b'\n_START_ARTICLE_\nTyko Brahe\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTyko Brahe, jonka etunimest\xc3\xa4 on olemassa useita muotoja (Tyge tanskaksi ja Tycho latinaksi), syntyi 14. joulukuuta 1546 Tanskassa Otto ja Beata Brahen perheeseen. H\xc3\xa4n aloitti opintonsa vuonna 1559 K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan yliopistossa, ollen silloin vain 12 vuoden ik\xc3\xa4inen, opiskellen ajan hengen mukaisesti retoriikkaa ja filosofiaa. Kolme vuotta my\xc3\xb6hemmin Brahe siirtyi Leipzigin yliopistoon opiskelemaan lakia. N\xc3\xa4in\xc3\xa4 vuosina h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s itse opiskeli t\xc3\xa4htitiedett\xc3\xa4. Kemiaa h\xc3\xa4n opiskeli Augsburgissa vuosina 1570\xe2\x80\x931572. Tyko my\xc3\xb6s taivutteli set\xc3\xa4ns\xc3\xa4 rakentamaan h\xc3\xa4nelle oma kemian laboratorion Herritzwadin linnaansa. N\xc3\xa4in\xc3\xa4 vuosina Tyko joutui miekkataisteluun, jossa h\xc3\xa4n menetti nen\xc3\xa4ns\xc3\xa4. H\xc3\xa4nelle valmistettiin nen\xc3\xa4proteesi, kertomusten mukaan hopeasta tai kullasta. Vuonna 2010 tehty tutkimus osoitti, ett\xc3\xa4 proteesi oli messinkinen._NEWLINE_Vuonna 1572 Brahe havaitsi Kassiopeian t\xc3\xa4hdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 uuden t\xc3\xa4hden. H\xc3\xa4n tarkkaili sit\xc3\xa4 tiiviisti ja tuli siihen johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 oli uusi taivaalla paikallaan pysyv\xc3\xa4 t\xc3\xa4hti. Seuraavana vuonna h\xc3\xa4n julkaisi teoksen De Stella Nova (lat. uudesta t\xc3\xa4hdest\xc3\xa4). Nyt tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 kyse oli supernovar\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksest\xc3\xa4, ja t\xc3\xa4t\xc3\xa4 "uutta t\xc3\xa4hte\xc3\xa4" sanotaan nykyisin Tykon novaksi (SN 1572). Kirja her\xc3\xa4tti tyrmistyst\xc3\xa4 papiston keskuudessa. Siihen aikaan nimitt\xc3\xa4in uskottiin vakaasti, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4hdet olisivat jumalaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 maailmankaikkeuteen ollut syntynyt mit\xc3\xa4\xc3\xa4n uutta sen j\xc3\xa4lkeen kun Jumala oli lopettanut luomisty\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Tuohon aikaan l\xc3\xa4hes kaikki t\xc3\xa4htitietous oli per\xc3\xa4isin Aristoteleen ja Ptolemaioksen ajatuksiin perustuvista kirjoista._NEWLINE_Vuonna 1575 Tanskan kuningas Fredrik II antoi h\xc3\xa4nelle pienen el\xc3\xa4kkeen ja elinik\xc3\xa4iseksi lahjaksi Juutinraumassa Landskronan l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 sijaitsevan Venin saaren. Brahe rakensi saarelle observatorion ja aloitti t\xc3\xa4htitaivaan tarkkailun. Vuonna 1588 h\xc3\xa4nen suojelijansa Fredrik II kuoli. H\xc3\xa4nen seuraajansa Kristian IV lopetti h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4kkeens\xc3\xa4 ja rahavaikeuksien takia Brahen oli pakko l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 saareltaan vuonna 1597 21 tuloksellisen vuoden j\xc3\xa4lkeen. H\xc3\xa4n jatkoi v\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n Hampurissa, mutta jatkoi sitten Benatkyn linnaan T\xc5\xa1ekkiin, jonne h\xc3\xa4n asettui 1599 Rudolf II:n suojelukseen. Praha oli tuolloin eritt\xc3\xa4in merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tieteen keskus ja Brahe l\xc3\xb6ysi jatkajan el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6lleen. Vuonna 1600 h\xc3\xa4n tapasi tuolloin varsin tuntemattoman Johannes Keplerin._NEWLINE_Tyko Brahe kuoli seuraavana vuonna (24. lokakuuta 1601). Kepler viimeisteli h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ja julkaisi Brahen t\xc3\xa4htiluettelon Astronomiae Instauratae Progymnasmata, joka sis\xc3\xa4lsi 777 t\xc3\xa4hden sijaintitiedot. Tyko Brahe oli ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 jotka tajusivat j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisen havaitsemisen t\xc3\xa4rkeyden t\xc3\xa4htitieteess\xc3\xa4. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 saavutusta voisi hyvin verrata Galileo Galileihin, joka alkoi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 soveltaa empiirist\xc3\xa4 tutkimusta. Ilman h\xc3\xa4nen tutkimustuloksiaan Kepler ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 olisi keksinyt lakejaan planeettojen radoista.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nTarinan mukaan t\xc3\xa4htitieteilij\xc3\xa4 kuoli virtsarakon pullistumaan juotuaan liikaa viini\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4llisell\xc3\xa4 Rosenbergin paronin kanssa. Brahe pelk\xc3\xa4si etikettirikett\xc3\xa4 niin paljon, ettei poistunut p\xc3\xb6yd\xc3\xa4st\xc3\xa4.  _NEWLINE_Brahen kuolemansyy on yh\xc3\xa4 ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4, mutta vuonna 2016 tehdyn tutkimuksen mukaan kyse ei ollut akuutista myrkytyksest\xc3\xa4. Brahe saattoi kuolla virtsarakon tulehdukseen. H\xc3\xa4nen ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n yritt\xc3\xa4neen hoitaa itse\xc3\xa4\xc3\xa4n elohopeaa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4neill\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeill\xc3\xa4, joka selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 korkean elohopeam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen elimist\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n. Brahe kuoli aamulla yhdeks\xc3\xa4n ja kymmenen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_On my\xc3\xb6s esitetty ep\xc3\xa4ilyj\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Brahen olisi murhannut Kepler. V\xc3\xa4ite perustuu 1990-luvulla tehtyihin oikeusl\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisiin tutkimuksiin, jotka perustuivat vuonna 1901 haudasta otettuihin hiusn\xc3\xa4ytteisiin. Vertaamalla hiusten kasvunopeutta Brahen hiuksista l\xc3\xb6ytyneisiin elohopeam\xc3\xa4\xc3\xa4riin on pystytty p\xc3\xa4\xc3\xa4ttelem\xc3\xa4\xc3\xa4n, milloin ja mink\xc3\xa4 kokoisina annoksina Brahe oli elohopeaa saanut. Koska Brahen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n loppuvaiheista on tarkat p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjat, on voitu osoittaa, ett\xc3\xa4 Kepler oli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ainut mahdollinen henkil\xc3\xb6, joka olisi voinut myrkytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Brahen. Vuonna 2010 hauta avattiin uudelleen, jotta kuolinsyy pystytt\xc3\xa4isiin m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n tarkemmin._NEWLINE_Brahen kuva on ollut maalattuna yhden Norwegian Air Shuttlen sittemmin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 poistetun Boeing 737-800 -koneen pyrst\xc3\xb6\xc3\xb6n.'