b'\n_START_ARTICLE_\nLauttasaaren kartano\n_START_PARAGRAPH_\nLauttasaaren kartano on Helsingin Lauttasaaressa sijaitseva rakennus, jonka omistaa Koneen S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6. Se sijaitsee osoitteessa Otavatie 10, noin 200 metri\xc3\xa4 Lauttasaaren metroasemalta. Kartanon p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus on valmistunut vuonna 1837, ja se edustaa empiretyyli\xc3\xa4. Rakennus ja sen tontti on suojeltu asemakaavalla vuonna 1978. Kartanoon kuuluva Punainen huvila on Lauttasaaren vanhin pystyss\xc3\xa4 oleva rakennus, ja se on rakennettu vuosina 1791\xe2\x80\x931793. P\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen ja Punaisen huvilan sanotaan muodostavan arvokkaan kulttuurihistoriallisen kokonaisuuden.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKartanon maat koostuivat aikaisemmista Heikaksen ja Bertaksen tiloista, jotka lahjoitettiin 1624 kuninkaankartanona ratsumestari Gert Skyttelle palkkioksi Preussin sodassa tehdyst\xc3\xa4 palveluksesta._NEWLINE_Vuonna 1650 kuningatar Kristiina peruutti lahjoituksen ja luovutti Lauttasaaren Helsingin kaupungille, mutta my\xc3\xb6hemmin saari viel\xc3\xa4 palautettiin kruunulle mutta j\xc3\xa4tettiin sittemmin kruununluontoisena Helsingin kaupungille maistraatin palkkiotiloiksi. Vuosisadan lopulla alue p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi yksityisomistukseen._NEWLINE_1700- ja 1800-luvun vaihteessa Lauttasaaren omisti Weurlanderin maanviljelij\xc3\xa4- ja kauppiassuku, jonka j\xc3\xa4sen M\xc3\xa5rten Weurlander m\xc3\xb6i Lauttasaaren tilan vuonna 1836 Claes Wilhelm Gyld\xc3\xa9nille. Seuraavana vuonna Gyld\xc3\xa9n aloitti kartanon rakentamisen._NEWLINE_Kartano vaihtoi omistajaa jo vuonna 1841, kun sen osti Nils Siljander. Seuraavan kerran omistaja vaihtui 11.8.1871, jolloin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4issyntyinen kauppias Ivan Wavulin osti kartanon 60 000 markalla ja asettui perheineen sinne asumaan. Joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan Wavulin olisi tehnyt kaupat jo vuonna 1853._NEWLINE_Wavulinien aikana Lauttasaareen, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa sen rannoille alettiin rakentaa p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkilaisten s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isten huviloita. Ensimm\xc3\xa4inen tontti myytiin t\xc3\xa4h\xc3\xa4n tarkoitukseen vuonna 1873, mutta varsinaisesti palstoitus k\xc3\xa4ynnistyi v. 1895 Vilhem Wavulinin ollessa kartanon omistajana, jolloin palstoja sek\xc3\xa4 vuokrattiin ett\xc3\xa4 myytiin. Vilhem Wavulin oli kouluttautunut agronomiksi, ja h\xc3\xa4n paneutui maanviljelyksen kehitt\xc3\xa4miseen. Pellot ja puutarha kunnostettiin ja etel\xc3\xa4\xc3\xa4n johtavan tien ymp\xc3\xa4rille nousi talousrakennuksia._NEWLINE_Julius Tallberg osti Wavulinilta vuonna 1905 Kotkavuoren pohjoisrinteell\xc3\xa4 sijainneet Hj\xc3\xb6rdishemin ja S\xc3\xa4tran palstat. Vanha palstajako on osin viel\xc3\xa4kin n\xc3\xa4kyviss\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 vuokrasopimukset ulottuivat 1940-luvulle asti._NEWLINE_Vuonna 1911 Julius Tallberg osti lopulta koko kartanon ja sen j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olleet maat eli puoli Lauttasaarta edulliseen hintaan, koska kaupunki ei ollut niist\xc3\xa4 kiinnostunut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kartanossa toimi ravintola ainakin vuonna 1920.\n_START_SECTION_\nKartanon my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1946 Julius Tallbergin mini\xc3\xa4 Clara Tallberg myi kartanon rakennuksen Allergiatutkimuss\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6lle. Vuonna 1954 kartano muutettiin sairaalaksi, jossa korjattiin esimerkiksi huuli- ja kitalakihalkioita. Vuonna 1978 Punainen Risti yritti myyd\xc3\xa4 kartanon, jotta tilalle olisi rakennettu asuinrakennuksia, mutta paikalliset asukkaat puuttuivat peliin sill\xc3\xa4 seurauksella, ett\xc3\xa4 seuraavana vuonna Helsingin kaupunki osti kartanon. Vuonna 1980 kartanosta tuli muistisairaiden vanhusten hoitokoti, mutta 2010-luvun alkuvuodet se oli tyhjill\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Helsingin kaupunki pani kartanon ja punaisen huvilan myyntiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2015 ja sai useita tarjouksia. Tarjokkaista ei valittu pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeimman tarjouksen perusteella._NEWLINE_Tarjouskilpailun voitti Koneen S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6, joka aloitti kartanoalueen kunnostamisen. Perusteellisessa kunnostusprojektissa muun muassa purettin ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isi\xc3\xa4 v\xc3\xa4liseini\xc3\xa4 ajalta, jolloin kartano oli toiminut sairaalana ja vanhainkotina. Vintille tehtiin nykyaikaisia ty\xc3\xb6tiloja, ja kartanon pintoihin palautettiin joitakin koristemaalauksia ja joitakin puupintoja kunnostettiin. Pihalle tuli Lahopuutarha-niminen taideteos, joka on rakennettu p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kartanon pihalta kaadettujen puiden puusta. Vesi virtaa sen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, ja noin 25 vuodessa teoksen tulisi lahota sellaiseksi, kuin mit\xc3\xa4 sen laatineet taiteilijat Janne Nabb ja Maria Teeri ovat visioineet._NEWLINE_Kunnostus valmistui toukokuussa 2018, jolloin s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 muutti kartanoon. Kartanon puutarha ennallistetaan puutarha-arkkitehti Bengt Schalinin suunnitelman mukaan 1920-luvun asuun. Kartanon on tarkoitus toimia tieteen ja taiteen kohtaamispaikkana sek\xc3\xa4 erilaisten tapahtumien j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4mispaikana.'