b"\n_START_ARTICLE_\nAugustin Louis Cauchy\n_START_PARAGRAPH_\nAugustin Louis Cauchy (21. elokuuta 1789 \xe2\x80\x93 23. toukokuuta 1857) oli ranskalainen matemaatikko, joka antoi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 t\xc3\xa4sm\xc3\xa4llisi\xc3\xa4 todistuksia analyysin tuloksille ollen siten er\xc3\xa4s analyysin pioneereista. H\xc3\xa4n keksi my\xc3\xb6s useita uusia funktioteorian tuloksia ja alkoi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tutkia permutaatioryhmi\xc3\xa4. Lahjakkaana matemaatikkona Cauchy sovelsi uusia tuloksiaan menestyksell\xc3\xa4 matemaattisiin ongelmiin. H\xc3\xa4nen kirjoituksensa k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaikkia tuon ajan matematiikan ja matemaattisen fysiikan osa-alueita.\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6historia\n_START_PARAGRAPH_\nOltuaan ensin is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Louis Fran\xc3\xa7ois Cauchyn (1760\xe2\x80\x931848) pieness\xc3\xa4 ty\xc3\xb6pajassa ja saatuaan sittemmin Lagrangen ja Laplacen yst\xc3\xa4vikseen, Cauchy kirjautui sis\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\x89cole Centrale du Panth\xc3\xa9oniin vuonna 1802. H\xc3\xa4n jatkoi sielt\xc3\xa4 \xc3\x89cole Polytechniquehin vuonna 1805 ja edelleen \xc3\x89cole Nationale des Ponts et Chauss\xc3\xa9essiin 1807. P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n insin\xc3\xb6\xc3\xb6riksi h\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti Pariisin ja muutti Cherbourgiin vuonna 1810, mutta palasi Pariisiin vuonna 1813 terveytens\xc3\xa4 takia, miss\xc3\xa4 Lagrange ja Laplace saivat puhuttua Cauchyn j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n insin\xc3\xb6\xc3\xb6rin ty\xc3\xb6t ja omistautumaan matemaatikoksi. H\xc3\xa4n sai paikan \xc3\x89cole Polytechniquesta josta h\xc3\xa4n tosin luopui vuonna 1830 Louis-Philippen tielt\xc3\xa4. Cauchy oleskeli Fribourghissa, Sveitsiss\xc3\xa4, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n sai vastaperustetun matemaattisen fysiikan viran Torinon yliopistossa. _NEWLINE_Vuonna 1833 Ranskan syrj\xc3\xa4ytetty kuningas Kaarle X kutsui Cauchyn lapsenlapsensa opettajaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sopimus mahdollisti Cauchyn matkustella ja sit\xc3\xa4 kautta vapautua syytteist\xc3\xa4 ja saada suotuisa vaikutelma itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonka h\xc3\xa4nen tutkimuksensa olivat aiheuttaneet. Charles ylensi Cauchyn paroniksi korvaukseksi opettamisesta. Palattuaan Pariisiin vuonna 1838 Cauchy kielt\xc3\xa4ytyi tarjotusta virasta Coll\xc3\xa8ge de Francessa, mutta vuonna 1848 h\xc3\xa4n ryhtyi uudelleen virkaansa \xc3\x89cole Polytechniquessa ja kun virka oli perustettu uudelleen coup d\xe2\x80\x99\xc3\xa9tat:n j\xc3\xa4lkeen, Cauchy ja Fran\xc3\xa7ois Arago oli vapautettu vuosimaksuistaan._NEWLINE_Cauchyll\xc3\xa4 oli kaksi velje\xc3\xa4: Alexandre Laurent Cauchy (1792\xe2\x80\x931857), josta tuli valitusoikeuden presidentti vuonna 1847 ja kassalaation tuomari sek\xc3\xa4 Eug\xc3\xa8ne Fran\xc3\xa7ois Cauchy (1802\xe2\x80\x931877), tiedottaja joka julkaisi my\xc3\xb6s muutamia matemaattisia papereita.\n_START_SECTION_\nUra matemaatikkona\n_START_PARAGRAPH_\nCauchyn nerokkuutta kuvastaa h\xc3\xa4nen vuonna 1805 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 yksinkertainen ratkaisu Apolloniuksen ongelmaan, jossa pyydet\xc3\xa4\xc3\xa4n  konstruoimaan kolmea annettua ympyr\xc3\xa4\xc3\xa4 sivuava ympyr\xc3\xa4. H\xc3\xa4n yleisti my\xc3\xb6s Eulerin monitahokkaita koskevan lauseen vuonna 1811 sek\xc3\xa4 keksi elegantteja ratkaisuja useisiin muihin ongelmiin. Muistelmissaan h\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 keksint\xc3\xb6n\xc3\xa4\xc3\xa4n aallon levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 koskevaa tulosta, joka saavutti Grand Prix of the Institut -palkinnon vuonna 1816. H\xc3\xa4nen suurimmat ty\xc3\xb6panoksensa matemaattisiin tieteisiin kiteytyv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen keksimiins\xc3\xa4 uusiin matemaattisiin menetelmiin. _NEWLINE_Cauchyn suurimmat tieteelliset tuotokset ovat: Cours d\xe2\x80\x99analyse de l'\xc3\x89cole Polytechnique (1821); Le Calcul infinit\xc3\xa9simal (1823); Le\xc3\xa7ons sur les applications de calcul infinit\xc3\xa9simal; La g\xc3\xa9om\xc3\xa9trie (1826\xe2\x80\x931828); sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Courses of mechanics (\xc3\x89cole Polytechnique), Higher algebra (Facult\xc3\xa9 des Sciences), ja Mathematical physics (Coll\xc3\xa8ge de France). _NEWLINE_H\xc3\xa4nen tutkielmiensa (yhteens\xc3\xa4 789 kappaletta) aiheet k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t sarjaoppia (miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kehitti suppenemisen k\xc3\xa4sitteen), lukuteoriaa, kompleksianalyysi\xc3\xa4, differentiaaliyht\xc3\xa4l\xc3\xb6it\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 determinantteja. H\xc3\xa4n tarkensi analyysin perusteita antaen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4n funktion jatkuvuudelle ja todisti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Taylorin kaavan virheett\xc3\xb6m\xc3\xa4sti kehitetty\xc3\xa4\xc3\xa4n virhetermille tutun kaavan. Mekaniikassa h\xc3\xa4n teki useita tutkimuksia soveltamalla jatkuvuuden m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\xc3\xa4 liikkuvan materian yht\xc3\xa4l\xc3\xb6ihin. Optiikassa h\xc3\xa4n keksi aaltoteorian, ja h\xc3\xa4nen nimens\xc3\xa4 on liitetty my\xc3\xb6s hajoamislakiin. Elastisuudessa h\xc3\xa4n pani alulle kappaleiden j\xc3\xa4nnitykseen liittyv\xc3\xa4n tutkimussuuntauksen ja h\xc3\xa4nen tuloksensa t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 osa-alueella ovat l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 arvokkaat kuin Simon Poissonin._NEWLINE_H\xc3\xa4nen kootut teoksensa, \xc5\x92uvres compl\xc3\xa8tes d\xe2\x80\x99Augustin Cauchy, on julkaistu 27:ss\xc3\xa4 osassa."