b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Marcos\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand Marcos syntyi Sarratissa, Ilocos Norten provinssissa, Luzonin saarella. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Mariano Marcos oli lakimies ja \xc3\xa4iti Josefa Quetulio Edral\xc3\xadn oli opettaja. Suvussa oli hankiinalaista ja japanilaista verta._NEWLINE_Marcos palveli 3. luutnanttina Filippiinien kansallisessa poliisissa 1937. H\xc3\xa4n opiskeli lakia Manilan yliopistossa. H\xc3\xa4nen ollessaan viel\xc3\xa4 opiskelija, h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 syytettiin kongressimies Julio Nalundasanin murhasta. Nalundasan oli h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vastaehdokas kongressivaalissa. Marcos tuomittiin 1939 kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. H\xc3\xa4n viimeisteli vankilassa opintonsa ja vetosi 1940 omasta tuomiostaan korkeimpaan oikeuteen, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net vapautettiin._NEWLINE_Toisen maailmansodan aikana Marcos palveli armeijassa tiedustelu-upseerina. El\xc3\xa4m\xc3\xa4kertansa mukaan h\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si kolmen 18-vuotiaan asevelvollisen kanssa japanilaisten linjojen l\xc3\xa4pi, surmasi 50 vihollista ja tuhosi kranaatinheittimet, jotka tulittivat kenraali Mateo Capinpinin 21. divisioonaa. H\xc3\xa4nen v\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s tulleen vangituksi ja kidutetuksi, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n pakeni, ker\xc3\xa4si joukkoja ja heitti kuusip\xc3\xa4iv\xc3\xa4isess\xc3\xa4 taistelussa vihollisen takaisin. Sotasankarin maine oli keskeinen tekij\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 poliittisessa menestymisess\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tosin Yhdysvaltain sotilasarkistojen mukaan h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei juuri ollut osaa japanilaisten vastaisissa taisteluissa.\n_START_SECTION_\nSodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Filippiinit itsen\xc3\xa4istyi Yhdysvaltojen alaisuudesta. Marcos oli presidentti Manuel Roxasin avustajana 1946\xe2\x80\x931947. H\xc3\xa4n oli kolme kautta edustajainhuoneessa 1949\xe2\x80\x931959 ja kauden senaatissa 1959\xe2\x80\x931965, ja sen puheenjohtajana 1962\xe2\x80\x931965._NEWLINE_Vuonna 1954 h\xc3\xa4n nai kauneuskuningatar Imelda Romualdezin. Heill\xc3\xa4 oli nelj\xc3\xa4 lasta: Imee Marcos, Ferdinand "Bongbong" Marcos, Jr, Irene Marcos ja adoptoitu tyt\xc3\xa4r Aimee Marcos. Marcosilla on my\xc3\xb6s arvioiden mukaan 17 aviotonta lasta. Imelda sai suuren roolin maan yhteiskunnassa ja julkkispariskunta tuli iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4lehtien kansiin._NEWLINE_Marcos oli aluksi liberaalipuolueen j\xc3\xa4sen ja parlamenttiedustaja vuodesta 1949, mutta sen asettaessa 1965 presidenttiehdokkaaksi istuvan presidentin Diosdado Macapagalin, Marcos vaihtoi kansallispuolueeseen. H\xc3\xa4n esitti itsens\xc3\xa4 korruption vastustajana. Marcos sai tukea Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnsonilta ja liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja voitti helposti vaalit ja vannoi virkavalansa 30. joulukuuta 1965.\n_START_SECTION_\nPresidenttin\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMarcos piti hyv\xc3\xa4t suhteet Yhdysvaltoihin. H\xc3\xa4nen tukijoitaan olivat muuan muassa Lyndon B. Johnson, Richard Nixon, Ronald Reagan. Marcos tuki Yhdysvaltain k\xc3\xa4ym\xc3\xa4\xc3\xa4 Vietnamin sotaa (1959\xe2\x80\x931975) ja l\xc3\xa4hetti sotilaita Vietnamiin. Filippiineill\xc3\xa4 oli Marcoksen aikana Yhdysvaltain asevoimien sotilastukikohtia ja joukkojen kokooma-alueita, kuten Clark Air Base ja Subic Bay Naval Base, mik\xc3\xa4 toi Filippiinien talouteen miljardeja dollareita._NEWLINE_Maan talous kehittyi suotuisasti kehittyv\xc3\xa4n infrastruktuurin ja tehostuneen verojen ker\xc3\xa4yksen ansiosta. Marcos vapautti kauppaa ja maan teollisuus kehittyi. Marcos v\xc3\xa4itti h\xc3\xa4nen ansiotaan olevan maan omavaraisuus riisin tuotannossa, mik\xc3\xa4 on tosin kiistelty\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kehitti ulkomaansuhteita ja Filippiineill\xc3\xa4 pidettiin lokakuussa 1966 seitsem\xc3\xa4n vallan kokous Etel\xc3\xa4-Vietnamin kriisist\xc3\xa4. _NEWLINE_Vuonna 1969 Marcos kampanjoi sloganilla \xe2\x80\x9driisi\xc3\xa4 ja teit\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, ja h\xc3\xa4net valittiin uudelleen 74 prosentilla \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli maan ensimm\xc3\xa4inen presidentti, joka valittiin perustuslain sallimalle toiselle kaudelle. My\xc3\xb6s parlamenttivaalit meniv\xc3\xa4t Marcosin tukijoiden kannalta hyvin._NEWLINE_Yliopisto-opiskelijat ja monet filippiinil\xc3\xa4iset vastustivat entisen siirtomaais\xc3\xa4nn\xc3\xa4n Yhdysvaltain joukkojen l\xc3\xa4sn\xc3\xa4oloa maassa ja Marcosin tukea Vietnamin sodalle. Marcosin toista kautta varjosti niin sanottu ensimm\xc3\xa4isen nelj\xc3\xa4nneksen myrsky, levottomuudet tammikuusta maaliskuuhun 1970. My\xc3\xb6s ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset liittyiv\xc3\xa4t protesteihin korruptiota ja \xc3\xb6ljyn hinnan nousun aiheuttamaa talouden taantumaa vastaan. Myrsky p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kyynelkaasun ja aseiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n mielenosoittajia vastaan. Filippiinien viidakoissa, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Mindanaon ja muilla pikkusaarilla, toimi kommunistisia liikkeit\xc3\xa4 kuten Uusi kansanarmeija sek\xc3\xa4 Moron islamistien vastarintaa._NEWLINE_Vuonna 1971 Marcos muodosti perustuslakia s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4n kokouksen, jonka oli tarkoitus uudistaa vuoden 1935 perustuslakia. Marcos itse kannatti parlamentaarista mallia, jossa voisi pysy\xc3\xa4 maan johdossa p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin asemassa. Perustuslakia s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4 kokous ei ikin\xc3\xa4 viimeistellyt ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n. 21. syyskuuta 1972 Marcos julisti koko maan sotatilaan k\xc3\xa4skyll\xc3\xa4 #1081. Perustuslain voimassaolo kumottiin ja Marcos sai j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 presidentiksi sotatilan ajaksi._NEWLINE_Vuonna 1973 Marcos julisti uuden perustuslain, joka otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n parlamentaarisen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n sai olla sek\xc3\xa4 presidenttin\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 sotatilan ajan. Vuonna 1976 h\xc3\xa4n teki perustuslain lis\xc3\xa4yksen, joka salli h\xc3\xa4nen olla asemassaan kunnes v\xc3\xa4liaikainen kansalliskokous koottaisiin._NEWLINE_Marcosin visiona oli Bagong Lipunan, uusi yhteiskunta. H\xc3\xa4nen mukaansa koko kansan oli ty\xc3\xb6skennelt\xc3\xa4v\xc3\xa4 yhteisen p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n eteen. H\xc3\xa4n takavarikoi business-oligarkian yritykset, jotka kuitenkin usein p\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t Marcosin suvun ja yst\xc3\xa4vien haltuun. Riippumaton lehdist\xc3\xb6 lakkautettiin ja maanomistajien maat jaettiin talonpojille. Marcos vet\xc3\xa4ytyi v\xc3\xa4hitellen p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4isest\xc3\xa4 asioiden hoidosta, jonka h\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti puolustusministeri Juan Ponce Enrilelle. Asevoimien koko kolminkertaistettiin, ja poliisivoimien esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Fidel Ramos ja asevoimien esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Fabian Ver huolehtivat sotatilalain j\xc3\xa4rjestyksenpidosta 1972\xe2\x80\x931981._NEWLINE_7. huhtikuuta 1978 pidettiin ensimm\xc3\xa4iset vaalit v\xc3\xa4liaikaista kansalliskokousta (Batasang Pambansa) varten. Imelda Marcosin johtama Kilusang Bagong Lipunan (uuden yhteiskunnan liike) sai 161 paikasta 151. Oppositio boikotoi vastedes ep\xc3\xa4rehellisin\xc3\xa4 pit\xc3\xa4mi\xc3\xa4\xc3\xa4n vaaleja. Marcos piti edelleen sek\xc3\xa4 presidentin ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin asemia._NEWLINE_17. tammikuuta 1981 sotatilalaki kumottiin virallisesti paavi Johannes Paavali II:n vierailun vuoksi. Tiukimpia m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 kumottiin v\xc3\xa4hitellen. Vuonna 1980 liberaalipuolueen oppositiojohtaja Aquino sai l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 maanpakoon Yhdysvaltoihin. My\xc3\xb6s katolilainen Radio Veritas sai l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 hallitukselle kriittist\xc3\xa4kin ohjelmaa. L\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 katolinen kirkko Manilan arkkipiispa Jaime Sinin johdolla oli vastustamassa Marcosia._NEWLINE_Marcos luopui p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin asemasta ja pidettiin uudet presidentinvaalit, joita l\xc3\xa4hes koko oppositio boikotoi. Marcos sai 91,4\xc2\xa0% \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4 ja kansallispuolueen ehdokas, kenraali Alejo Santos 8,6\xc2\xa0%. Marcosin terveys alkoi v\xc3\xa4hitellen pett\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli lupus erythematosus, joka johti munuaisten pett\xc3\xa4miseen ja Marcos joutui dialyysiin ja munuaisensiirtoon._NEWLINE_Oppositiojohtaja Benigno Aquino surmattiin vuonna 1983 Manilan lentoasemalla h\xc3\xa4nen palatessaan maanpaosta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n salamurhan Marcos tuomitsi, ja sit\xc3\xa4 v\xc3\xa4itettiin armeijan salaliitoksi, mutta ket\xc3\xa4\xc3\xa4n ei tuomittu. Aquinon murhan j\xc3\xa4lkeen Yhdysvallat alkoi Ronald Reaganin johdolla aluksi varovasti, mutta v\xc3\xa4hitellen yh\xc3\xa4 julkisemmin tukea Filippiinien oppositiota._NEWLINE_Kun Marcos yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjesti presidentinvaalit helmikuussa 1986, vuotta ennen kautensa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4, oppositio ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Aquinon lesken Corazon Aquinon taakse Marcosia vastaan. Marcosin ilmoitettiin voittaneen, mutta vaaleja pidettiin laajasti j\xc3\xa4rjestettyin\xc3\xa4. Levottomuudet alkoivat Manilan kaduilla ja armeija yritti kukistaa kapinaa, mutta luopui veril\xc3\xb6ylyst\xc3\xa4 ja joukot kapinoivat. Molemmat ehdokkaat julistautuivat voittajiksi ja pitiv\xc3\xa4t virkaanastujaiset 25. helmikuuta. Marcos pakeni lopulta maasta laajojen mielenosoituksien j\xc3\xa4lkeen sen j\xc3\xa4lkeen kun armeija oli kielt\xc3\xa4ytynyt tulemasta h\xc3\xa4nen puolelleen._NEWLINE_Marcoksen perhe ja osa heid\xc3\xa4n kannattajistaan pakenivat Havaijille. Vuonna 1988 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan j\xc3\xa4rjestettiin Yhdysvalloissa oikeudenk\xc3\xa4ynti, mutta h\xc3\xa4n ehti kuolla ennen tuomiota._NEWLINE_Marcos kuoli maanpaossa Honolulussa Havaijilla syyskuussa 1989. H\xc3\xa4nen ruumiinsa palsamoitiin, ja se oli n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen syntym\xc3\xa4kaupungissaan Batacissa vuodesta 1993. Rouva Marcos kampanjoi h\xc3\xa4nen hautaamisekseen kansallissankarien hautausmaalle, mutta joutui tyytym\xc3\xa4\xc3\xa4n hautaamiseen suvun huvilalle Bataciin, Ilocos Norteen. Filippiinien presidentti Rodrigo Duterte lupasi vaalikampanjassaan Marcosille valtiolliset hautajaiset, ja 18. marraskuuta 2016 h\xc3\xa4nen ruumiinsa siirrettiin hautausmaalle ja haudattiin 21 kunnialaukauksen saattelemana.'