b'\n_START_ARTICLE_\nMaan s\xc3\xa4teilytasapaino\n_START_SECTION_\nMaahan tuleva s\xc3\xa4teily\n_START_PARAGRAPH_\nAurinko s\xc3\xa4teilee ilmakeh\xc3\xa4n ulkorajalla neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4 kohden noin 1368 W/m\xc2\xb2. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 lukua sanotaan aurinkovakioksi. Se muuttuu hieman Maan kiert\xc3\xa4ess\xc3\xa4 radallaan, jolloin se vaihtelee keskiarvoistaan molempiin suuntiin 3.3\xc2\xa0% eli v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1350-1390 W/m2._NEWLINE_Koska Maapallo on py\xc3\xb6re\xc3\xa4 ja ilmakeh\xc3\xa4 absorboi osan auringons\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4, Auringosta maahan saapuva s\xc3\xa4teilyteho on suurimmillaan noin , miss\xc3\xa4  on  zeniitiss\xc3\xa4 olevan Auringon kuivan ja kirkkaan ilmakeh\xc3\xa4n l\xc3\xa4p\xc3\xa4isem\xc3\xa4n s\xc3\xa4teilytehon maksimiarvo eli n. 1000 W/m\xc2\xb2 ja  on Auringon korkeuskulma horisontin yl\xc3\xa4puolella, jonka suurin arvo on joko 90\xc2\xb0 tai k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6piirien ulkopuolella [(90\xc2\xb0 + 23.5\xc2\xb0) - |leveysaste|]. Suomessa s\xc3\xa4teilyteho on suurimmillaan n. 800 W/m\xc2\xb2 (Etel\xc3\xa4-Suomessa keskip\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksen aikaan). K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kuitenkin maanpinnalle tuleva s\xc3\xa4teilym\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on aina huomattavasti pienempi kuin edell\xc3\xa4 laskettu maksimiarvo._NEWLINE_Yhteens\xc3\xa4 koko Maan alalle saapuu s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 174 petawattia. Yleens\xc3\xa4 Maan s\xc3\xa4teilytasapainoa koskevissa laskelmissa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 s\xc3\xa4teily jaetaan tasaisesti koko maapallolle, jolloin saadaan noin 342 W/m\xc2\xb2. Koska maapallo on pallon muotoinen, napa-alueille osuu pinta-alayksikk\xc3\xb6\xc3\xa4 kohti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 kuin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalle._NEWLINE_Maan ilmakeh\xc3\xa4n ulkorajoille tulevasta s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 heijastuu pois 30\xc2\xa0% eli maan albedon verran. Loppuosa eli noin 70\xc2\xa0% menee Maan l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4miseen. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 23\xc2\xa0% kuluu veden haihtumiseen ja vain 47\xc2\xa0% varsinaiseen maan, meren ja ilman l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4miseen.\n_START_SECTION_\nMaasta l\xc3\xa4htev\xc3\xa4 s\xc3\xa4teily\n_START_PARAGRAPH_\nMaahan tulevan ja siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htev\xc3\xa4n s\xc3\xa4teilyn energian v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 vallitsee tasapaino. Osa Maahan tulevasta Auringon s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 heijastuu suoraan pilvist\xc3\xa4, ilmakeh\xc3\xa4st\xc3\xa4, Maan ja meren pinnasta takaisin avaruuteen. Osa l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4, maata ja vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4. Kasvihuoneilmi\xc3\xb6 on syyn\xc3\xa4 Maan s\xc3\xa4teilem\xc3\xa4n l\xc3\xa4mp\xc3\xb6s\xc3\xa4teilyn varastoitumiseen ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ilman kasvihuoneilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4 maapallon keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila olisi noin -18 \xc2\xb0C nykyisen +15 \xc2\xb0C:een sijasta. Lopulta kasvihuoneilmi\xc3\xb6n sieppaama s\xc3\xa4teily karkaa avaruuteen. Osa Auringon s\xc3\xa4teilyenergiasta muuttaa yhteytt\xc3\xa4misen kautta elotonta materiaa biomassaksi sitoen Auringon s\xc3\xa4teilyenergiaa eloper\xc3\xa4isiin molekyyleihin._NEWLINE_Maapallolle tuottaa energiaa Auringon s\xc3\xa4teilyn lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s maal\xc3\xa4mp\xc3\xb6 ja vuorovesivoimien aiheuttama kitkakuumennus. Kasvihuonekaasujen eli esimerkiksi hiilidioksidin, metaanin ja halonien lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen on arvioitu muuttaneen Maan l\xc3\xa4mp\xc3\xb6taloutta 2,4 W/m\xc2\xb2. Maa l\xc3\xa4mpenee kasvihuoneilmi\xc3\xb6n voimistumisen vuoksi, koska yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n Maan s\xc3\xa4teilem\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nKaasukeh\xc3\xa4n osuus\n_START_PARAGRAPH_\nMittana on t\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin aina Auringon Maahan tuleva s\xc3\xa4teily pinta-alayksikk\xc3\xb6\xc3\xa4 kohti eli 342 w/m2, joka on 100._NEWLINE_Vesih\xc3\xb6yryyn, otosoniin ja hiilidioksidiin imeytyy 19\xc2\xa0%. Kirkas taivas hajottaa avaruuteen 3\xc2\xa0% Maahan tulevesta Auringon s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 ja Maan pintaan imeytym\xc3\xa4\xc3\xa4n toiset 3\xc2\xa0%. Pilvet sirottavat 25\xc2\xa0% avaruuteen ja 12\xc2\xa0% Maahan. Pilviin imeytyy 4\xc2\xa0%. Toisaalta pilvien emissio avaruuteen on 8\xc2\xa0%. ja kirkkaan taivaan emissio avaruuteen 55\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nPitk\xc3\xa4aaltoisen s\xc3\xa4teilyn tase\n_START_PARAGRAPH_\nKaasukeh\xc3\xa4n pilvist\xc3\xa4 imeytyy pitk\xc3\xa4aaltoista s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 pintaan 52\xc2\xa0% ja kirkkaan taivaan s\xc3\xa4teilyn kautta 46\xc2\xa0%. Pinnasta menee pitk\xc3\xa4aaltoista s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 pilvien kautta ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n 57\xc2\xa0% ja kirkkaan taivaan kautta 51\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nHaihdunta ym\n_START_PARAGRAPH_\nHaihdunta vie pinnasta ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n 25\xc2\xa0%  N\xc3\xa4in pinnan s\xc3\xa4teilytase on 30\xc2\xa0% postitiivinen, kaasukeh\xc3\xa4n 30\xc2\xa0% negatiivinen.\n_START_SECTION_\nPintaan saapuva ja siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htev\xc3\xa4 s\xc3\xa4teily\n_START_PARAGRAPH_\nSuorasta s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 imeytyy pintaan 31\xc2\xa0%. Pintaan saapuu pilvien sirottamasta s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 12\xc2\xa0% ja kirkkaan taivaan sirottamasta 3\xc2\xa0%. Pinta s\xc3\xa4teilee suoraan avaruuteen 3\xc2\xa0%, haihduttaa latentiksi l\xc3\xa4mm\xc3\xb6ksi 25\xc2\xa0%, siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 turbulenssin kautta ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n 5\xc2\xa0%, ja pitk\xc3\xa4aaltoisen s\xc3\xa4teilyn puolella pilviin menee 57\xc2\xa0% ja kirkkaaseen taivaaseen 51\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nMaanpinnalle tulevia kokonaiss\xc3\xa4teilym\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMaapallolle tulee noin 170 000 TW, josta l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4miseen menee 70\xc2\xa0%, eli 23\xc2\xa0% haihduttamiseen ja 47\xc2\xa0% ilmakeh\xc3\xa4n, maan ja meren l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4miseen. Maasta heijastuu 50\xc2\xa0000 terawattia eli 30\xc2\xa0%. Tuulet, aallot ja merivirrat kuluttavat 0,2\xc2\xa0% eli 400 terawattia. Fotosynteesi kuluttaa 0,002\xc2\xa0% eli 40 terawattia.\n_START_SECTION_\nMaan albedo\n_START_PARAGRAPH_\nMaa heijastaa noin 100 W/m\xc2\xb2 saamastaan 342 W/m\xc2\xb2 s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 pois, ja n\xc3\xa4in ollen Maan albedo on hieman yli 30\xc2\xa0%. Albedomuutoksiin vaikuttavat muun muassa pilvet, j\xc3\xa4\xc3\xa4, kasvillisuus ja ilmakeh\xc3\xa4ss\xc3\xa4 leijuva p\xc3\xb6ly.\n_START_SECTION_\nIlmakeh\xc3\xa4n l\xc3\xa4p\xc3\xa4isy\n_START_PARAGRAPH_\nIlmakeh\xc3\xa4n l\xc3\xa4p\xc3\xa4isy kirkkaalla ilmalla riippuu paikkakunnan leveysasteesta ja korkeudesta merenpinnatsa. Napa-aluaiden l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 s\xc3\xa4teet joutuvat auringon paistaessa matatalta kulkemaan pitk\xc3\xa4n matkan ilmakeh\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Toisaalta korkealla vuoristossa ilma on ohuempaa eik\xc3\xa4 est\xc3\xa4 niin tehokkaasti Auringon suoraa s\xc3\xa4teily\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPilvisyyden vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nPilvisyys v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 Maan pintaan tulevan suoran auringons\xc3\xa4teilyn m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta toisaalta lis\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4n vastas\xc3\xa4teilyn m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. N\xc3\xa4in ollen t\xc3\xa4ysin pilvisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan vaihtelut ovat melko tasaisia verrattuna pilvett\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kirkkaalla ilmalla noin 80\xc2\xa0% Auringon s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 saavuttaa Maan pinnan. Ilmakeh\xc3\xa4 sirottaa pois 5-6\xc2\xa0% ja ilma ja p\xc3\xb6ly imev\xc3\xa4t 14-15\xc2\xa0%. Pilvisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Maan pinnalle saapuu vain 0\xe2\x80\x9345\xc2\xa0% suorasta Auringon s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4, koska pilvist\xc3\xa4 heijastuu pois 30\xe2\x80\x9360\xc2\xa0% ja pilviin imeytyy 5\xe2\x80\x9320\xc2\xa0%. Pilvisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 80% Auringon s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 saattaa olla hajas\xc3\xa4teily\xc3\xa4, mutta kirkkaana vain 20%. Toisen arvion mukaan hajas\xc3\xa4teily on kirkkaalla 30%, puolipilvisell\xc3\xa4 70% ja t\xc3\xa4ysin pilvisell\xc3\xa4 100%. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tasoittaa huomattavasti vuorokautista l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilanvaihtelua.\n_START_SECTION_\nMaa l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMaa l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4 alhaalta p\xc3\xa4in, koska ilmakeh\xc3\xa4 l\xc3\xa4mpi\xc3\xa4\xc3\xa4 suoraan sen l\xc3\xa4pi kulkevan auringons\xc3\xa4teilyn vaikutuksesta eritt\xc3\xa4in v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. N\xc3\xa4in napaseudulla Aurinko voi paistaa kirkkaasti, mutta lumen pinnassa on -60 \xc2\xb0C. Monesti Auringon maanpintaa l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus luo ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n ep\xc3\xa4vakaisuutta. Muun muassa suuri vesih\xc3\xb6yrypitoisuus lis\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4n l\xc3\xa4mpi\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVaihtelu\n_START_PARAGRAPH_\nVuorokauden aikana Auringon l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4 tulos\xc3\xa4teily on huipussaan keskip\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai kes\xc3\xa4ajan mukaan klo 13, mutta l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilahuippu on kello 15-16 tai t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Vuoden aikana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalla l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Librevillen\xe2\x80\x93Singaporen leveyksill\xc3\xa4 Auringon tulos\xc3\xa4teily vaihtelee pieniss\xc3\xa4 rajoissa suunnilleen 3500-4000 j cm-2 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 kohden. S\xc3\xa4teilyss\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy huiput maaliskuun alussa ja syyskuun lopussa. Helsingin\xe2\x80\x93Anchorangen leveyksill\xc3\xa4 s\xc3\xa4teilee kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 melkein 4500 J Cm-2 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mutta pimeimpin\xc3\xa4 talvikuukausina auringon s\xc3\xa4teily pienenee nollaan.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4mm\xc3\xb6n siirtyminen leveysasteiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMaahan imeytyy vain osa siihen osuneesta Auringon s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalle imeytyy vuosittain keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin noin 300 W/m\xc2\xb2, mutta se s\xc3\xa4teilee ulos vain noin 234 W/m\xc2\xb2. N\xc3\xa4in ollen suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 kulkee pois konvektion mukana. Runsaasti l\xc3\xa4mp\xc3\xb6s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 sitoutuu ilmaan ja meriin. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in tuulet ja merivirrat kuljettavat niinih sitoutunutta Auringon s\xc3\xa4teilyenergiaa navoille p\xc3\xa4in l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4en korkeampia leveysasteita._NEWLINE_Navoilla on liian v\xc3\xa4h\xc3\xa4n auringon s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 suhteessa l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xb6n ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalla toisin p\xc3\xa4in. Pohjoisnavalle saapuu vain 55 W/m\xc2\xb2 vuodessa, mutta sielt\xc3\xa4 s\xc3\xa4teilee pitk\xc3\xa4aaltoista s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 ulos noin 145 W/m\xc2\xb2. Etel\xc3\xa4napa imee 55 W/m\xc2\xb2 ja s\xc3\xa4teilee ulos 170 W/m\xc2\xb2. Noin 35. pohjoisella leveysasteella sek\xc3\xa4 Maahan imeytynyt s\xc3\xa4teily ett\xc3\xa4 uloss\xc3\xa4teily ovat samoja, noin 215 W/m\xc2\xb2. Joidenkin tietojen mukaan taspainoleveysaste olisi 36-37 astetta._NEWLINE_Helsingin leveysasteila eli 60 pohjoisella leveydell\xc3\xa4 Maahan saapuu noin 140 W/m\xc2\xb2 ja s\xc3\xa4teilee ulos 210 W/m2. Pohjois-Afrikan yll\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on noin 35 \xc2\xb0C ja Etel\xc3\xa4navalla noin -50 \xc2\xb0C. L\xc3\xa4mm\xc3\xb6n kuljetus tuulten ja merivirtojen avulla on voimakkainta 30-50 leveysasteiden tienoilla. Jos tasoittavia ilmavirtauksia ja meren virtauksia ei olisi, napaseuduilla olisi 25 \xc2\xb0C kylmemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin nyt, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan seudulla sit\xc3\xa4 vastoin 15 \xc2\xb0C l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4teilytasapainot eri ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJoissain l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 ilmoitetaan s\xc3\xa4teily esimerkiksi yksikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 1 cal/cm\xc2\xb2. Radiatiivinen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6vuo eli Maan pinnan s\xc3\xa4teilytase R on tase pintaan imeytyneest\xc3\xa4 lyhytaaltoisesta s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4 ja pinnan ulos s\xc3\xa4teilem\xc3\xa4st\xc3\xa4 s\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4. LE on haihtumiseen kulunut latentti l\xc3\xa4mp\xc3\xb6, eli tuli L:st\xc3\xa4 ja E:st\xc3\xa4. L on veden haihduttamiseen kulunut latentti l\xc3\xa4mp\xc3\xb6 massayksikk\xc3\xb6\xc3\xa4 kohti E on haihtumisvauhti. P on l\xc3\xa4mm\xc3\xb6n siirtyminen pinnasta ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n ilman virtauksen turbulenssiin liittyen. Fo on l\xc3\xa4mm\xc3\xb6n siirtyminen johonkin paikkaan sivusta.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4teilytasapaino eri tyyppisille ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ille\n_START_PARAGRAPH_\nKoko Maan pinnan s\xc3\xa4teilyenergiasta 84\xc2\xa0% eli 66\xe2\x80\x9379 kcal/cm\xc2\xb2/v menee haihduttamiseen. Meriss\xc3\xa4 haihduttamiseen menee 90\xc2\xa0%, mutta maalla vain 54\xc2\xa0% eli 27\xe2\x80\x9350 kcal/cm\xc2\xb2/v. Kuivimmilla alueilla haihtuminen vie vain 15\xe2\x80\x9320\xc2\xa0% pinnan s\xc3\xa4teilyenergiasta. Trooppisessa sademets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 s\xc3\xa4teilytasapaino R on 83 cal/cm\xc2\xb2/v ja haihduttamiseen kuluva L 64 cal/cm\xc2\xb2/v n\xc3\xa4iden erotus H on 19. H/L on 0,3 eli haihtumisen osuus l\xc3\xa4mm\xc3\xb6n siirtymisess\xc3\xa4 pinnasta pois on suuri, koska kosteutta on paljon. Albedo a=10. Hieman kuivemmalla savannillakin R=49, L=30 ja H=19 ja a=25 ja H/L=0.6. Aavikolla todellinen haihtuminen on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4. R on 53 L=6 H=47 a=35\xc2\xa0%. H/L = 8.0. Meriss\xc3\xa4 suurin osa, noin 90\xc2\xa0% meriin imeytyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4mm\xc3\xb6st\xc3\xa4 mennee haihtumiseen, ja n\xc3\xa4in ollen meret ovat hitaita l\xc3\xa4mpi\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja viilenem\xc3\xa4\xc3\xa4n.'