b'\n_START_ARTICLE_\nNaantalin luostari\n_START_PARAGRAPH_\nNaantalin luostari (Armonlaakson luostari, lat. Vallis gratiae, ruots. N\xc3\xa5dendal) oli Suomessa katolisella keskiajalla ja viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lle 1500-luvulle toiminut birgittalaisluostari. Se toimi suurimman osan ajasta nykyisess\xc3\xa4 Naantalissa._NEWLINE_Vuonna 1438 perustettu Naantalin luostari oli ensimm\xc3\xa4inen laitos Suomessa, joka sivisti naisia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPiispa Maunu II Tavast perusti vuonna 1438 Naantalin luostarin vuonna 1438, joka aloitti toimintansa Maskun Karinkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijainneen Stenbergan kuninkaankartanon mailla vuonna 1440. Paikka ei kuitenkaan osoittautunut suotuisaksi, mist\xc3\xa4 kertoo Vadstenan luostarin asiakirjoista l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4 merkint\xc3\xa4: "Se paikka, jolla luostari nyt kohoaa, on heille t\xc3\xa4ysin sopimaton ja hy\xc3\xb6dyt\xc3\xb6n, ja koska maaper\xc3\xa4 on pehme\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja pett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 kest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kivirakennuksen, koska heill\xc3\xa4 ei ole puhdasta eik\xc3\xa4 terveellist\xc3\xa4 vett\xc3\xa4, koska suosta nouseva paha haju uhkaa heid\xc3\xa4n henke\xc3\xa4\xc3\xa4n ja koska he syksyn kev\xc3\xa4\xc3\xa4n saivat k\xc3\xa4rsi\xc3\xa4 m\xc3\xa4rkyydest\xc3\xa4 ja kurasta". Stenbergan oli iso tila, jolla oli maita my\xc3\xb6s Raisiossa, Paraisilla ja Piikki\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Tilan varat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan riitt\xc3\xa4neet luostarin yll\xc3\xa4pitoon. Luostari alkoikin saamaan runsaasti lahjoituksia, joiden turvin se p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiinkin jo vuonna 1443 siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 Raision Ailoisiin eli nykyiseen Naantaliin, josta luostari sai lahjoituksena maatilan Henrik Klaunpoika Dj\xc3\xa4knilt\xc3\xa4 ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaimolta Lucialta. Luostari sai yhteens\xc3\xa4 vajaat 120 lahjoitusta, ja siit\xc3\xa4 tuli nopeasti suosittu paikallinen instituutio. Maskusta lahjoitettiin toistakymment\xc3\xa4 tilaa vuoteen 1509 menness\xc3\xa4. Lahjoituksiin oli monia syit\xc3\xa4, kuten pelko kuoleman j\xc3\xa4lkeisest\xc3\xa4 kohtalosta, sis\xc3\xa4\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4sy luostarin sielunhoitoon ja vanhustenhuolto varakkaille._NEWLINE_Rakennusty\xc3\xb6t Ailosenniemell\xc3\xa4 lienev\xc3\xa4t alkaneet syksyll\xc3\xa4 1443, mutta sisaret ja munkit siirtyiv\xc3\xa4t luostariin ilmeisesti seuraavana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4. Luostarin rakennukset ryhmittyiv\xc3\xa4t luostarin kirkon ymp\xc3\xa4rille. Lounaassa ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 sijaitsivat munkkien tilat, pohjoisessa ja luoteessa nunnien tilat. Luostarin rakennuksista on nykyaikaan s\xc3\xa4ilynyt vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4 muurinkatkelmia._NEWLINE_Tarkka j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 tunnetaan vain vuodelta 1487; tuolloin luostarissa asui 54 sisarta ja kahdeksan pappisvelje\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi oli kaksi diakonivelje\xc3\xa4 ja kuusi maallikkovelje\xc3\xa4. Luostariyhteis\xc3\xb6n kukoistusaikaa kesti 1490-luvun alkuun saakka. Luostari oli siis kaksoisluostari, jossa nunnat ja munkit eliv\xc3\xa4t yhden esimiehen alaisena. Heill\xc3\xa4 oli kuitenkin erilliset asuin- ja ruokailutilat._NEWLINE_Vuoden 1495 ruttoepidemia oli ankara: luostarin ulkopuolella sijainneessa kartanossa, joka ilmeisesti toimi sairaalana, kuoli noin 50 henke\xc3\xa4. Epidemia ei levinnyt tuolloin luostariin, mutta vuoden 1508 ruton aikana kuoli 36 luostarin asukasta._NEWLINE_Reformaation my\xc3\xb6t\xc3\xa4 luostari ei saanut en\xc3\xa4\xc3\xa4 ottaa uusia noviiseja. Luostarin toiminta alkoi n\xc3\xa4ivetty\xc3\xa4. Viimeiset reformaation j\xc3\xa4lkeiset vuosikymmenet olivat kovaa aikaa. R\xc3\xa4lssin edustajat ottivat haltuunsa jo ennen vuotta 1533 yli 40 luostarille kuulunutta maatilaa. Vuonna 1554 Mikael Agricola m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si, ettei luostarissa en\xc3\xa4\xc3\xa4 saanut lukea Pyh\xc3\xa4n Birgitan ilmestyksi\xc3\xa4. Messun sai pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ainoastaan jommallakummalla kansankielell\xc3\xa4, ja silloinkin vain kun ehtoollisella oli k\xc3\xa4vij\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Luostarin viimeinen abbedissa Birgitta Knutintyt\xc3\xa4r Kurck kuoli vuonna 1577. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen luostari koki viel\xc3\xa4 lyhyen kukoistuskauden Juhana III:n kaudella. Kuningas suosi katolisuutta puolisonsa, ankaran roomalaiskatolisen Katarina Jagellonican t\xc3\xa4hden._NEWLINE_Kuitenkin toiminta hiljeni nunnien ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4, ja luostari muuttui hiljalleen i\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden, turvattomien naisten suojapaikaksi, kunnes viimeinen nunna Elina Knutintyt\xc3\xa4r kuoli vuonna 1591._NEWLINE_Luostarikirkko paloi 4. maaliskuuta 1628, kun Kustaa II Aadolfin paa\xc5\xa1i Johan Henrikinpoika J\xc3\xa4gerhorn af Spurila ampui luostarin katolla istuvia harakoita ja aseen hehkuva etupanos osui sattumalta pahasti s\xc3\xa4r\xc3\xb6illeeseen kattopaanuun ja sytytti sen palamaan. Kova tuuli levitti tulen aina Naantalin kaupunkiin._NEWLINE_Nykyisin luostarista on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 vain kirkko, joka toimii Naantalin kirkkona.'