b'\n_START_ARTICLE_\nAadolf Fredrik (Mecklenburgin herttua)\n_START_PARAGRAPH_\nAdolf Friedrich Albrecht Heinrich Mecklenburg (10. lokakuuta 1873 Schwerin \xe2\x80\x93 5. elokuuta 1969) oli saksalainen tutkimusmatkailija, Togomaan kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri ja Baltian herttuakunnan herttua 5.11.\xe2\x80\x9328.11.1918._NEWLINE_Aadolf Fredrik oli Mecklenburg-Schwerinin suuriruhtinas Fredrik Frans II:n (1823\xe2\x80\x931883) ja h\xc3\xa4nen vaimonsa Schwarzburg-Rudolstadtin prinsessa Marien kolmas lapsi. Aadolf Fredrik syntyi Schweriniss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTutkimusmatkailija Afrikassa\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1907\xe2\x80\x931908 Aadolf Fredrik johti tieteellist\xc3\xa4 tutkimusretke\xc3\xa4 Keski-Afrikan hautavajoaman alueella kulkien Afrikkaa id\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen. Vuonna 1908 h\xc3\xa4n sai Eduard Vogelille nimetyn maantieteen kunniamitalin. Matkoillaan ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 hy\xc3\xb6nteiset ja h\xc3\xa4nen Togossa sijainnut asuinpaikkansa ovat Berliinin Luonnontieteen museossa ja Senckenbergin museossa._NEWLINE_Vuosina 1910\xe2\x80\x931911 h\xc3\xa4n johti tutkimusmatkan T\xc5\xa1adj\xc3\xa4rvelle sek\xc3\xa4 Kongon pohjoisosista l\xc3\xa4htevi\xc3\xa4 ja Sudanin kohdalla Niiliin virtaavia jokia. Aadolf Fredrik ja h\xc3\xa4nen matkakumppaninsa tutkivat alueita, jotka olivat olleet siihen menness\xc3\xa4 hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n tutkittuja._NEWLINE_Vuosina 1912\xe2\x80\x931914 Aadolf Fredrik toimi Saksan L\xc3\xa4nsi-Afrikassa sijainneen Togon viimeisen\xc3\xa4 kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4. Erikoisuutena voi mainita, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4net kutsuttiin vuonna 1960 itsen\xc3\xa4istyneen Togon itsen\xc3\xa4isyysjuhlaan virallisena vieraana. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n toimi saksalaisen siirtomaayhdistyksen varapuheenjohtajana.\n_START_SECTION_\nBaltian herttuakunnan herttuaksi tai Suomen kuninkaaksi\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana Aadolf Fredrik toimi vuonna 1915 It\xc3\xa4valta-Unkarin armeijassa ja osallistui yhteisty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelyihin keskusvaltojen liittolaisvaltioiden Turkin ja Bulgarian kanssa._NEWLINE_Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 solmi Brest-Litovskin rauhan keisarillisen Saksan kanssa. Sen mukaan valta It\xc3\xa4meren maakunnissa siirtyi Saksalle. Sen pohjalta perustettiin marraskuussa 1918 Baltian herttuakunta Riiassa, johon kuuluivat nykyisen Kuurinmaa, Liivinmaa, Viro. Sen ensimm\xc3\xa4iseksi herttuaksi aiottiin valita Meckelenburgin Aadolf Fredrik. Baltian herttuakunnan taru oli hyvin lyhyt. Se p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Saksan tehdess\xc3\xa4 aselevon ymp\xc3\xa4rysvaltojen kanssa._NEWLINE_Samoihin aikoihin k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 olleen Suomen kuningaskunta-keskusteluun Aadolf Fredrikin nimi liittyi hyvin n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4sti. H\xc3\xa4n viesti Suomen hallitukselle jo kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918 halunsa olla k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 Suomen kuningasta valittaessa.\n_START_SECTION_\nOlympialiikkeess\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAadolf Fredrik toimi Kansainv\xc3\xa4lisen olympiakomitean j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 kolme vuosikymment\xc3\xa4 vuosina 1926\xe2\x80\x931956 ja toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Liittotasavallassa muodostetun Saksan kansallisen olympiakomitean ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 puheenjohtajana 1949\xe2\x80\x931951.\n_START_SECTION_\nSiviiliel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAadolf Fredrik oli naimisissa kahdesti. Vuonna 1917 h\xc3\xa4n meni naimisiin Reuss-Schleizin prinsessan Viktoria Feodoran kanssa. H\xc3\xa4n kuoli seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 herttua Woizlawa Feodoran syntym\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen joulukuussa 1918. Aadolf Fredrik avioitui velipuolensa, herttua Juhana Albertin, lesken Stolberg-Rosslan prinsessan Elisabetin kanssa vuonna 1924. Pariskunnan el\xc3\xa4m\xc3\xa4 sammui muutaman viikon kuluessa vuonna 1969. Heid\xc3\xa4t on haudattu Schleswig-Holsteinin Eutiniin.'