b'\n_START_ARTICLE_\nHalfdan Kjerulf\n_START_PARAGRAPH_\nHalfdan Kjerulf (17. syyskuuta 1815 Kristiania, Norja \xe2\x80\x93 11. elokuuta 1868 Kristiania) oli norjalainen pianisti ja s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n merkitt\xc3\xa4vimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 norjalaisena romantikkona ajalta ennen Edvard Griegi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja ura\n_START_PARAGRAPH_\nKjerulf opiskeli musiikkia kristianialaisten musiikinopettajien Lars Roverudin ja Otto Wetterstrandin johdolla. H\xc3\xa4n opiskeli pianonsoittoa ja luultavimmin Roverudin johdolla musiikinteoriaa. Kjerulfin tarkoituksena ei ollut kuitenkaan ammattimuusikon ura, vaan h\xc3\xa4n opiskeli my\xc3\xb6s lakia t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imen\xc3\xa4\xc3\xa4n virkamiehen ura is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tavoin. Virkamiesuran katkaisi kuitenkin vakava sairaus 1839, juuri ennen loppututkintoa._NEWLINE_Kjerulf matkusti Pariisiin toipilasmatkalle kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1840, mill\xc3\xa4 oli suuri merkitys h\xc3\xa4en uralleen. Kaupungin vilkas musiikkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja konsertit antoivat h\xc3\xa4nelle vaikutteita ja h\xc3\xa4n kuuli my\xc3\xb6s Hector Berliozia matkallaan._NEWLINE_Talvella 1840 ja kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1841 Kjerulfin sisar, is\xc3\xa4 ja veli kuolivat muutaman kuukauden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja sisarusparven vanhimpana Halfdan j\xc3\xa4i vastaamaan heid\xc3\xa4n elatuksestaan. H\xc3\xa4n sai toimen Den Constitutionelle -lehden ulkomaantoimittajana. H\xc3\xa4n ei kuitenkaan luopunut musiikista ja syksyll\xc3\xa4 1841 h\xc3\xa4n julkaisi ensimm\xc3\xa4iset s\xc3\xa4vellyksens\xc3\xa4, kuusi romanssia sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n vihkon. H\xc3\xa4n jatkoi my\xc3\xb6s s\xc3\xa4vellyksen opiskelua omin p\xc3\xa4in koko 1840-luvun ajan. Vuonna 1845 h\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti toimittajantoimensa ja siirtyi musiikinopettajaksi sek\xc3\xa4 Studentersangforeningen -kuoron johtajaksi._NEWLINE_Kjerulf oli tyytym\xc3\xa4t\xc3\xb6n s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4ntaitoihinsa, mutta opetusta ei ollut liiemm\xc3\xa4lti tarjolla. Tilanne korjautui 1848 Carl Arnoldin muutettua Kristianiaan, jolloin Kjerulf meni v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti h\xc3\xa4nen oppiinsa. Arnold j\xc3\xa4rjesti h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6s stipendin ulkomaille vuosiksi 1849\xe2\x80\x931851. Ensin Kjerulf opiskeli K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminassa Niels Gaden johdolla, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n matkusti Leipzigin musiikkikonservatorioon muun muassa Ernst Friedrich Richterin oppilaaksi. H\xc3\xa4n sai t\xc3\xa4ten p\xc3\xa4tev\xc3\xa4n konservatoriokoulutuksen vasta 35-vuotiaana._NEWLINE_Palattuaan Kristianiaan 1851 Kjerulf jatkoi musiikinopettajana. Pianonsoitonopettajana h\xc3\xa4n koulutti kokonaisen sukupolven ja vaikutti aktiivisesti Kristianian musiikkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, etenkin kuorolaulun alueella. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli muun muassa oma Kjerulfs kvartet -lauluyhtye. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 arvostettiin my\xc3\xb6s kriitikkona ja kirjoittajana._NEWLINE_H\xc3\xa4nen s\xc3\xa4vellyksens\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t saaneet tunnustusta kuin h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 loppupuolella. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin Littris et atribus -mitali 1863 ja h\xc3\xa4net kutsuttiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian j\xc3\xa4seneksi 1865. H\xc3\xa4n kuoli pitk\xc3\xa4llisen sairauden murtamana 1868 Grefsenin kaupunginosassa Kristianiassa.\n_START_SECTION_\nTuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nKjerulfin s\xc3\xa4vellyksi\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n norjalaisen kansanhengen ilmaisijana, olematta kuitenkaan kiihkonationalistisia. H\xc3\xa4net tunnetaan erityisesti romansseistaan ja kuorolauluistaan, mutta h\xc3\xa4n tuotti my\xc3\xb6s paljon pianomusiikkia. Kjerulfin s\xc3\xa4vellykset heijastavat h\xc3\xa4nen kiintymyst\xc3\xa4\xc3\xa4n saksalaiseen romantiikkaan. Erityisesti Robert Schumann ja Felix Mendelssohn olivat merkityksellisi\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen musiikilliselle tyylilleen. Pianomusiikissa my\xc3\xb6s Chopinilla lienee ollut merkityst\xc3\xa4._NEWLINE_Tunnetun kuoroteos Troubadourenin lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n s\xc3\xa4velsi noin 30 mieskuorolaulua, noin 100 yksinlaulua ja lukuisia kansanlaulusovituksia.'