b'\n_START_ARTICLE_\nFontenayn apottiluostari\n_START_PARAGRAPH_\nFontenayn apottiluostari sijaitsee Ranskassa, Burgundin maakunnassa ja Montbardin kunnan alueella. Luostari on rakennettu mets\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4\xc3\xa4n paikkaan Fontenay-joen ja Saint-Bernard-laakson risteym\xc3\xa4kohtaan._NEWLINE_Luostari, johon kuuluu kirkko, majoitustilat, leipomo ja paja, on esimerkki varhaisten sistersil\xc3\xa4isluostarien omavaraisuudesta. Vuonna 1981 luostari merkittiin Unescon maailmanperint\xc3\xb6luetteloon. Viel\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin luostari on Aunardin perheen yksityisomistuksessa ja suurin osa siit\xc3\xa4 on avoinna yleis\xc3\xb6lle.\n_START_SECTION_\nApottiluostarin kirkko\n_START_PARAGRAPH_\nKirkko luostarille rakennettiin vuosien 1127 ja 1150 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana. Rakennus perustuu ristin muotoon ja on siten tyypillinen sisterssil\xc3\xa4iselle arkkitehtuurille. Kirkkorakennuksen pituus on 66 metri\xc3\xa4 ja kirkkolaivan leveys on 8 metri\xc3\xa4 ja poikkilaivan pituus on 19 metri\xc3\xa4. Kirkkolaivan sivuilla on kummankin puolen kaksi matalampaa holvistoa. Kirkon kuori on neli\xc3\xb6n muotoinen ja se on matalampi kuin kirkkolaiva. Lattiapinta on tehty keramiikkalaatoista, jotka aiemmin kattoivat koko rakennelman lattiapinnat. Keskiajalla julkisivulle oli rakennettu my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dporstua\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nLuostarin sis\xc3\xa4piha\n_START_PARAGRAPH_\nKun kyseess\xc3\xa4 on luostarin sis\xc3\xa4piha, niin kyseess\xc3\xa4 on yksi rakennuskokonaisuuden merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 saavutuksista. Pihan koko on 36 metri\xc3\xa4 kertaa 38 metri\xc3\xa4 ja sit\xc3\xa4 ympyr\xc3\xb6i nelj\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4galleriaa, jotka muodostavat yhten\xc3\xa4isen kokonaisuuden, vaikka kyseess\xc3\xa4 on eri vaiheissa tehdyt rakenteet. Jokainen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4galleria muodostuu yhden kokonaisuuden muodostavasta holvista, joka on jakautunut kahteen eri osaan. Piha on luostarin syd\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 munkit kohtasivat ja it\xc3\xa4inen galleria oli kaikkein suosituin alue, joka oli yhteydess\xc3\xa4 suoraan kirkon keskilaivan kanssa ja siten se johdatti munkin my\xc3\xb6s messuun. Etel\xc3\xa4inen galleria johdatti puolestaan kapitulaarisaliin ja makuusaliin vieviin portaisiin. Vuoden 1911 t\xc3\xb6iden yhteydess\xc3\xa4 paljastui armarium, jossa munkin s\xc3\xa4ilyttiv\xc3\xa4t kirjojaan ennen messuun menemist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Etel\xc3\xa4inen galleria johdatti viel\xc3\xa4 ruokasaliin, jonka edess\xc3\xa4 oli pesuallas, joka kuitenkin on sittemmin kadonnut. Luostarin pihalla tapahtuivat luostarin juhlakulkueet.\n_START_SECTION_\nKapitulaarisali\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon j\xc3\xa4lkeen keskeisin huone apottiluostarin el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli kapitulaarisali: siell\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin toimenpiteist\xc3\xa4 ja kannanotoista, jotka koskivat koko yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4 - kunhan oli aina ensin luettu kappale pyh\xc3\xa4n Bernhardin s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4. Kapitulaarisali avautui luostarin sisarpihalle, sen it\xc3\xa4iseen galleriaan suuren kaarik\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4n kautta. Aluksi sali oli s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen neli\xc3\xb6n muotoinen ja sen katto oli muodostunut kolmesta holvista, joita tukevat pilarit. Vuonna 1450 kolmas holvikaari tuhoutui tulipalon seurauksena. 1900-luvun alussa purettiin sein\xc3\xa4m\xc3\xa4, joka erotti kapitulaarisalin ja vierassalin. Holvikaaret on koristeltu yksinkertaisin kukka-aihein.\n_START_SECTION_\nMunkkien asuintilat\n_START_PARAGRAPH_\nKun edet\xc3\xa4\xc3\xa4n kapitulaarisalin ja vierassalin kautta, niin saavutaan munkkien arkisaliin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on paikka, jossa kaikella todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyydell\xc3\xa4 munkin kopioivat ja kuvittivat k\xc3\xa4sikirjoituksia. Sali on 30 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja sen rakenteessa on kaksitoista holvikaarta, jota ovat pareittain ja siten muodostavat kuusi kokonaisuutta.\n_START_SECTION_\nMakuusali\n_START_PARAGRAPH_\nMunkkien makuusali sijaitsee rakennuksen toisessa kerroksessa ja sen alla on kapitulaarisali. Sinne saavutaan parinkymmenen askelman pituisia portaita pitkin. Sali paloi 1400-luvulla ja kattopalkisto korvattiin uudella, jota saatamme viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4nkin ihailla. Kattorakennelma muistuttaa yl\xc3\xb6salaisin k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty\xc3\xa4 isoa puuvenett\xc3\xa4 tai puulaivaa. Pyh\xc3\xa4n Bernhardin s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kunta edellytti s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jens\xc3\xa4 mukaisesti, ett\xc3\xa4 munkeilla ei ollut yksityiskammioita, vaan he sijasivat olkipatjansa paljaalle lattialle.\n_START_SECTION_\nPaja\n_START_PARAGRAPH_\nPaja sijaitsee aivan luostarin alueen pohjoisella laidalla. Se on kooltaan 53 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 13 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Kattorakenteen holvit lep\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t keskelle sijoitetuilla pilareilla sek\xc3\xa4 tietenkin sein\xc3\xa4\xc3\xa4n tukeutuen. Pajan rakensivat munkit itse 1100-luvulla, jotta he voisivat ty\xc3\xb6skennell\xc3\xa4 rautamalmin parissa, jota l\xc3\xb6ytyi l\xc3\xa4heisest\xc3\xa4 vuoresta, joka dominoi koko luostarin maisemaa. Fontenayn joen keinotekoinen ja muutettu uoma kulkee pajarakennuksen seinustaa pitkin ja saa aikaan liikkeen, jolla k\xc3\xa4ytettiin pajan suuria vasaroita.'