b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xb6rts\xc3\xb6\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nYksivuotinen h\xc3\xb6rts\xc3\xb6 kasvaa 30\xe2\x80\x9380 cm korkeaksi. Kasvin varsi on pysty, t\xc3\xa4htikarvainen ja etenkin yl\xc3\xa4osasta haarova. Kukalliset haarat ovat pitk\xc3\xa4lti lehdett\xc3\xb6mi\xc3\xa4, latvaosasta pienilehtisi\xc3\xa4. Kierteisesti olevat lehdet ovat lyhytruotisia ja 4\xe2\x80\x9310 cm pitki\xc3\xa4. Lehtilapa on kapeanpuikea, ehytlaitainen tai joskus alimmissa lehdiss\xc3\xa4 hampainen, p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 vihre\xc3\xa4 ja kalju sek\xc3\xa4 alta ruskehtava ja t\xc3\xa4htikarvainen. Kukinnot ovat lyhyit\xc3\xa4 t\xc3\xa4hki\xc3\xa4. Kukat ovat yksineuvoisia ja lehtihankaisia. Kukan keh\xc3\xa4 on kolme- tai harvoin neli- tai viisilehtinen. Hedekukat ovat t\xc3\xa4hk\xc3\xa4n\xc3\xa4 varren latvassa ja haarojen p\xc3\xa4iss\xc3\xa4 olevien emikukkat\xc3\xa4hkien k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4. Heteit\xc3\xa4 on 3\xe2\x80\x935 kappaletta. Suomessa h\xc3\xb6rts\xc3\xb6 kukkii elo-syyskuussa. Hedelm\xc3\xa4 on ruskea p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4, joka sijaitsee kahden tyvest\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteenkasvaneen siiven v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Suomessa p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t tavallisesti ehdi kehittym\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nAlun perin h\xc3\xb6rts\xc3\xb6 on kotoisin Aasiasta, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja Kaakkois-Euroopasta. Suomessa h\xc3\xb6rts\xc3\xb6 on harvinainen uustulokas, jota on tavatta Etel\xc3\xa4- ja Kaakkois-Suomessa, Pohjanlahden rannikkokaupungeissa sek\xc3\xa4 Koillis-Lapissa.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa h\xc3\xb6rts\xc3\xb6 on tulokaslaji, jota on tavattu myllyill\xc3\xa4, kaatopaikoilla ja tienvarsilla.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6rts\xc3\xb6 sopii my\xc3\xb6s ihmisravinnoksi.'