b'\n_START_ARTICLE_\nEnsimm\xc3\xa4inen puunilaissota\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nTulevasta sodasta n\xc3\xa4htiin enteit\xc3\xa4 jo Taraksen rannikolla. Rooman t\xc3\xa4ytyi my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaupungille varsin l\xc3\xb6yh\xc3\xa4t rauhanehdot, sill\xc3\xa4 roomalaiset pelk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Taraksen antautuvan Karthagolle. Ensimm\xc3\xa4inen selkkaus Rooman ja Karthagon v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tapahtui Messenen kaupungissa, joka sijaitsee aivan Sisilian it\xc3\xa4k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4, vain seitsem\xc3\xa4n kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 Italian niemimaasta._NEWLINE_Messene\xc3\xa4 piti silloin hallussa joukko palkkasotureita, jotka kutsuivat itse\xc3\xa4\xc3\xa4n mamertiineiksi (Mars-jumalan mukaan). Syrakusan joukot piirittiv\xc3\xa4t kaupunkia, jonne mamertiinit oli suljettu. Paikalle ilmestyi Karthagon laivasto, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli est\xc3\xa4\xc3\xa4 Syrakusaa valtaamasta kaupunkia ja toissijaisena tavoitteena vallata kaupunki itse. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa mamertiinit pyysiv\xc3\xa4t apua Roomalta, jonka oli l\xc3\xa4hes pakko l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 mamertiinien tueksi, sill\xc3\xa4 se ei halunnut uutta vastustajaa tai Syrakusaa vain seitsem\xc3\xa4n kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n omasta rajastaan. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in asiat eiv\xc3\xa4t mennetk\xc3\xa4\xc3\xa4n Rooman toiveiden mukaisesti. Roomasta matkaan l\xc3\xa4hti kenraali Gaius Claudius. P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyiseen Rhegioniin, joka sijaitsee melkein vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 Messene\xc3\xa4, h\xc3\xa4n kuuli, ett\xc3\xa4 tarkemmin harkittuaan mamertiinit eiv\xc3\xa4t halunneetkaan Rooman apua vaan olivat jo p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4neet karthagolaiset kaupunkiin._NEWLINE_Claudius ei hyv\xc3\xa4ksynyt t\xc3\xa4t\xc3\xa4 vaan saapui pienen sotajoukon kera Messeneen, miss\xc3\xa4 mamertiinit kutsuivat koolle kansankokouksen. Kun Claudius ja mamertiinit eiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet sopuun, antoi Claudius \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen r\xc3\xb6yhke\xc3\xa4sti k\xc3\xa4skyn vangita Karthagon sodanjohtaja Hannon (ei yhteytt\xc3\xa4 Hanno Suureen), vaikka virallisesti Rooman ja Karthagon v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli rauha. Roomalaiset pakottivat Hannon k\xc3\xa4skem\xc3\xa4\xc3\xa4n joukkonsa pois Messenest\xc3\xa4. Kun Hanno palasi Karthagoon, sotaoikeus tuomitsi h\xc3\xa4net ristiinnaulittavaksi.\n_START_SECTION_\nSotatoimet\n_START_PARAGRAPH_\nKarthago kokosi kuitenkin piakkoin voimansa ja alkoi yhdess\xc3\xa4 vanhan vihollisensa Syrakusan (sotivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n 400 eaa. -luvulla) kanssa piiritt\xc3\xa4\xc3\xa4 Messene\xc3\xa4. Manner-Roomasta tulleet sotajoukot iskiv\xc3\xa4t kuitenkin Syrakusan joukkojen selustaan ja ajoivat niit\xc3\xa4 takaa aina Syrakusaan asti, jolloin hallitsija Hieron II katsoi parhaaksi solmia rauhan Rooman kanssa, vaikka ehdot olivatkin eritt\xc3\xa4in kovat._NEWLINE_T\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien selkkausta on alettu kutsua puunilaissodaksi, koska vastakkain olivat en\xc3\xa4\xc3\xa4 Rooma ja Karthago._NEWLINE_Sota k\xc3\xa4ytiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa merell\xc3\xa4 ja Sisiliassa. Rooman oli siis nyt pakko rakentaa kunnollinen laivasto, jonka salaisena aseena oli corvus eli korppi. Corvus koostui k\xc3\xa4velysillasta, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n oli kiinnitetty j\xc3\xa4re\xc3\xa4 piikki. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 uudentyyppinen entraussilta iskettiin vihollisen kansilankkuihin, jonka j\xc3\xa4lkeen roomalaiset merisotilaat valtasivat aluksen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen roomalaiset sotajoukot k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t perinteisi\xc3\xa4 maasotataktiikoita. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n eiv\xc3\xa4t taas karthagolaiset merimiehet olleet tottuneet, joten silloinen Rooman konsuli, Gaius Duilius, otti historiallisen voiton Karthagon laivastosta. Roomassa voitto her\xc3\xa4tti ennenkuulumatonta riemua, sill\xc3\xa4 voitto oli Rooman historian ensimm\xc3\xa4inen merell\xc3\xa4._NEWLINE_Karthagolla oli laiva- ja miehist\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4riss\xc3\xa4 ylivoima: Karthagolla oli 350 kaleeria ja noin 150\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4, Roomalla 330 kaleeria ja noin 140\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4. Karthago ei ollut kuitenkaan keksinyt vastakeinoa korpille, ja Rooman sodanjohto oli parempaa. Karthagon laivasto tuhottiin Eknomoksen taistelussa vuonna 256 eaa._NEWLINE_Kun Karthagon laivasto oli tuhottu, Rooma pystyi nousemaan maihin Afrikassa. Konsuli Marcus Atilius Regulus (my\xc3\xb6s Aelius Regulus) k\xc3\xa4rsi tappioita karthagolaisia vastaan ja j\xc3\xa4i itse vangiksi. Karthago piti konsulia panttivankina, koska h\xc3\xa4n tulisi olemaan yksi etu rauhanneuvotteluissa. Regulus l\xc3\xa4hetettiin Karthagon edustajana Roomaan, mutta h\xc3\xa4nen oli vannottava tulevansa takaisin, jos rauhansopimus ei onnistuisi. Roomassa monet senaattorit olivat valmiita rauhaan, mutta Regulus piti sopimusta vastaan niin vaikuttavan puheen, ett\xc3\xa4 neuvottelut ajautuivat karille. Regulus palasi Karthagoon, vaikka monet anelivat h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tarinan mukaan Regulus kidutettiin kuoliaaksi piikkitynnyriss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nRooma ja Karthago solmivat rauhan vuoden 241 meritaistelun j\xc3\xa4lkeen. Sopimuksessa Karthago menetti Sisilian ja joutui maksamaan sotakorvauksia, eik\xc3\xa4 se voinut maksaa armeijansa palkkaa._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen karthagolaisten palkkasoturien keskuudessa syntyi melkoinen kapina, ja he valtasivat Karthagolta Tunisin sek\xc3\xa4 Sardinian ja Korsikan saaret. Karthagon kenraalit Hamilkar Barka ja Hanno Suuri kukistivat kapinan Afrikassa, mutta saarten kapinalliset k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t Rooman suojelukseen. Rooma vaati Karthagoa luopumaan saarista ja maksamaan viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 sotakorvauksia. Karthago joutui my\xc3\xb6ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n Rooman ehtoihin, mutta kosto j\xc3\xa4i kytem\xc3\xa4\xc3\xa4n karthagolaisten mieleen. Rooman ja Karthagon konflikti jatkui toisessa puunilaissodassa vuonna 218 eaa. - 202 eaa.\n_START_SECTION_\nArkeologiset l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 241 Sisilian edustalla k\xc3\xa4ydyn Aegates-saarten meritaistelun hylyt on l\xc3\xb6ydetty 2010-luvulla. Merenpohjasta on l\xc3\xb6ydetty muun muassa ankkureita, pronssikyp\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ja 11 pronssipuskuria, joiden avulla muinaiset sotalaivat pyrkiv\xc3\xa4t upottamaan vihollislaivoja. Vastaavia puskureita on aikaisemmin l\xc3\xb6ydetty vain kolme.'