Pyyn ruokinta kannattaa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 muiden riistalintujen ruokapaikkojen yhteyteen.\n_START_SECTION_\nMuiden lintujen ruokinta\n_START_PARAGRAPH_\nSorsalintuja ruokitaan talvella erityisesti kaupungeissa, useimmiten leiv\xc3\xa4nmuruilla. Ruokinta perustuu paljon yksitt\xc3\xa4isten ihmisten tuomisiin, kaupungit puolestaan pyrkiv\xc3\xa4t rajoittamaan ruokintaa tai kielt\xc3\xa4v\xc3\xa4tkin sen mm. rottien ja pulujen takia. Avoveteen sorsille voidaan rakentaa talvellakin ruokintalautta, jonne rotilla ei ole p\xc3\xa4\xc3\xa4sy\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t kaupungit osallistuvat vesilintujen talviruokintaan tarjoamalla ruokintalautoilla viljaa. Maa- ja merikotkien haaskaruokinta taas perustuu teurastusj\xc3\xa4tteisiin. Ruokintapaikkojen huolto tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 \xc3\xb6iseen aikaan, etteiv\xc3\xa4t linnut h\xc3\xa4iriinny. Kotkien haaskoilla k\xc3\xa4yvi\xc3\xa4 muita lintuja ovat korppi, varis, tikat sek\xc3\xa4 haukat. Ruokintapaikkojen v\xc3\xa4lin pit\xc3\xa4isi olla tarpeeksi suuri, 20\xe2\x80\x9330 kilometri\xc3\xa4 ja haaskojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarvitaan maanomistajan ja kunnan el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin tai vastaavan lupa. Juuri ennen kuolemaansa l\xc3\xa4\xc3\xa4kityksess\xc3\xa4 ollutta el\xc3\xa4int\xc3\xa4 ei saa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 haaskana.'