b'\n_START_ARTICLE_\nJukka Rangell\n_START_SECTION_\nVarhaisempi ura\n_START_PARAGRAPH_\nRangellin is\xc3\xa4 oli Hauhon ja Tuuloksen piirin nimismies Jakob Werner Rangell, joka kuoli pojan ollessa nelivuotias. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 oli Alma Maria Ekl\xc3\xb6f. Rangell k\xc3\xa4vi H\xc3\xa4meenlinnan klassillisen lyseon ja kirjoitti ylioppilaaksi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1913. H\xc3\xa4n opiskeli lakia ja valmistui molempain oikeuksien kandidaatiksi 1922 sek\xc3\xa4 varatuomariksi 1927. Rangell aloitti vuonna 1925 pellervolaiseen osuustoimintaliikkeeseen kuuluneen Osuuskassojen Keskuslainarahasto-Osakeyhti\xc3\xb6n (OKO, nykyinen OP Yrityspankki) lainopillisena osastonhoitajana. H\xc3\xa4n kohosi Hannes Gebhardin luottomieheksi ja h\xc3\xa4net valittiin Keskuslainarahaston toimitusjohtajaksi Gebhardin kuoltua vuonna 1933. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Rangell tutustui l\xc3\xa4heisesti moniin t\xc3\xa4rkeisiin poliittisiin vaikuttajiin ja liikepankkien johtajiin. H\xc3\xa4n hahmotteli strategiaa, jolla osuuskassoilta rahaa lainanneet maanviljelij\xc3\xa4t selvi\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t veloistaan suuren laman alla. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 Rangell kutsuttiin vuonna 1937 Suomen pankin johtokuntaan. H\xc3\xa4n kohosi vt. p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi, kun Risto Ryti siirtyi talvisodan aikana p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri\n_START_PARAGRAPH_\nPankinjohtaja Jukka Rangell kuului Suomen Pankin johtajana presidentti Rytin l\xc3\xa4hipiiriin jo ennen sotia. Tultuaan presidentiksi Ryti nosti h\xc3\xa4net p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi. Rangell kokosi hallituksensa kuulematta eduskuntaryhmi\xc3\xa4 ja siihen tulivat mukaan l\xc3\xa4hes kaikki eduskuntapuolueet, jopa IKL. Hallitus miellettiin "presidentin hallitukseksi"._NEWLINE_Tullessaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi v\xc3\xa4lirauhan aikaan vuoden 1941 alussa Rangellin rooli p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriydess\xc3\xa4 oli enemm\xc3\xa4n talouden puolella, sill\xc3\xa4 sodan ajan ulkopoliittista valtaa k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t ennen kaikkea ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 sotamarsalkka Mannerheim, presidentti Ryti ja ulkoministeri Witting. Urheilusuhteittensa vuoksi Rangell koettiin saksalaissuuntauksen edustajaksi, mik\xc3\xa4 vallitsevassa kansainv\xc3\xa4lispoliittisessa tilanteessa ei koettu rasitteeksi._NEWLINE_Jatkosodan syttymisen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Rangell totesi 25. kes\xc3\xa4kuuta 1941 illalla eduskunnassa esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n tiedonannossa todeten "Suomen joutuneen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kohteeksi Neuvostoliiton puolelta, joka on aloittanut sotatoimet Suomea vastaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johdosta Suomi on ryhtynyt puolustamaan itse\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikin k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4\xc3\xa4n olevin sotilaallisin keinoin". Kuultuaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin selostuksen eduskunta yksimielisesti antoi hallitukselle luottamuslauseen._NEWLINE_Positiivisimmalla tavalla Rangell muistettaneen h\xc3\xa4nen toimiessaan elokuussa 1942 is\xc3\xa4nt\xc3\xa4n\xc3\xa4 Saksan SS-valtakunnanjohtajan Heinrich Himmlerin vierailusta, kun h\xc3\xa4n Himmlerin tiedusteluun Suomen juutalaisista vastasi (saks. Wir haben keine Judenfrage; suomeksi - Meill\xc3\xa4 ei ole juutalaiskysymyst\xc3\xa4.), jolla Rangell esti laajemmat keskustelut Suomen juutalaisista. Gideon Bolotowskyn mukaan t\xc3\xa4st\xc3\xa4 lausumasta ei kuitenkaan ole todisteena dokumentteja eik\xc3\xa4 aikalaismuistiinpanoja, vaan h\xc3\xa4nen mukaansa se on 1950-luvulla syntynyt kertomus, jolloin kun geopoliittinen tilanne oli jo erilainen._NEWLINE_Rangellin hallituksen kausi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi presidentinvaaleihin maaliskuussa 1943. Eniten tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4 Rangellin toimintaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 aiheutti v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen yhteydenpito eduskuntaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia hallitusta muodostavat poliittiset puolueet halusivat muutosta niin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin kuin ulkoministerin teht\xc3\xa4vien hoitajiin. Rangell palasi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Suomen Pankkiin sen p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi, jota teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4n hoiti syyskuuhun 1944.\n_START_SECTION_\nSotasyyllinen\n_START_PARAGRAPH_\nSyksyll\xc3\xa4 1945 Rangell muiden sotasyyllisiksi nimettyjen kanssa vangittiin oikeudenk\xc3\xa4ynti\xc3\xa4 varten. H\xc3\xa4nen puolustusasianajajanaan toimi Ensio Kyt\xc3\xb6maa. Sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 helmikuussa 1946 Rangell tuomittiin kuudeksi vuodeksi vankeuteen; h\xc3\xa4nen saamansa rangaistus oli toiseksi pisin. H\xc3\xa4net vapautettiin ehdonalaiseen 21. helmikuuta 1949, jolloin h\xc3\xa4n oli istunut puolet rangaistuksestaan, ja armahdettiin lopullisesti muiden sotasyyllisten kanssa 19. toukokuuta samana vuonna. _NEWLINE_Seurauksena koko prosessista oli se, ett\xc3\xa4 Rangellin ja oikeudenk\xc3\xa4ynnin aikaisen oikeusministeri Urho Kekkosen v\xc3\xa4lit katkesivat l\xc3\xa4hes pysyv\xc3\xa4sti; vasta vuonna 1978, kun Kekkonen piti julkisen anteeksipyynt\xc3\xb6puheen asian johdosta ja selitti muutenkin sodanj\xc3\xa4lkeist\xc3\xa4 vaikeata tilannetta, Rangell p\xc3\xa4\xc3\xa4tti antaa anteeksi. V\xc3\xa4lit pysyiv\xc3\xa4t kuitenkin asiallisen viilein\xc3\xa4 viimeiset vuodet, eritoten siksi ett\xc3\xa4 suuri sovittelija, Urho Kekkosen ainoa huomioon ottama kriitikko eli rouva Sylvi Kekkonen oli jo poissa. My\xc3\xb6s Rangellin suhteet h\xc3\xa4nen aikaisempaan hyv\xc3\xa4\xc3\xa4n yst\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 syytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 toimineeseen oikeuskansleri Toivo Tarjanteeseen viileniv\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 koskaan palanneet ennalleen, vaikka Rangell toisaalta ymm\xc3\xa4rsi valvontakomission painostaneen Tarjanteen vaatimaan syytetyille ankaria rangaistuksia._NEWLINE_Virkakautensa viimeisen\xc3\xa4 vuonna, 1981, Urho Kekkonen vahvisti valtakunnan korkea-arvoisimpien henkil\xc3\xb6iden uuden protokollaj\xc3\xa4rjestyksen. Virassaan olevan tasavallan presidentin ja eduskunnan puhemiehen j\xc3\xa4lkeen valtioneuvos K.-A. Fagerholm sijoitettiin kolmanneksi, Jukka Rangell nelj\xc3\xa4nneksi ja kenraali Aksel Airo viidenneksi ennen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri\xc3\xa4._NEWLINE_Rangell kuoli vuonna 1982 viimeisen\xc3\xa4 sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 tuomituista. H\xc3\xa4net on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.\n_START_SECTION_\nSodan j\xc3\xa4lkeinen ura\n_START_PARAGRAPH_\nRangell kuului vuosina 1950\xe2\x80\x931964 Kansallis-Osake-Pankin johtokuntaan ja oli vuodesta 1954 alkaen p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajan apulaisena. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s Suomen kulttuurirahaston s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n varapuheenjohtaja 1950\xe2\x80\x931967 ja sen kannatusyhdistyksen puheenjohtaja 1960\xe2\x80\x931967.\n_START_SECTION_\nUrheilumies\n_START_PARAGRAPH_\nJukka Rangell oli nuoruudessaan yleisurheilija seuranaan H\xc3\xa4meenlinnan Tarmo. H\xc3\xa4n saavutti kolmiloikan Suomen mestaruuden kaksi kertaa, vuonna 1912 tuloksella 14,09 ja 1913, jolloin voittotulos oli 13,66. H\xc3\xa4nen vuonna 1912 loikkaamansa tulos 14,09 oli uusi Suomen-enn\xc3\xa4tys ja paransi Juho Halmeen vanhaa enn\xc3\xa4tyst\xc3\xa4 14 senttimetrill\xc3\xa4. Vilho Tuulos rikkoi enn\xc3\xa4tyksen seuraavana vuonna._NEWLINE_Urheilun j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6toimintaan Rangell tuli matkaan, kun h\xc3\xa4net valittiin SVUL:n puheenjohtajaksi 1934\xe2\x80\x931945 sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin 1951\xe2\x80\x931953. Suomen olympiakomitean j\xc3\xa4sen h\xc3\xa4n oli 1938\xe2\x80\x931967, josta ajasta h\xc3\xa4n oli sen puheenjohtaja 1961\xe2\x80\x931963. Pankinjohtaja Rangell oli keskeinen hahmo, kun Suomi ja Helsinki olivat j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 XII olympiadin kes\xc3\xa4kisoja vuodelle 1940. H\xc3\xa4n toimi j\xc3\xa4rjestelyorganisaation XII olympia-Helsinki j\xc3\xa4rjestelytoimikunnan puheenjohtajana 1938\xe2\x80\x931940. H\xc3\xa4net valittiin Kansainv\xc3\xa4lisen olympiakomitean (KOK):n suomalaisj\xc3\xa4seneksi vuonna 1938. KOK ei peruuttanut j\xc3\xa4senyytt\xc3\xa4 sotasyyllisyystuomiosta huolimatta, vaan Rangell s\xc3\xa4ilytti sen vuoteen 1967. Kun h\xc3\xa4n lopulta erosi KOK:sta terveyssyist\xc3\xa4, h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n korkeimmat ansiomerkit._NEWLINE_Rangell oli my\xc3\xb6s Suomen Mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4liiton puheenjohtaja 1936\xe2\x80\x931942._NEWLINE_Rangell oli \xe2\x80\x93 adjutanttien ohella \xe2\x80\x93 tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti viimeinen suomalainen joka tapasi marsalkka Mannerheimin el\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 tammikuussa 1951._NEWLINE_Ansioistaan Suomen urheilun hyv\xc3\xa4ksi Rangellille my\xc3\xb6nnettiin Suomen urheilun suuri ansioristi vuonna 1951.'