b'\n_START_ARTICLE_\nSveebien kuningaskunta\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nRooman valtakunnan aikainen Pyreneiden niemimaa s\xc3\xa4ilyi vuosisatojen ajan ilman ulkopuolisia uhkia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 muuttui sveebien, vandaalien ja alaanien muodostaman l\xc3\xb6yh\xc3\xa4n heimojen liittouman ylitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 Pyreneet Galliasta vuonna 409 jaa. Ei ole t\xc3\xa4ysin selv\xc3\xa4\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti seurasi. Tapahtumia vuosien 409 ja 411 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelevi\xc3\xa4 yksityiskohtaisia historiallisia l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 ei ole s\xc3\xa4ilynyt nykyp\xc3\xa4iviin. Sveebit ja vandaalit olivat germaaniheimoja, kun taas alaanit olivat taustaltaan iranilaisia. Kaikkiaan maahantunkeutujia on arvioitu olleen noin 200\xc2\xa0000 ja heist\xc3\xa4 noin 30\xc2\xa0000 sveebej\xc3\xa4. Rooman valtakunnan vallan romahtaessa nopeasti l\xc3\xa4hes ilman vastarintaa valloittajat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t jakaa alueet Pyreneiden niemimaalla kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Alaanit saivat Lusitanian ja Carthaginensisin provinssit hasdingi-vandaalien ja sveebien jakaessa Gallaecian provinssin. Baetica p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi silingi-vandaaleille ja Roomalaisvalta s\xc3\xa4ilyi vain Tarraconensisissa._NEWLINE_Sveebit perustivat p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinsa l\xc3\xa4helle Bragaa Gallaecian etel\xc3\xa4osaan ja heid\xc3\xa4n hallitsijansa alkoivat pian levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 valtaansa niemimaan muihin osiin. Sveebien kuningas Hermerik (409?\xe2\x80\x9338) aloitti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kehityksen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hasdingi-vandaaleja vastaan ja h\xc3\xa4nen seuraajansa Rekhila (438\xe2\x80\x9348) johti joukkonsa Lusitaniaan ja Baeticaan. M\xc3\xa9rida vallattiin vuonna 439 ja Hispalis (nyk. Sevilla) vuonna 441. Rekhilan seuraaja Rekhiarius (448\xe2\x80\x9356) teki rauhan Tarraconensisin roomalaisten kanssa Rekhilan kuoleman j\xc3\xa4lkeen, jolloin sveebit hallitsivat ilmeisesti koko Gallaecian, Lusitanian ja Baetican aluetta. Rauha roomalaisten kanssa kesti vain muutaman vuoden, jolloin Rekhiarius johti sotaretke\xc3\xa4 roomalaisten alueelle palaten lopulta omille seuduilleen mukanaan joukoittain vankeja._NEWLINE_Sveebit uhkasivat nyt koko niemimaata, jonka menetys n\xc3\xa4ytti roomalaisista mahdolliselta. Sveebien menestyst\xc3\xa4 on hankala selitt\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 aikakaudesta kertovat historialliset l\xc3\xa4hteet ovat puutteellisia. Roomalaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t sotilaspulasta, mik\xc3\xa4 teki sveebien vastaisista sotaretkist\xc3\xa4 mahdottomia ja roomalaiset olivat yh\xc3\xa4 riippuvaisempia visigoottien foederatus-joukoista. Visigootit olivat puolestaan kuninkaansa Wallian (416\xe2\x80\x9319) johdolla hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneet niemimaalle ja tuhonneet vandaalit ja alaanit, j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en sveebit ilman kilpailijoita visigoottien itse palatessa Galliaan vuonna 418. Alaanien ja vandaalien rippeet liittyiv\xc3\xa4t mahdollisesti sveebeihin. Visigootit olivat liittoutuneet Rooman kanssa ja sveebit ajautuivat heit\xc3\xa4 vastaan Rekhiariuksen hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4 Tarraconensisiin. Visigoottien kuningas Teoderik II johti joukkonsa Rooman keisarin nimiss\xc3\xa4 Pyreneiden niemimaalle ja vuonna 456 h\xc3\xa4n kukisti sveebit Campus Paramus -nimisess\xc3\xa4 paikassa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Astorgaa. Braga ry\xc3\xb6stettiin ja Rekhiarius teloitettiin, mik\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti sveebien ensimm\xc3\xa4isen dynastian._NEWLINE_Rekhiariuksen teloituksen j\xc3\xa4lkeen visigootit vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t. Sveebit olivat menett\xc3\xa4neet hallintansa suurimmalla osalla entisist\xc3\xa4 alueistaan, mutta heid\xc3\xa4n kuningaskuntansa s\xc3\xa4ilyi Gallaeciassa. Useat eri henkil\xc3\xb6t taistelivat visigooteille k\xc3\xa4rsityn tappion j\xc3\xa4lkeen kuninkuudesta. Yksi heist\xc3\xa4 oli Rekhimund (459-61), joka oli mahdollisesti aiemman dynastian j\xc3\xa4sen. Ajalta tunnetaan my\xc3\xb6s nelj\xc3\xa4 muuta kruununtavoittelijaa, Maldras (456-60), Framanto (457-8), Frumarius (460-5) ja Remismund (464-?), joista j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen yhdisti lopulta sveebit j\xc3\xa4lleen yhden vallan alle. Sveebit alkoivat pian tehd\xc3\xa4 uusia sotaretki\xc3\xa4 Lusitaniaan ja esimerkiksi Olisipo vallattiin kahteen otteeseen. Vuoteen 500 menness\xc3\xa4 sveebit hallitsivat suurinta osaa Gallaeciasta ja Lustianian koillisosia. 500-luvun historia tunnetaan erityisen huonosti, mutta sveebien kuningaskunta s\xc3\xa4ilyi visigoottien alati kasvavasta uhasta huolimatta vuosisadan lopulle saakka. Vuonna 585 syttyi perimmyyskiista, johon visigoottien kuningas Leovigild sekaantui. Sveebien viimeinen kuningas Audeka syrj\xc3\xa4ytettiin ja Leovigild liitti sveebien kuningaskunnan visigoottien kuningaskuntaan.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nSveebien kuningaskunnan hallinnosta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Etenkin verojen keruussa noudatettiin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Rooman valtakunnan aikaisia hallinnollisia rakenteita. Kuninkuus oli tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti perinn\xc3\xb6llinen ja kruunu siirtyi is\xc3\xa4lt\xc3\xa4 pojalle. Kuninkailla oli hovi, rahasto, arkisto ja he l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t omia kolikoitaan. Jos lakeja tai hallintoon liittyvi\xc3\xa4 asiakirjoja kirjoitettiin yl\xc3\xb6s, niit\xc3\xa4 ei ole s\xc3\xa4ilynyt nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Hydatius mainitsee Bragan vuonna 456 valloittaneiden areiolaisten visigoottien tuhonneen kaupungin katolilaiset kirkot. Sveebit itse k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t kuningaskuntansa olemassaolon aikana areiolaisuudesta katolilaisuuteen, mutta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen yksityiskohtia ei tunneta. K\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen on kuitenkin t\xc3\xa4ytynyt tapahtua ennen katolilaisten piispojen kokousta sveebien p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Bragassa vuonna 561.'