b'\n_START_ARTICLE_\nTerttil\xc3\xa4njoki\n_START_SECTION_\nSijainti vesist\xc3\xb6alueella\n_START_PARAGRAPH_\nYhdess\xc3\xa4 niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n Somerolta alkunsa saavan Rekijoen ja Kiikalasta Salossa alkunsa saavan Hitolanjoen kanssa Terttil\xc3\xa4njoki on yksi Uskelanjoen kolmesta latvahaarasta, jotka yhtyv\xc3\xa4t Haalin kartanon luona Perttelin Haalilla. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 alasp\xc3\xa4in joen nimen\xc3\xa4 on Uskelanjoki.\n_START_SECTION_\nJoen kulku\n_START_PARAGRAPH_\nTerttil\xc3\xa4njoki saa alkunsa Somerniemell\xc3\xa4 Somerolla sijaitsevasta Halkj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4, joka on Uskelanjoen vesist\xc3\xb6alueen suurin j\xc3\xa4rvi. T\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 se virtaa kaakko\xe2\x80\x93luode-suuntaista kallioper\xc3\xa4n murrosta seuraten luoteeseen Somerniemen Kaskiston kyl\xc3\xa4n alueella ensin Isojoen ja sitten Kaskistonjoen nimell\xc3\xa4 kunnes Someron Uudessa-Kaskistossa joki k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy lounaaseen seuraamaan toista, koillis-lounas-suuntaista kallioper\xc3\xa4n murrosta ja virtaa sen j\xc3\xa4lkeen Terttil\xc3\xa4njoen nimell\xc3\xa4 Someron Terttil\xc3\xa4n ja Lautelan kylien ja Kiikalan Hirvel\xc3\xa4n, K\xc3\xa4rkel\xc3\xa4n, Rekijoen ja Rev\xc3\xa4n kylien sivuitse.  Perttelin Haalin ja Kiikalan Rekijoen kylien rajalla Perttelin Haalin kartanon luona joki yhtyy Uskelanjoeksi yhdess\xc3\xa4 pohjoisesta laskevan Rekijoen kanssa. Muutamaa sataa metri\xc3\xa4 alempana Uskelanjokeen yhtyy viel\xc3\xa4 etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Hitolanjoki. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 Terttil\xc3\xa4njoen laakson muodostanut kallioper\xc3\xa4n murros jatkuu Uskelanjoen laaksona ja sittemmin Halikonlahtena aina Kemi\xc3\xb6n Lappdalsfj\xc3\xa4rdeniin.\n_START_SECTION_\nVeden laatu\n_START_PARAGRAPH_\nVeden laatu Terttil\xc3\xa4njoessa on l\xc3\xa4hes koko matkaltaan huono, ja varsinkin latvaosissa ravinnepitoisuudet ja ulosteper\xc3\xa4isten bakteerien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ovat korkeat, koska Terttil\xc3\xa4njoen sivujokeen  Mustjokeen Somerolla lasketaan Someron keskustaajaman puhdistetut j\xc3\xa4tevedet. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ohella my\xc3\xb6s peltoalueiden ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4, matala ja 1930-luvulla laskettu Halkj\xc3\xa4rvi on pahoin rehev\xc3\xb6itynyt ja vedenlaadultaan heikko. Joen 120,83 km\xc2\xb2 suuruisen valuma-alueen j\xc3\xa4rvisyys on 2,54\xc2\xa0% ja peltoa on valuma-alueen pinta-alasta noin 30\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nSillat\n_START_PARAGRAPH_\nTerttil\xc3\xa4njoen yl\xc3\xa4juoksun ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kahdesti Yhdystie 2801: ensin Kaskiston ja Terttil\xc3\xa4n rajalla ja sitten Terttil\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n luona Luukkalankosken kohdalla. Alempana Kiikalan K\xc3\xa4rkel\xc3\xa4n luona joen ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhdystie 2403.\n_START_SECTION_\nSivujoet ja latvahaarat\n_START_PARAGRAPH_\nTerttil\xc3\xa4njoen suurin sivujoki sen Halkj\xc3\xa4rven alapuolisella osuudella on siihen Someron Uudessa-Kaskistossa yhtyv\xc3\xa4, luode-kaakko suuntaista  kallioper\xc3\xa4n murrosta seuraava Mustjoki, joka saa alkunsa Paimionjoen vastaiselta vedenjakajalta l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Someron kirkkoa. Sen pieni\xc3\xa4 sivuojia ovat Vaastoja ja Raijoja._NEWLINE_Terttil\xc3\xa4njoen pienempi sivuoja Somerolla on Heposuolta Kiikalan Satakosken kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkunsa saava, lounaasta Kaskistonjokeen laskeva Hepo-oja, joka saa alkunsa Heposuosta Kiikalan Satakosken kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kiikalan Rekijoen R\xc3\xb6ysynkulmalla Terttil\xc3\xa4njokeen laskee etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Lauloja. _NEWLINE_Terttil\xc3\xa4njoen l\xc3\xa4hdej\xc3\xa4rveen Halkj\xc3\xa4rveen laskevia puroja ja jokia ovat Pohjoisesta Suojoen kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi virtaava Murrosjoki ja l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 Herakkaanl\xc3\xa4hteest\xc3\xa4 alkunsa saava Myllyoja. Pohjoisesta Halkj\xc3\xa4rveen laskee my\xc3\xb6s n\xc3\xa4it\xc3\xa4 pienempi Villaanoja.\n_START_SECTION_\nHalkj\xc3\xa4rven valuma-alue\n_START_PARAGRAPH_\nTerttil\xc3\xa4njoen l\xc3\xa4hdej\xc3\xa4rven Halkj\xc3\xa4rven valuma-alueella on sek\xc3\xa4 laajoja peltoalueita savi- ja turvepohjaisissa painanteissa Halkj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsi- ja pohjoispuolella ett\xc3\xa4 Kolmannen Salpaussel\xc3\xa4n harjualueita Halkj\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4- ja it\xc3\xa4puolella._NEWLINE_Halkj\xc3\xa4rveen laskevan Murrosjoen valuma-alueeseen kuuluu sek\xc3\xa4 savi- ja turvepohjaisia peltoalueita, ett\xc3\xa4 moreeni- ja hiekkamaata. Murrosjoen valumsa-alueen j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ja lampia ovat Mustalammi sek\xc3\xa4 Iso-El\xc3\xa4te, Pikku-El\xc3\xa4te ja Koirlammi. Aiemmin Murrosjokeen on laskenut my\xc3\xb6s Iso-Valkee, jonka lasku-uoma kuitenkin k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin toisaalle 1800-luvulla. _NEWLINE_Halkj\xc3\xa4rveen  laskevan Myllyojan valuma-alue on maaper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaihtelevaa, yl\xc3\xa4osastaan harjumuodostumaa. Myllyojan kautta laskevia j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ja lampia ovat Herakkaanl\xc3\xa4hde, Iso-Herakas, Tasku ja Tytyj\xc3\xa4rvi ja sen valuma-alueeseen on laskettu my\xc3\xb6s Iso-Valkee, jolle 1800-luvulla kaivettiin keinotekoinen lasku-uoma Ison-Herakkaan viereiseen Taskulampeen. _NEWLINE_Halkj\xc3\xa4rven valuma-alueen laskujoettomia harjuj\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 Hyypp\xc3\xa4r\xc3\xa4n harjualueen Natura 2000 -alueella ovat Karate, Salakkaj\xc3\xa4rvi, Saarij\xc3\xa4rvi, Kaitalammi ja V\xc3\xa4\xc3\xa4rij\xc3\xa4rvi. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 muodostavat laskujoettomaan Karatelampeen laskevan j\xc3\xa4rviketjun. Salakkaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Karatelampeen laskee puro, uoma Saarij\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Salakkaj\xc3\xa4rveen muodostuu suppasuon l\xc3\xa4pi kaivetuista ojista, Kaitalampea ja saarij\xc3\xa4rve\xc3\xa4 yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 ojittamaton korpijuotti. Manninsuon m\xc3\xa4ntyr\xc3\xa4meen ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4 laskujoeton V\xc3\xa4\xc3\xa4rij\xc3\xa4rvi laskee korpijuottia my\xc3\xb6ten Ison-Herakkaan suuntaan. _NEWLINE_Halkj\xc3\xa4rven valuma-alueeseen luettuja nykyisess\xc3\xa4 valuma-aluejaossa ovat my\xc3\xb6s laskujoettomat suppalammet Iso-Mulkkulammi ja Pikku-Mulkkulammi.\n_START_SECTION_\nHalkj\xc3\xa4rven alapuolinen valuma-alueen osa\n_START_PARAGRAPH_\nHalkj\xc3\xa4rven alapuolisella Terttil\xc3\xa4njoen valuma-alueen osalla  sijaitsevat Halkj\xc3\xa4rven Kolmannen Salpaussel\xc3\xa4n harjuj\xc3\xa4rvet Iso- ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Pitkusta. Lis\xc3\xa4ksi Halkj\xc3\xa4rven alapuoliseen jokiosuuteen Kaskistossa laskevan Hepo-ojan latvalla, Heposuon laidassa on aiemmin ollut v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen Hepoj\xc3\xa4rvi, joka nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n on suo-ojituksissa h\xc3\xa4vinnyt. _NEWLINE_Muutoin Halkj\xc3\xa4rven alapuolinen osa joen valuma-alueesta on j\xc3\xa4rvet\xc3\xb6n ja p\xc3\xa4\xc3\xa4osin pelloksi raivattujen savikoiden hallitsema.'