b'\n_START_ARTICLE_\nSuinulan veril\xc3\xb6yly\n_START_PARAGRAPH_\nSuinulan veril\xc3\xb6ylyksi kutsuttu joukkoteloitus tapahtui Suomen sis\xc3\xa4llissodan alussa Kangasalan Suinulan kyl\xc3\xa4n Markkulan talon pihamaalla 31. tammikuuta 1918. Siell\xc3\xa4 punakaartin yksik\xc3\xb6t ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isjoukko surmasivat 15  Tampereen suojeluskuntaan kuulunutta sotilasta. Tapahtumasarja oli osa sis\xc3\xa4llissodan alkuvaihetta, jonka aikana punaisen ja valkoisen Suomen v\xc3\xa4linen rintamalinja ja osapuolien asevoimat muodostuivat. Suinulan terroriteko oli sodan ensimm\xc3\xa4inen suomalaisiin kohdistunut suuri joukkoteloitus. Se sai paljon julkisuutta, sek\xc3\xa4 lis\xc3\xa4si sodan osapuolten v\xc3\xa4list\xc3\xa4 vastakkainasettelua. Valkoiset olivat kuitenkin jo Pietarsaaren valtauksen yhteydess\xc3\xa4 28. tammikuuta surmanneet 15 antautunutta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 niin sanotussa \xe2\x80\x9dPietarsaaren veril\xc3\xb6ylyss\xc3\xa4\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nTampereen kaupungin j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 punaisten hallintaan kapteeni Ernst E. S\xc3\xb6derholmin johtama Tampereen suojeluskunta, vahvuus 118 miest\xc3\xa4, pyrki Aitolahden-Kangasalan kautta Pohjanmaalle valkoisten p\xc3\xa4\xc3\xa4voimien luo.  Joukko l\xc3\xa4hti Tampereelta j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten N\xc3\xa4sij\xc3\xa4rven yli yksitt\xc3\xa4isin\xc3\xa4 ryhmin\xc3\xa4 ja kokoontui Aitolahden Kiikkisiss\xc3\xa4 kello 1 y\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Sen aseistus oli heikko, mukana oli vain pari kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ja parikymment\xc3\xa4 pistoolia, mutta Kangasalle oli aiemmin k\xc3\xa4tketty 75 kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Matkan varrella suojeluskuntalaiset tunkeutuivat, paikallisen puhelinkeskuksen tuhottuaan,  Aitolahden ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entaloon, josta yritettiin takavarikoida lis\xc3\xa4\xc3\xa4 aseita laihoin tuloksin. Talosta l\xc3\xb6ytyi kuitenkin jonkin verran dynamiittia, ja lis\xc3\xa4ksi he saivat 14 vankia, jotka vapautettiin my\xc3\xb6hemmin. Valkoiset suunnittelivat aluksi ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalon r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytyst\xc3\xa4. Aie muuttui lopulta ep\xc3\xa4onnistuneeksi yritykseksi r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Tampere\xe2\x80\x93Haapam\xc3\xa4ki-rautatie Ruutanan seisakkeella. Toisaalta joukko onnistui katkaisemaan l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 olleet puhelinlinjat. Vapautetut punavangit ilmoittivat esimiehilleen valkoisten tekemist\xc3\xa4 tihut\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja paikalle h\xc3\xa4lytettiin Tampereen punakaartin 300-miehinen lent\xc3\xa4v\xc3\xa4n osasto vihollisen takaa-ajoon. Punaosastoa johtivat laitosmies Kaarle Vilander (p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6) ja maalari Valdemar Sammalisto (varajohtaja).\n_START_SECTION_\nKuolema Markkulassa\n_START_PARAGRAPH_\nLepoon ja ruokailuun Suinulan Markkulan taloon aamulla kello 8 pys\xc3\xa4htynyt valkoinen osasto j\xc3\xa4i punaisten saartamaksi kello 10. Alkoi noin tunnin kest\xc3\xa4nyt tulitaistelu, jonka aikana kapteeni S\xc3\xb6derholm haavoittui kuolettavasti ja kaksi muuta suojeluskuntalaista haavoittui vaikeasti. Yksi tamperelainen punakaartilainen sai surmansa. Taistelu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi suojeluskuntalaisten antautumiseen tamperelaiselle punaosastolle, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 V. Sammaliston taattua vangeille hengen suojan.  Antautumisen ollessa k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 paikalle saapui K. Vilanderin tulitaistelun aikana puhelimitse h\xc3\xa4lytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Turun punakaartin ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten sotilaiden 200-miehinen yhteisosasto. Puhelinkeskustelusta saamiensa tietojen perusteella se oli varustautunut taisteluun, johtajanaan Tuomas Hyrskymurto, joka oli antanut joukoilleen k\xc3\xa4skyn ettei vankeja otettaisi. Ilmeisesti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n yksik\xc3\xb6n toimesta, V. Sammaliston estelyist\xc3\xa4 piittaamatta, alkoi kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rien ja konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rien tulitus vankiriviss\xc3\xa4 seisseit\xc3\xa4 aseettomia valkoisia kohti. Toisaalta my\xc3\xb6s osa tamperelaisosastosta lienee ollut teloituksen kannalla. Tulituksen seurauksena Markkulan pihassa kuoli 14 suojeluskuntalaista ja 28 miest\xc3\xa4 haavoittui. Yksi valkoinen surmattiin l\xc3\xa4heiselle maantielle. Lis\xc3\xa4ksi kapteeni S\xc3\xb6derholm ja toinen taistelussa haavoittuneista rivimiehist\xc3\xa4 kuolivat my\xc3\xb6hemmin matkalla Tampereelle. Uhreista yhdeks\xc3\xa4n oli Tampereen teknillisen opiston oppilaita. Nuorin surmansa saanut oli 17-vuotias. Ampuminen laantui, kun punaiset ryhtyiv\xc3\xa4t takavarikoimaan uhrien ja henkiin j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden varusteita ja henkil\xc3\xb6kohtaista omaisuutta. Osa valkoisista suojautui ruumiiden alle tai p\xc3\xa4\xc3\xa4si kauemmas piiloon. Kahdeksan miehen onnistui l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 pitemm\xc3\xa4lle karkumatkalle, mutta viisi heist\xc3\xa4 selvisi lopulta valkoisten puolelle.\n_START_SECTION_\nVeril\xc3\xb6ylyn j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nSuinulassa vangiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neit\xc3\xa4 valkoisia kohdeltiin ep\xc3\xa4tavallisen hyvin. Punakaartilaiset  kuljettivat teloituksesta hengiss\xc3\xa4 selvinneet valkoiset vangit Tampereelle, jossa heid\xc3\xa4t tuomittiin vallankumousoikeudessa eripituisiin vankeusrangaistuksiin. Haavoittuneet saivat hoitoa Klassillisen lyseon sidonta-asemalla. _NEWLINE_Veril\xc3\xb6yly kiihdytti sodan osapuolten tunteita, ja tapahtumaa k\xc3\xa4ytettiin tehokkaasti hyv\xc3\xa4ksi sotapropagandassa. Valkoisella puolella Suinulassa katsottiin teloitetun rauhallisia rintamanlinjan yli pyrkineit\xc3\xa4 suojeluskuntalaisia. Punaisella puolella valkoisten toiminta n\xc3\xa4htiin uhkana Tampereen hallinnalle ja sabotaasina punakaarteja vastaan. Vastakkainasettelu punaisen ja valkoisen Suomen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 k\xc3\xa4rjistyi entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_Suinulan tapahtumalla oli vakavat seuraukset, sill\xc3\xa4 se muutti sodan luonteen. Joukkomurha sai mielet kiihdyksiin ja nostatti entist\xc3\xa4 voimakkaampaa vihaa osapuolten kesken. Valkoiset joukot p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t kostaa moninkertaisesti. Suuri osa valkoisten vangiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neist\xc3\xa4 punaisista surmattiin._NEWLINE_Tapaus oli alkusoittoa sis\xc3\xa4llissodassa harjoitetulle terrorille ja lopulta se lienee ollut tyypillinen esimerkki lent\xc3\xa4vien osastojen toiminnasta siin\xc3\xa4. Suinulassa toimineen Tampereen punaosaston johtajat Kaarlo Vilander ja Valdemar Sammalisto ammuttiin huhti-toukokuussa 1918 Tampereen kaupungin valtauksen j\xc3\xa4lkeen. Suinulan sotasurmat her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 huomiota: Britannian, Italian ja Ruotsin konsulit ilmaisivat punaisille paheksuntansa verity\xc3\xb6n johdosta. Markkulan talon pihamaan v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4heisyyteen pystytettiin Suinulan uhrien muistomerkki vuonna 1933.'