b'\n_START_ARTICLE_\nSarkajako\n_START_PARAGRAPH_\nSarkajako eli aurinko- ja ilmansuuntajako on maank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, joka oli vallalla laajalti Euroopassa keskiajalta alkaen. L\xc3\xa4nsi-Euroopassa se kesti 1700-luvulle asti, Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sarkajako pysyi voimassa monin paikoin 1930-luvun alkuun asti. Suomessa sarkajakoa sovellettiin vain maan etel\xc3\xa4osan tiheimmin asutuilla viljelysalueilla Varsinais-Suomesta Karjalan Kannakselle. Muut alueet ja syrj\xc3\xa4seudut olivat lohkojaon piiriss\xc3\xa4._NEWLINE_Sarkajaon perustana oli maan yhteisomistus. Kyl\xc3\xa4yhteis\xc3\xb6 omisti maan, ja yksitt\xc3\xa4inen talo (tila) omisti ainakin muodollisesti vain osuuden kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 eli jakokunnasta. Kullekin talolle jaettiin kyl\xc3\xa4n kaikista pelto- ja niittylohkoista kapeita sarkoja vuorotellen, jotta taattiin eri laatuisten viljelysmaiden tasapuolinen jakaminen. Yksitt\xc3\xa4isen talon sarkojen leveys tai lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 riippui siit\xc3\xa4, kuinka suuri osuus eli manttaali (Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 miehenmaa) talolla oli koko kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4._NEWLINE_Suomessa 1300-luvulta alkaen voimassa olleen Ruotsin maanlain mukaan olisi my\xc3\xb6s kyl\xc3\xa4tontti sek\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n mets\xc3\xa4maa ja vesialueet pit\xc3\xa4nyt jakaa samalla tavalla, mutta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sarkajako Suomessa rajoittui peltoihin ja niittyihin. Sarkajakoiselle kyl\xc3\xa4lle oli ominaista tiivis yhteis\xc3\xb6llisyys, mik\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyi my\xc3\xb6s tiuhaan rakennettuina kylin\xc3\xa4. Sarkajaon etuja olivat mm. aitaamisen minimointi, mahdollisuus uusia jako kyl\xc3\xa4n omistussuhteiden muuttuessa sek\xc3\xa4 tasapuolisuus - jokainen sai kaikenlaista maata. Tasapuolisuus koski kuitenkin vain em\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n talollisia, uusiskylien talonpojilla ei ollut samoja oikeuksia jakokunnan maihin tai metsiin._NEWLINE_Ylemmiss\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4dyiss\xc3\xa4 sarkajakoa alettiin valistusajalla eli 1700-luvulla pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kehityksen jarruna, sill\xc3\xa4 sarkajako ei juuri kannustanut yksitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tilaa uudisraivaukseen eik\xc3\xa4 juuri mahdollistanut uusien vuoroviljelymenetelmien ja viljelykasvien kokeilua. Kokeiluja halusivat erityisesti kaupunkilaiset maanomistajat, jotka olivat s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskunnan purkautuessa alkaneet ostaa kylist\xc3\xa4 maata sijoitusmieless\xc3\xa4. Talonpojat taas eiv\xc3\xa4t halunneet ottaa turhia riskej\xc3\xa4 ja pysytteliv\xc3\xa4t mieluummin varmoiksi koetuissa menetelmiss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ristiriita k\xc3\xa4ynnisti maanjaon uudistuksen._NEWLINE_Kaikista ep\xc3\xa4kohdista huolimatta talonpojat vastustivat sitke\xc3\xa4sti sarkojen yhdist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 suuremmiksi lohkoiksi eli niin sanottua isojakoa, mik\xc3\xa4 johtui piintyneiden tapojen lis\xc3\xa4ksi siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 he pelk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t jyvityksess\xc3\xa4 saavansa huonoa maata, jonka tuotto olisi alhainen. Vuonna 1757 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin laki, jonka mukaan isojako oli toimitettava, jos yksikin talollinen sit\xc3\xa4 vaati._NEWLINE_Kustaa III:n aikana (1771\xe2\x80\x931792), jolloin uudistusta pyrittiin kiirehtim\xc3\xa4\xc3\xa4n, sallittiin maata annettavan 10 eri lohkoa kullekin talolle. Kustaa s\xc3\xa4\xc3\xa4ti my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 kun talot olivat saaneet noin 300\xe2\x80\x93600 hehtaaria maata manttaalia eli veroyksikk\xc3\xb6\xc3\xa4 kohden, oli j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6smaa luovutettava kruunulle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 maan pakko-otto her\xc3\xa4tti suurta tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4 aateliston keskuudessa, jonka seurauksena Kustaa vapautti t\xc3\xa4st\xc3\xa4 uudistuksesta s\xc3\xa4terit ja r\xc3\xa4lssitilat._NEWLINE_Isojaossa sarkajakoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 purettiin ja kukin tila sai omat pelto- ja niittylohkonsa, samalla jaettiin my\xc3\xb6s mets\xc3\xa4t ja rannat. Vesialueet ja tulevat vesij\xc3\xa4t\xc3\xb6t j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t jakokuntien omistukseen. Isonjaon huonoina puolina sarkajakoon verrattuna voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4rakenteen hajottamista ja kyl\xc3\xa4kunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6svallan mit\xc3\xa4t\xc3\xb6imist\xc3\xa4. Isoonjakoon liittyv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s osittain tilusten pirstoutuminen perinn\xc3\xb6njaoissa ja nyttemmin omistuksen hajaantuminen maaltamuuton my\xc3\xb6t\xc3\xa4.'