b'\n_START_ARTICLE_\nLeo Fabritius\n_START_PARAGRAPH_\nTauno Leo Fabritius (11. elokuuta 1912 Viipuri \xe2\x80\x93 22. maaliskuuta 2005 Nummi-Pusula) oli viimeinen elossa ollut Espanjan sis\xc3\xa4llissotaan tasavaltalaisten puolella osallistunut Suomen kansalainen. _NEWLINE_Fabritius l\xc3\xa4hti kotoaan Helsinkiin 17-vuotiaana ja oli sitten aluksi kolmen vuoden ajan Vakuutusyhti\xc3\xb6 Pohjolan palveluksessa. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi sitten kokkikoulun ja oli parin vuoden merivartiolaitoksen laivoille kunnes siirtyi kokiksi kauppalaivoille. Fabritius karkasi vuonna 1937 Kanadassa Antti Wihurin varustamon Viiri-laivasta jossa h\xc3\xa4n oli ollut p\xc3\xa4\xc3\xa4kokkina. H\xc3\xa4n oli kaivost\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ja sitten ravintolakokkina Torontossa. Espanjan sis\xc3\xa4llissodan puhjettua Fabritius l\xc3\xa4hti vapaaehtoisena taistelemaan tasavaltalaisten puolella k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en passissaan nime\xc3\xa4 Leo Riuttu._NEWLINE_Fabritius saapui Espanjaan Ranskan kautta syyskuussa 1937 ja liittyi XV kansainv\xc3\xa4lisen prikaatin Mac-Papineau-pataljoonaan. Kolmen viikon konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikurssin j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti rintamalle. H\xc3\xa4n oli mukana sotatoimissa aina tasavaltalaisten kukistumiseen saakka. Helmikuussa 1939 Fabritius siirtyi Pyreneiden yli Ranskaan josta suomalainen kenraali Bruno Jalander l\xc3\xb6ysi h\xc3\xa4net pakolaisleirilt\xc3\xa4. H\xc3\xa4n palasi Suomeen ja kuulustelujen j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4si taas ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n kokiksi ja tarjoilijaksi muun muassa hotelli Antreaan Viipuriin. Fabritius palasi kuitenkin pian merille ja kes\xc3\xa4kuussa 1940 h\xc3\xa4n matkasi Petsamosta Yhdysvaltoihin laivalla karaten laivasta New Yorkissa. Fabritius oli sitten merimiehen\xc3\xa4 amerikkalaisella ja norjalaisella laivalla, toimi IWW:n suomalaisen sihteerin Karl P\xc3\xa4ivi\xc3\xb6n autonkuljettajana t\xc3\xa4m\xc3\xa4n puhujamatkoilla ja oli ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 P\xc3\xa4ivi\xc3\xb6n mustikkafarmilla. Vuosina 1941\xe2\x80\x931944 Fabritius oli englantilaisten internoimana Jamaikan saarella._NEWLINE_Vapauduttuaan vankeudesta Fabritius oli aluksi ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Eteenp\xc3\xa4in-lehden kirjapainossa New Yorkissa mutta palasi sitten merille. Vuonna 1952 h\xc3\xa4n palasi maihin ja oli pari vuotta ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 eri puolilla Yhdysvaltoja muun muassa hotelleissa. Vuonna 1954 h\xc3\xa4n muutti Australiaan ja oli aluksi uraanin etsij\xc3\xa4n\xc3\xa4. H\xc3\xa4n asettui lopulta Sydneyyn ja meni naimisiin suomalaisen Tyyne Tuomen kanssa. He pitiv\xc3\xa4t Sydneyss\xc3\xa4 16 vuoden ajan sekatavarakauppaa aina vuoteen 1977 saakka. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana Fabritius ker\xc3\xa4si merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n kokoelman suomalaisiin siirtolaisiin liittynytt\xc3\xa4 esineist\xc3\xb6\xc3\xa4 pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kotimuseoon._NEWLINE_Fabritius palasi vuonna 1986 Suomeen ensimm\xc3\xa4isen kerran vuoden 1940 j\xc3\xa4lkeen sen j\xc3\xa4lkeen kun h\xc3\xa4nen vaimonsa ja appivanhempansa olivat kuolleet Australiassa. H\xc3\xa4n lahjoitti ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 esineet Turussa toimivalle Siirtolaisinstituutille. Suomessa h\xc3\xa4n tpasi toisen vaimonsa puheterapeutti Marjukka W\xc3\xa4reen ja he meniv\xc3\xa4t naimisiin Sydneyss\xc3\xa4 1987. Fabritius palasi Suomeen 1988 myyty\xc3\xa4\xc3\xa4n talonsa Sydneyss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n asui sitten vaimonsa kanssa eri puolilla Suomea ja viimeksi Saukkolassa._NEWLINE_Fabritius julkaisi vuonna 1986 kirjan sotakokemuksistaan Espanjassa nimell\xc3\xa4 Tasavaltalaisena Espanjan sis\xc3\xa4llissodassa.'