b'\n_START_ARTICLE_\nPuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPuukiit\xc3\xa4jien ruumiinpituus on 17\xe2\x80\x9333 sentti\xc3\xa4 ja paino 70\xe2\x80\x93120 grammaa. Suurin laji on isopuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4, ja pienin pikkupuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4. Ne eiv\xc3\xa4t ole yht\xc3\xa4 hyvin sopeutuneet ilmassa el\xc3\xa4miseen kuin varsinaiset kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t, ja muistuttavatkin elintavoiltaan enemm\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4skyj\xc3\xa4. Kaikilla lajeilla on pitk\xc3\xa4t, ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkiset siivet ja eritt\xc3\xa4in syv\xc3\xa4halkoinen p\xc3\xa4\xc3\xa4skym\xc3\xa4inen pyrst\xc3\xb6. Pyrst\xc3\xb6 on huomattavasti suurempi kuin varsinaisilla kiit\xc3\xa4jill\xc3\xa4, ja voi muodostaa jopa 70 prosenttia linnun kokonaispituudesta. H\xc3\xb6yhenpeite on p\xc3\xa4\xc3\xa4skyjen tavoin pehme\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 karkea kuten kiit\xc3\xa4jill\xc3\xa4. My\xc3\xb6s jalat ovat pidemm\xc3\xa4t kuin kiit\xc3\xa4jill\xc3\xa4, joten puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t voivat helposti istua puunoksilla. Varpaista kolme osoittaa sukulaisheimosta poiketen eteenp\xc3\xa4in. Puukiit\xc3\xa4jille ovat tyypillisi\xc3\xa4 my\xc3\xb6s lyhyt nokka ja leve\xc3\xa4 kita. Suuret silm\xc3\xa4t mahdollistavat saalistuksen my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n illallakin, jolloin valoa on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kaikkien puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4lajien molemmilla sukupuolilla on nokan tyvell\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 t\xc3\xb6yht\xc3\xb6, joka on linnun istuessa ja pes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ollessa yleens\xc3\xa4 pystyss\xc3\xa4, mutta lennossa se on laskettu alas. Vartalon v\xc3\xa4ritys on kirjava ja sukupuolet ovat usein hieman eriv\xc3\xa4riset._NEWLINE_T\xc3\xb6yhd\xc3\xb6n koko ja h\xc3\xb6yhenpeitteen v\xc3\xa4ritys vaihtelevat lajeittain. L\xc3\xa4hisukuiset t\xc3\xb6yht\xc3\xb6kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja intiant\xc3\xb6yht\xc3\xb6kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 ovat hyvin samanlaisia. Molemmilla on 2,5-3 sentin pituinen t\xc3\xb6yht\xc3\xb6. Niiden h\xc3\xb6yhenys on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin harmaa ja kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Koiraan erottaa naaraasta punaruskean poskilaikun avulla. Suurimmat erot lajien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t selk\xc3\xa4puolen mustassa v\xc3\xa4riss\xc3\xa4 ja pyrst\xc3\xb6n haarojen pituudessa suhteessa ruumiinkokoon. T\xc3\xb6yht\xc3\xb6kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 poiketen intiant\xc3\xb6yht\xc3\xb6kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4n pyrst\xc3\xb6n haarat ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4t taitettujen, viikatteenmuotoisten siipien k\xc3\xa4rkien l\xc3\xa4pi. Pikku- ja isopuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4n t\xc3\xb6yht\xc3\xb6 on pienempi kuin muilla lajeilla. Niill\xc3\xa4 on voimakas naamakuvio, joka korostaa silm\xc3\xa4n yl\xc3\xa4- ja alapuolella kulkevia valkoisia viivoja. Pikkupuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 on muita heimon lajeja huomattavasti pienempi.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPuukit\xc3\xa4ji\xc3\xa4 tavataan luonnonvaraisena Etel\xc3\xa4- ja Kaakkois-Aasiassa sek\xc3\xa4 Tyynenmeren alueella, Intiasta Uuteen-Guineaan ja Salomonsaarille saakka. Elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat kes\xc3\xa4vihannat savannit, ikivihre\xc3\xa4t mets\xc3\xa4t, mangrovesuot, kumipuuviljelm\xc3\xa4t ja puutarhat. Puukiit\xc3\xa4jist\xc3\xa4 on tullut my\xc3\xb6s kaupunkilintuja. Niit\xc3\xa4 tavataan alankomailta aina 2 000 metrin korkeuteen saakka. Mik\xc3\xa4\xc3\xa4n puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4lajeista ei ole uhanalainen tai kuulu CITES-sopimuksen piiriin, mutta elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jen v\xc3\xa4heneminen mets\xc3\xa4kadon takia saattaa olla vaaraksi etenkin pikkupuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. T\xc3\xb6yht\xc3\xb6kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s v\xc3\xa4hentynyt mets\xc3\xa4styksen ja saalishy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4vien tuholaismyrkkyjen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n takia.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nPuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t ole jatkuvasti lennossa kuten varsinaiset kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t, vaan istuskelevat oksilla pienin\xc3\xa4 ryhmin\xc3\xa4. Ne ovat kuitenkin hyvi\xc3\xa4 ja nopeita lent\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Heimon lajit ovat yleens\xc3\xa4 kiit\xc3\xa4ji\xc3\xa4 kova\xc3\xa4\xc3\xa4nisempi\xc3\xa4. Niiden \xc3\xa4\xc3\xa4ntely on kimakkaa viserryst\xc3\xa4. Puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t visert\xc3\xa4v\xc3\xa4t etenkin silloin, kun ne palaavat oksalleen y\xc3\xb6pymist\xc3\xa4 varten. Yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n laji ole varsinainen muuttolintu. Pikkupuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 on hyvin paikkauskollinen ja pysyy pesint\xc3\xa4alueella vuoden ymp\xc3\xa4ri. Muut lajit ovat reviiritietoisia pesint\xc3\xa4kauden ajan, mutta ovat parvilintuja talvikuukausien ajan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in yhdess\xc3\xa4 puussa voi majailla jopa 50 puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Vain aasianhaukkasten tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n varmuudella saalistavan puukiit\xc3\xa4ji\xc3\xa4, mutta l\xc3\xa4hes varmasti niill\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s muita luonnollisia vihollisia, kuten k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4. Puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t pystyv\xc3\xa4t parvena ahdistelemaan saalistajaansa.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nPuukiit\xc3\xa4jien ravintoa ovat lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t hy\xc3\xb6nteiset, kuten k\xc3\xa4rp\xc3\xa4set, s\xc3\xa4\xc3\xa4sket, pisti\xc3\xa4iset ja kovakuoriaiset. Pikkupuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 saalistaa mets\xc3\xa4n latvustossa, mutta kolme muuta puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4lajia mets\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t mieluiten mets\xc3\xa4nreunalla. Lajista riippumatta ne kaikki mets\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t v\xc3\xa4ijym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 suosikkioksallaan, josta ne tekev\xc3\xa4t lyhyit\xc3\xa4 sy\xc3\xb6ksyj\xc3\xa4 nappaamaan ohilent\xc3\xa4vi\xc3\xa4 hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 ja palaavat takaisin oksalleen hieman samaan tapaan kuin siepot. Niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 saalistusalue on verraten pieni ja pysyy samana pitki\xc3\xa4 aikoja.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nPuukiit\xc3\xa4jien lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiskausi on pitk\xc3\xa4. Ne n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4n aktiivisimmin varhaiskev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja alkukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4, joten yhdell\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiskaudella on kaksi huippua. Pesiv\xc3\xa4 pari puolustaa reviiri\xc3\xa4\xc3\xa4n tunkeutujia vastaan. Kiit\xc3\xa4jien tapaan sek\xc3\xa4 koiras ett\xc3\xa4 naaras osallistuvat pes\xc3\xa4nrakennukseen. Puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t rakennusaineina h\xc3\xb6yheni\xc3\xa4, sammalia, kaarnansuikaleita ja sylke\xc3\xa4, jolla ne liimaavat rakennusaineet yhteen. Linnut rakentavat sen korkealle, v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 15 korkeuteen paljaan oksan k\xc3\xa4rjen sivulle. Pes\xc3\xa4 on vain alle viiden sentin pituinen ja siin\xc3\xa4 on noin 2,5 sentin mittainen kuppi, jota reunustavat paperinohuet sein\xc3\xa4m\xc3\xa4t. Naaras munii pes\xc3\xa4\xc3\xa4n yhden munan, joka liimautuu pes\xc3\xa4\xc3\xa4n kiinni. Muna on l\xc3\xa4hes viiden sentin mittainen ja yli sentin paksuinen. Se painaa 6-10 grammaa. Molemmat vanhemmat hautovat munaa ja pysyv\xc3\xa4t pes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tiiviisti. Ne eiv\xc3\xa4t voi kuitenkaan istua sen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, koska pes\xc3\xa4 saattaisi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in lohjeta irti. Sen sijaan emolintu istuu oksalla aivan pes\xc3\xa4n vierell\xc3\xa4 ja levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xb6yhenens\xc3\xa4 munan ylitse. Pes\xc3\xa4oksa on usein kyn\xc3\xa4nohut, mik\xc3\xa4 auttaa emolintua havaitsemaan y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 liikkuvat pedot, kuten k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeet, aikaisemmin. Naaraat hautovat 2-3 kertaa enemm\xc3\xa4n kuin koiraat. Haudonta-aikaa tai poikasten lentotaidon saavuttamisen ajankohtaa ei olla tarkkaan mitattu. On kuitenkin havaittu, ett\xc3\xa4 pikkupuukiit\xc3\xa4jien munat kuoriutuvat 21 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja poikaset tulevat lentokykyisiksi 28 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluessa. Poikasia ruokitaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen viel\xc3\xa4 kolme viikkoa. Isopuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4n haudonta-ajan ja poikasen pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 viipymisen uskotaan viev\xc3\xa4n yli kaksi kuukautta. Ei kuitenkaan tiedet\xc3\xa4, kuinka kauan isopuukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4vanhemmat ruokkivat pes\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htenytt\xc3\xa4 poikastaan. Poikanen l\xc3\xa4htee pienest\xc3\xa4 pes\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n pian kuoriutumisensa j\xc3\xa4lkeen. Puukiit\xc3\xa4j\xc3\xa4t ruokkivat poikastaan ruokapalloilla, jotka ne oksentavat poikasen suuhun. Poikaselle kasvaa j\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4n peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 oksantynk\xc3\xa4\xc3\xa4 muistuttava suojah\xc3\xb6yhenys. Poikanen menett\xc3\xa4\xc3\xa4 suojav\xc3\xa4rityksens\xc3\xa4 tullessaan lentokykyiseksi.'