b'\n_START_ARTICLE_\nR. R. Ryyn\xc3\xa4nen\n_START_PARAGRAPH_\nRoine Rikhard (R. R.) Ryyn\xc3\xa4nen (23. maaliskuuta 1891 Kuopio \xe2\x80\x93 31. lokakuuta 1963) oli suomalainen sanoittaja, tenorilaulaja ja kuoromies.\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nRyyn\xc3\xa4sen is\xc3\xa4 oli ammatiltaan maalarimestari. Kuopion j\xc3\xa4lkeen perhe muutti J\xc3\xa4\xc3\xa4skeen. Vuosisadan vaihteessa is\xc3\xa4n ty\xc3\xb6 vei perheen Pietariin, jossa Ryyn\xc3\xa4nen ehti olla vuoden koulussakin. Sielt\xc3\xa4 perhe muutti edelleen Kuokkalaan ja my\xc3\xb6hemmin Viipuriin. Viipurissa Ryyn\xc3\xa4nen k\xc3\xa4vi Klassillista lyseota. Ylioppilastutkinnon h\xc3\xa4n kuitenkin suoritti Helsingin normaalilyseosta vuonna 1910. Opiskeltuaan muutaman vuoden Helsingin yliopistossa ja kauppakorkeakoulussa Ryyn\xc3\xa4nen l\xc3\xa4hti liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4n palvelukseen ja toimi muun muassa Sanomalehtien ilmoitustoimiston apulaisjohtajana kahdeksan vuotta.\n_START_SECTION_\nRadio- ja viihdemusiikkiura\n_START_PARAGRAPH_\nRyyn\xc3\xa4sen ensimm\xc3\xa4inen radioesiintyminen tapahtui vuonna 1926, jolloin h\xc3\xa4n johti Polyteknikkojen kuoroa. Kuuluttajana toiminut oopperalaulaja Alexis af Enehjelm kiinnitti Ryyn\xc3\xa4seen huomiota t\xc3\xa4m\xc3\xa4n laulettua soolon kuoroesityksess\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen aloitteestaan Ryyn\xc3\xa4selle alkoi tulla useampia radioesiintymisi\xc3\xa4. Ryyn\xc3\xa4nen esiintyi radiossa aluksi eritoten kuoronjohtajana ja laulajana. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ikseen h\xc3\xa4n toimi Yleisradion kamreerina 1927\xe2\x80\x931955, mik\xc3\xa4 tarkoitti johdon sihteerin ja ohjelmaj\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4n avustajan teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli kamreerin toimessa el\xc3\xa4keik\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 asti._NEWLINE_Ryyn\xc3\xa4nen oli innokas laulaja ja h\xc3\xa4n kuului 18 kuoroon ja toimi usein niiden solistiteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s toimi kuuden kuoron johtajana tai varajohtajana. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n lauloi muun muassa Radiokvartetissa ja Parlophon-kvartetissa. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s teki yli 40 levytyst\xc3\xa4 vuosina 1929 ja 1930 Parlophon-yhti\xc3\xb6lle._NEWLINE_Parhaiten Ryyn\xc3\xa4nen muistetaan laulujen sanoittajana ja suomentajana. Niist\xc3\xa4 valtaosa on iskelmi\xc3\xa4, mutta my\xc3\xb6s klassisia lauluja. H\xc3\xa4n osasi useita kieli\xc3\xa4, kuten ruotsia, ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4, englantia, saksaa ja monia slaavilaisia kieli\xc3\xa4. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi runotekstej\xc3\xa4 noin 15 kielest\xc3\xa4. Eritoten Georg Malmst\xc3\xa9nin s\xc3\xa4vellyksiss\xc3\xa4 on noin kaksisataa Ryyn\xc3\xa4sen sanoitusta. Ryyn\xc3\xa4nen k\xc3\xa4ytti my\xc3\xb6s salanimi\xc3\xa4 Raimo Raikas, Reino R. Ranta, Reijo Rio, Reima R. ja Veijo Sala._NEWLINE_Sanoitusuran ohella Ryyn\xc3\xa4nen oli my\xc3\xb6s kielenhuoltaja, joka keksi muun muassa sanat oheinen ja kyseinen suomen kieleen. Yhdess\xc3\xa4 Georg Malmst\xc3\xa9nin kanssa he esitteliv\xc3\xa4t sanan iskus\xc3\xa4velm\xc3\xa4, joka my\xc3\xb6hemmin hioutui muotoon iskelm\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTuotantoa\n_START_PARAGRAPH_\nYhteens\xc3\xa4 Ryyn\xc3\xa4nen on sanoittanut tai suomentanut yli tuhat laulua. S\xc3\xa4rkynyt onni (1929, Georg Malmst\xc3\xa9n) oli ensimm\xc3\xa4inen orkesteris\xc3\xa4estyksell\xc3\xa4 levytetty suomalainen iskelm\xc3\xa4. Georg Malmst\xc3\xa9nin ensilevytys myi sensaatiomaiset 17\xc2\xa0000 kappaletta aikana, jolloin jo tuhannen kappaleen levymyynti\xc3\xa4 oli pidetty eritt\xc3\xa4in hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 saavutuksena. Ryyn\xc3\xa4nen toimi Malmst\xc3\xa9nin "hovisanoittajana" ja he tekiv\xc3\xa4t useita kuuluisia iskelmi\xc3\xa4 ja lastenlauluja yhteistuotantona. Iskelm\xc3\xa4tuotannosta esimerkkein\xc3\xa4 voidaan mainita Heili Karjalasta, Revontulten maa, Vanhan merimiehen koti-ik\xc3\xa4v\xc3\xa4, Viva Espanja. Lastenlauluista esimerkiksi J\xc3\xa4n\xc3\xb6jussin m\xc3\xa4enlasku, Karhunpoika sairastaa ja kaikki Mikkihiiri-sarjan lastenlaulut ovat Ryyn\xc3\xa4sen kyn\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin. Ryyn\xc3\xa4nen sanoitti my\xc3\xb6s n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6musiikkia, kuten Kansanteatterin musiikki-ilottelut Lennokki ja Vetoketju._NEWLINE_Muita tunnettuja sanoituksia ovat marssi Muistoja pohjolasta (Sam Sihvo), Harmony Sistersin levytys Oi Josef Josef, kuorojen paljon esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 On kristalli hieno (trad.) ja operettis\xc3\xa4velm\xc3\xa4 Kerran viel (Carl Zeller).'