b'\n_START_ARTICLE_\nPaavit 1800-luvulta nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_SECTION_\nPaavinvallan kehitys\n_START_PARAGRAPH_\n1800-luvun j\xc3\xa4lkeen paavien valta on muuttunut huomattavasti, ja se on muuttunut aina hengellisemp\xc3\xa4\xc3\xa4n suuntaan. Pius VI:n menetetty\xc3\xa4 Kirkkovaltion Napoleonille, k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi paavien maallinen valta laskuun. 1800-luvulla Kirkkovaltio pysyi pystyss\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 joidenkin Euroopan valtioiden antaman sotilaallisen tuen turvin, eik\xc3\xa4 paavinistuin t\xc3\xa4ten ollut lainkaan puolueeton hengellinen tekij\xc3\xa4 maailmanpolitiikassa. _NEWLINE_Tilanne muuttui suuresti, kun Kirkkovaltio liitettiin sotilaallisesti juuri yhdistyneeseen Italiaan. Tapaus aiheutti Vatikaanin vankeuden eli riidan paavin ja Italian valtion v\xc3\xa4lille, mutta samalla se vapautti paavin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n sidoksista Kirkkovaltioon. Paavi ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4mies, eik\xc3\xa4 paavi t\xc3\xa4ten ollut my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n niin riippuvainen maallisesta politiikasta kuin ennen. Kirkkovaltion liitt\xc3\xa4minen Italiaan oli eritt\xc3\xa4in t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 tapahtuma paavinvallan kehityksen kannalta. _NEWLINE_Teollistuminen taas teki paavista maailmanlaajuisesti tunnetun. Teollistumisen kautta kehittyneet rautatiet ja muiden kulkuyhteyksien ja -v\xc3\xa4lineiden kehittyminen helpottivat matkantekoa eri maanosien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ja mahdollistivat Vatikaanin ensimm\xc3\xa4isen kirkolliskokouksen kaltaisten maailmanlaajuisten kokousten j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4minen. Samalla junayhteyksien kautta hartaat katolilaiset saattoivat matkustaa Vatikaanin alueelle ja tehd\xc3\xa4 sinne pyhiinvaellusmatkoja. _NEWLINE_Vuonna 1929 solmitut Lateraanisopimukset p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t Vatikaanin vankeuden ja riidan Italian valtion kanssa. Samalla paavista tuli j\xc3\xa4lleen valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4mies. Paavi ei kuitenkaan ollut yht\xc3\xa4 riippuvainen ulkovaltojen tuesta kuin Kirkkovaltion aikaan. 1900-luvulla paavinistuin pysyikin useimmiten virallisesti puolueettomana eri valtioiden kiistojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. _NEWLINE_2000-luvulle tultaessa paaviudesta kehittyi yh\xc3\xa4 hengellisempi instituutio ja nykyaikana se nauttiikin laajaa arvostusta ja kannatusta eri puolilla maailmaa. Nykyaikana paavi onkin t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 moraalivaikuttaja ja h\xc3\xa4nen mielipiteit\xc3\xa4\xc3\xa4n kuunnellaan laajalti.\n_START_SECTION_\nVanhoillisuudessaan taantumukselliset paavit Leo XII ja Gregorius XVI\n_START_PARAGRAPH_\nWienin kongressin j\xc3\xa4lkeen Euroopan hallitsijat solmivat ns. Pyh\xc3\xa4n allianssin ja lupasivat hallita alamaisiaan is\xc3\xa4llisesti ja kristinusko mieless\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tiesi valtion ja kirkon l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 liittoa ja pian papit kehottivatkin kansalaisia kuuliaisuuteen laillista esivaltaa kohtaan sek\xc3\xa4 samalla antoivat siunauksensa sananvapauden ja muutenkin demokratian rajoittamiselle. Kirkkovaltio ei liittynyt t\xc3\xa4h\xc3\xa4n Pyh\xc3\xa4\xc3\xa4n allianssiin, vaikkakin sen politiikassa kirkko ja valtio olivat erottamattomat. Kirkkovaltiosta oli kuitenkin alkanut muodostua taakka paaville, heit\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 kunnioitettu suurina hengellisin\xc3\xa4 johtajina vaan ruhtinaspiispoina, kuninkaiden ja piispojen sekoituksina. _NEWLINE_Pius VII:n kuoltua kardinaalikollegio halusi valita entist\xc3\xa4 uskonnollisemman paavin diplomaattisena pidetyn Pius VII:n seuraajaksi. Uusi paavi Leo XII oli hyvin hurskas mies, mutta my\xc3\xb6s taantumuksellinen ja vailla kunnollista suhteellisuudentajua. H\xc3\xa4nen tekoihinsa kuuluu muun muassa Kirkkovaltion pappishallinnon palauttaminen, isorokkorokotusten lopettaminen sek\xc3\xa4 Rooman juutalaisten sulkeminen ghettoon._NEWLINE_Uudistusmielisimm\xc3\xa4t toivoivat vuonna 1829 kuolleen Leo XII:n seuraajan jatkavan Pius VII:n uudistuksia. Francesco Castiglione, joka otti paavinnimekseen Pius VIII halusi jatkaa Pius VII:n linjalla, mutta h\xc3\xa4n oli jo sairas ja kuoli puolentoista vuoden kuluttua paaviksi tultuaan. Pius VIII:n ollessa paavina 1830 Kirkkovaltion pohjoisosissa syntyi levottomuuksia, joiden taltuttamiseen paavin oli pyydett\xc3\xa4v\xc3\xa4 It\xc3\xa4vallan apua. _NEWLINE_Gregorius XVI:n noustessa paavinistuimelle, Kirkkovaltio pysyi pystyss\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 It\xc3\xa4vallan sotilaallisen tuen avulla. Uusi paavi perui edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 yritykset uudistaa Kirkkovaltion hallintoa. Paavi oli uudistushaluton ja vanhan j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n puolella, h\xc3\xa4nen aikanaan Kirkkovaltiota pidettiinkin Turkin ohella Euroopan takapajulana. Munkkina ennen paaviksi tuloaan toiminut Gregorius XVI oli syv\xc3\xa4sti modernia maailmaa vastaan. H\xc3\xa4n edusti viel\xc3\xa4 vanhaa aatesuuntausta, jonka mukaan paavi oli erehtym\xc3\xa4t\xc3\xb6n ja kaikkien hallitsija. Maailma oli kuitenkin muuttunut ja paavi oli menett\xc3\xa4nyt valtansa. Uudistuksia vihaava Gregorius XVI kuoli 1. kes\xc3\xa4kuuta 1846, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 silloin surtu edes Rooman kaupungissa.'