b'\n_START_ARTICLE_\nAggressio\n_START_PARAGRAPH_\nAggressio on toisiin yksil\xc3\xb6ihin tai ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n kohdistuvaa tahallista, vahingoittavaa tai h\xc3\xa4iritsev\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4. Siihen liittyv\xc3\xa4 persoonallisuuden piirre on aggressiivisuus._NEWLINE_Aggression muotoja ovat fyysinen aggressio ja verbaalinen aggressio, jotka voidaan viel\xc3\xa4 jakaa suoraan ja ep\xc3\xa4suoraan. Aggressiota voi motivoida vihan tunne ja teon antama nautinto, mutta motivaationa voi toimia my\xc3\xb6s jonkinlainen palkinto. Yleinen ja usein hyv\xc3\xa4ksytty aggression muoto on puolustava aggressio._NEWLINE_Aggressio syntyy usein ulkoisesta \xc3\xa4rsykkeest\xc3\xa4. Aggression takana on monenlaisia taustatekij\xc3\xb6it\xc3\xa4, kuten tilanne-, persoonallisuus-, ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6- ja biologisia tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Aggression muodot vaihtelevat i\xc3\xa4n ja sukupuolen mukaan. Aggressiivisuudella on monenlaisia haitallisia seurauksia yksil\xc3\xb6lle itselleen._NEWLINE_Aggressiosta on esitetty monia erilaisia teorioita, joissa on korostettu joko ihmisluonteen osuutta tai ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuotoja\n_START_PARAGRAPH_\nAggressio voi olla fyysist\xc3\xa4 tai verbaalista, suoraa tai ep\xc3\xa4suoraa. Suoraa fyysist\xc3\xa4 aggressiota ovat taistelu tai siihen valmistuminen. Ep\xc3\xa4suoraa fyysist\xc3\xa4 aggressiota ovat omaisuuden tuhoaminen tai l\xc3\xa4heisten uhkaaminen. Suoraa verbaalista aggressiota ovat kiroilu, kritisoiminen tai taistelulla uhkaaminen. Ep\xc3\xa4suoraa verbaalista aggressiota ovat juoruilu ja kirist\xc3\xa4minen. Kielellist\xc3\xa4 aggressiota ovat sanojen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s ik\xc3\xa4v\xc3\xa4t kasvonilmeet tai ik\xc3\xa4v\xc3\xa4 kehonkieli, kuten sopimattomat k\xc3\xa4simerkit._NEWLINE_Aggressiivinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen voidaan jakaa vihaiseen (emotionaaliseen) tai v\xc3\xa4lineelliseen. Vihaisen aggression \xc3\xa4rsykkeen\xc3\xa4 toimivat loukkaukset, turhautumiset ja \xc3\xa4rsytykset. Henkil\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viri\xc3\xa4\xc3\xa4 vihan tunne, ja aggression palkkiona toimii uhrin kipu ja ep\xc3\xa4miellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 olo. Henkil\xc3\xb6 raivostuu jonkin tapahtuman seurauksena ja toimii t\xc3\xa4ysin impulsiivisesti ja spontaanisti. Taustalla saattaa olla tarve ojentaa tai kasvattaa uhria. Esimerkkej\xc3\xa4 vihaisesta aggressiosta ovat pikaistuksissa tehdyt v\xc3\xa4kivaltateot ja lapsiin kohdistuva v\xc3\xa4kivalta._NEWLINE_V\xc3\xa4lineellisen aggression \xc3\xa4rsykkein\xc3\xa4 toimivat tavanomaiset yllykkeet ja kilpailutilanteet. Tilanne ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 her\xc3\xa4t\xc3\xa4 tunnetilaa. Aggression palkintona toimii saavutettu voitto, palkinto tai hallitseva, johtava asema._NEWLINE_Reaktiivinen (puolustava) aggressio on impulsiivista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4, jossa yksil\xc3\xb6 reagoi vihamielisesti uhkaan tai provokaatioon. Turhauttavassa tilanteessa aktivoituu autonominen hermosto, ja yksil\xc3\xb6 r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4. Monien ihmisten aggressiivisuus rajoittuu t\xc3\xa4h\xc3\xa4n reaktiiviseen aggressiivisuuteen, ja sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin usein hyv\xc3\xa4ksytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4, kunhan se ei ole ylimitoitettua. Proaktiivinen (hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4) aggressio on k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 ilke\xc3\xa4sti toista kohtaan ilman v\xc3\xa4h\xc3\xa4isint\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n provokaatiota. Se voi olla v\xc3\xa4lineellist\xc3\xa4 tai vihamielist\xc3\xa4. Proaktiivinen aggressio kulkee k\xc3\xa4si k\xc3\xa4dess\xc3\xa4 ep\xc3\xa4sosiaalisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen, kuten valehtelemisen, varastamisen tai uhkailun kanssa.\n_START_SECTION_\nSukupuolierot\n_START_PARAGRAPH_\nSukupuoli selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tutkimusten mukaan noin viisi prosenttia aggressiivisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen vaihtelusta. Miesten ja naisten v\xc3\xa4liset erot riippuvat kehitysvaiheesta, tutkimusmenetelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja aggressiivisuuden muodosta._NEWLINE_Pojat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tietyiss\xc3\xa4 ik\xc3\xa4vaiheissa tytt\xc3\xb6j\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n aggression fyysisi\xc3\xa4 muotoja, mutta molemmat l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 paljon aggression verbaalisia muotoja. Joidenkin tutkimusten mukaan pojat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tytt\xc3\xb6j\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n suoraa aggressiota ja tyt\xc3\xb6t poikia enemm\xc3\xa4n ep\xc3\xa4suoraa aggressiota. Eri maissa on saatu erilaisia tuloksia, ja poikien ja tytt\xc3\xb6jen v\xc3\xa4lisiss\xc3\xa4 eroissa onkin arveltu saattavan olla kyseess\xc3\xa4 ennen kaikkea kulttuurierot.\n_START_SECTION_\nIk\xc3\xa4erot\n_START_PARAGRAPH_\nNuoret ja/tai alemmalla kehitystasolla olevat henkil\xc3\xb6t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t vanhempia enemm\xc3\xa4n fyysist\xc3\xa4 aggressiota. He hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t suoraa aggressiota, ja aggressiivinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen on vakavampaa ja usein spontaania. Lyhytaikainen viha ja vihastuminen on yleist\xc3\xa4. Vanhemmat henkil\xc3\xb6t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t useammin verbaalista aggressiota. He uhkailevat, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ep\xc3\xa4suoraa ja suunniteltua aggressiota sek\xc3\xa4 usein huumoria aggression yhteydess\xc3\xa4. Vihainen aggressio ja pitk\xc3\xa4aikainen vihamielisyys ovat yleisi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTeorioita aggressioista\n_START_PARAGRAPH_\nAggressiosta ja sen syntymekanismista ja syist\xc3\xa4 on monia erilaisia teorioita, joilla on omat kannattajansa._NEWLINE_Viettiteorioiden mukaan aggressiivisuus ja vihamielisyys kuuluvat ihmisluonteeseen. Sigmund Freud kehitti teorian, jonka mukaan ihmisell\xc3\xa4kin on vietinomainen tarve tuhota. H\xc3\xa4n ajatteli aggressiota energiana, joka kasautuu vahingollisesti elimist\xc3\xb6\xc3\xb6n, jos sit\xc3\xa4 ei pura. Samasta syyst\xc3\xa4 sen purkaminen olisi nautinnollista._NEWLINE_Aggressio-frustraatioteorian mukaan aggressio on seurausta turhautumisesta eli frustraatiosta, p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n suuntautuneen toiminnan est\xc3\xa4misest\xc3\xa4 tai h\xc3\xa4iritsemisest\xc3\xa4. Aggressiivisuus on sellainen motivaatiotila ja siihen liittyv\xc3\xa4 reaktiosarja, joiden p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 on sen yksil\xc3\xb6n vahingoittaminen, johon ne kohdistuvat._NEWLINE_Oppimisen muotoihin perustuvien teorioiden mukaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 opettaa yksil\xc3\xb6n joko ehk\xc3\xa4isem\xc3\xa4\xc3\xa4n tai ilmaisemaan aggressiivisia impulssejaan. Sosiaalisen oppimisen teoria korostaa vuorovaikutusta kognitiivisten prosessien ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6tekij\xc3\xb6iden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Yksil\xc3\xb6 huomaa, mitk\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymismuodot ovat palkitsevia ja toimivat parhaiten.\n_START_SECTION_\nTaustatekij\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nAggression takana on erilaisia, joskus samanaikaisesti vaikuttavia taustatekij\xc3\xb6it\xc3\xa4, joista kukin selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 korkeintaan osan yksil\xc3\xb6iden v\xc3\xa4lisist\xc3\xa4 eroista aggressiivisessa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisess\xc3\xa4._NEWLINE_Tilannetekij\xc3\xb6ihin kuuluvat ep\xc3\xa4miellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tilanteet ja \xc3\xa4rsykkeet, jotka aiheuttavat negatiivisia tunteita. Yleisi\xc3\xa4 \xc3\xa4rsykkeit\xc3\xa4 tai tilannetekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ovat provokaatio, turhautuminen, kipu tai muu ep\xc3\xa4miellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 olo, huono tuuli, sosiaalinen stressi, aseiden l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olo, korkea vireystila ja stressi sek\xc3\xa4 alkoholi ja huumeet._NEWLINE_Persoonallisuustekij\xc3\xa4t vaikuttavat yksil\xc3\xb6n valmiuteen aggressiiviseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymiseen. Hyv\xc3\xa4 itsetunto voi johtaa aggressioon, jos henkil\xc3\xb6n itsetuntoa uhataan. K\xc3\xa4sitykset ja asenteet aggression ja v\xc3\xa4kivallan oikeutuksesta tietyss\xc3\xa4 tilanteessa ovat yhteydess\xc3\xa4 aggressioon sellaisissa tilanteissa. Fyysisi\xc3\xa4 ja psyykkisi\xc3\xa4 ominaisuuksia, jotka lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t tai v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4t aggression esiintymist\xc3\xa4, ovat fyysinen voima ja taitavuus, nopeus, impulsiivisuus ja vallan halu sek\xc3\xa4 statuksen tavoitteleminen. Aikuisten ja lasten aggressiivisella k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisell\xc3\xa4 on erilaiset ilmenemismuodot._NEWLINE_Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka vaikuttavat aggressioon, ovat fyysinen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, kulttuuri, asumismuoto, sosioekonominen taso, toverit sek\xc3\xa4 todelliselle ja mediassa n\xc3\xa4hdylle v\xc3\xa4kivallalle altistuminen. Aggressiota selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s taloudellisilla, yhteiskunnallisilla ja ideologisilla tekij\xc3\xb6ill\xc3\xa4, jotka voivat aiheuttaa turhautumista. Lapsen vanhemmat saattavat hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 lapsen aggressiivista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t uhkailua, rankaisua ja v\xc3\xa4kivaltaa kasvatusmenetelm\xc3\xa4n\xc3\xa4._NEWLINE_Biologisia tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ovat monet geneettiset ja neurologiset tekij\xc3\xa4t. Ihmisten aggressiivisuuden taustalla on todettu olevan er\xc3\xa4\xc3\xa4t keskushermoston osat, kuten temporaalilohko, talamus, hypotalamus, mantelitumake ja hippokampus. Mieshormoni testosteroni on t\xc3\xa4rkein aggressioon vaikuttava hormoni. My\xc3\xb6s hermoston v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4aineet adrenaliini, noradrenaliini, dopamiini ja serotoniini yhdistet\xc3\xa4\xc3\xa4n aggressiiviseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymiseen.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisen i\xc3\xa4n aggressiivisuudella, etenkin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 fyysisell\xc3\xa4 aggressiivisuudella, on monenlaisia haitallisia seurauksia my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n kehityksen kannalta. Se johtaa ongelmiin koulusopeutumisessa, toverisuhteissa, parisuhteessa ja ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4, ja siit\xc3\xa4 seuraa rikollisuutta, v\xc3\xa4kivaltaisuutta ja alkoholin ongelmak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Seuraamukset saattavat synty\xc3\xa4 vuorovaikutustyyliin liittyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 jatkuvuudella, jossa tiettyj\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymistaipumuksia yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t niiden muissa her\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4t reaktiot. Esimerkiksi aggressiivisuus aiheuttaa muissa ihmisiss\xc3\xa4 \xc3\xa4rtymyst\xc3\xa4, joka edelleen lis\xc3\xa4\xc3\xa4 aggressiivista reagointia. Toinen mekanismi on kumulatiivinen jatkuvuus, jossa ihmiset valitsevat sellaisia ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4, jotka edelleen yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t n\xc3\xa4it\xc3\xa4 taipumuksia.'