b'\n_START_ARTICLE_\nAunuksen Puuliike\n_START_PARAGRAPH_\nAunuksen Puuliike Osakeyhti\xc3\xb6 oli Laatokan-Karjalassa Suoj\xc3\xa4rven alueella sahaustoimintaa harjoittanut mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6 joka perustettiin 1917. Petroskoissa toimipaikkaansa pit\xc3\xa4neen yhti\xc3\xb6n perustaja Pekka Supinen aikoi alun perin vied\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Karjalan metsist\xc3\xa4 hakattua puutavaraa Muurmannin radan kautta Pietariin ja L\xc3\xa4nsi-Eurooppaan. Yhti\xc3\xb6 hankki my\xc3\xb6s kaksikeh\xc3\xa4isen sahalaitoksen Petroskoin l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Neglinskin saarelta. Vuoden 1917 vallankumoukset Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 estiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4m\xc3\xa4 suunnitelmat ja yhti\xc3\xb6n johtaja Heikki R\xc3\xb6pp\xc3\xa4nen joutui pakenemaan Suomeen yhti\xc3\xb6n omaisuuden j\xc3\xa4\xc3\xa4dess\xc3\xa4 Petroskoihin. Yhti\xc3\xb6 oli kuitenkin hankkinut t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen Suomen puolelta Suoj\xc3\xa4rven alueelta useita lampuotitiloja ja ostanut Suomen valtiolta 92\xc2\xa0000 tukkirunkoa joten se saattoi siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 toimintonsa Suoj\xc3\xa4rvelle, jonne rakennettiin 1919\xe2\x80\x931920 Kaipaan saha. Rautatie Suoj\xc3\xa4rvelle valmistui 1923 jonka j\xc3\xa4lkeen sahaa laajennettiin kahdella keh\xc3\xa4sahalla. Aunuksen Puuliike oli kuitenkin 1924 vararikon partaalla ja se joutui yhti\xc3\xb6n velkojen takaajien haltuun. Vuodet 1924\xe2\x80\x931927 olivat sahaustoiminnalle suotuisia ja yhti\xc3\xb6n toiminta oli kannattavaa. Vuonna 1927 takaajat myiv\xc3\xa4t sitten Aunuksen Puulikkeen Osakeyhti\xc3\xb6 Carelia Timber Co:lle._NEWLINE_Carelia Timber oli Hella Wuolijoen perustama ja johtama yhti\xc3\xb6, jolla oli ollut oma sahalaitos Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 Lietteen kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuodesta 1923 alkaen. 1920-luvulla hyvin menestynyt Carelia Timber tuotti p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hyv\xc3\xa4laatuista vanhaa honkapuuta L\xc3\xa4nsi-Euroopan puusep\xc3\xa4nteollisuuden tarpeisiin. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 puusta osa tuotiin Neuvostoliiton puolelta. Carelia Timber ja Aunuksen Puuliike fuusioitiin 1927 ja Hella Wuolijoesta tuli yhti\xc3\xb6n toimitusjohtaja. Osakep\xc3\xa4\xc3\xa4omaa kasvatettiin 15 miljoonaan markkaan ja yhti\xc3\xb6\xc3\xb6n sijoitettiin my\xc3\xb6s englantilaista p\xc3\xa4\xc3\xa4omaa. P\xc3\xa4\xc3\xa4rahoittajana oli Oy Liittopankki. Sahateollisuuden suhdanteet alkoivat kuitenkin heikenty\xc3\xa4 ja yhti\xc3\xb6n sahojen kannattavuus oli heikkoa. Kaipaan saha tuhoutui tulipalossa 17. helmikuuta 1929 mutta se rakennettiin nopeasti uudestaan ja k\xc3\xa4ynnistyi jo 17. toukokuuta 1929. Vuonna 1929 Aunuksen Puuliike teki 10 vuoden konsessiosopimuksen Edward Gyllingin edustamien Karjalan tasavallan puumyyjien kanssa. Yhti\xc3\xb6 sai sopimusaikana hakkauttaa enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 300\xc2\xa0000 sahatukkia ja sai lis\xc3\xa4ksi palstoilta hakatun muun puutavaran. Neuvostoliiton puolella yhti\xc3\xb6 suoritti itse hakkuut omilla miehill\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kalustollaan. Hakkuualueet sijaitsivat Suomen rajan tuntumassa alle 20 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6n sahoista joten kuljetuskustannukset eiv\xc3\xa4t nousseet suuriksi._NEWLINE_Aunuksen Puuliike joutui 1920-luvun lopulla pahoihin taloudellisiin vaikeuksiin. Yhti\xc3\xb6 oli sahannut 1929 117\xc2\xa0000 kuutiometri\xc3\xa4 mutta vuosina 1930\xe2\x80\x931932 sahatavaran vienti putosi jyrk\xc3\xa4sti ja yhti\xc3\xb6n tappiot kasvoivat. Vuonna 1930 yhti\xc3\xb6n tappio oli enn\xc3\xa4tykselliset 58 miljoonaa markkaa ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena rahoittajana toiminnut Liittopankki joutui Helsingin Osakepankin haltuun. Helsingin Osakepankki asetti Aunuksen Puuliikkeelle uuden varatoimitusjohtajan ja yhti\xc3\xb6n tila paljastui niin huonoksi ett\xc3\xa4 se asetettiin 1931 suoritustilaan ja Hella Wuolijoki erotettiin johtajan paikalta. Yhti\xc3\xb6n toiminta jatkui kuitenkin pankin omistuksessa ja uudeksi toimitusjohtajaksi tuli mets\xc3\xa4nhoitaja, everstiluutnantti Torsten J. Aminoff (s. 1881) joka oli veljens\xc3\xa4 kanssa perustanut 1923 Iisalmen Sahat Oy:n. Yhti\xc3\xb6n osakep\xc3\xa4\xc3\xa4omaa korotettiin my\xc3\xb6s 30 miljoonalla markalla. Aunuksen Puuliike hankki entisten Kaipaan ja Lietteen sahojensa lis\xc3\xa4ksi vuonna 1933 Litsman sahan ja Lapinj\xc3\xa4rven sahan. Litsman sahan oli perustanut Diesen Wood Hyrsyl\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1923 ja hollantilaisomistuksessa ollut Oy Carelia Exporting Ab:n Lapinj\xc3\xa4rven saha oli perustettu 1929 Maimalammin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Pankin omistuksessa Aunuksen Puuliikkeen vuotuinen sahausm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi 112\xe2\x80\x93135\xc2\xa0000 kuutiometriin ja yhti\xc3\xb6 tuotti 2\xe2\x80\x935 miljonaa markkaa voittoa vuosittain joilla katettiin aiempia tappioita. _NEWLINE_Enso-Gutzeit Osakeyhti\xc3\xb6 osti Aunuksen Puuliike Osakeyhti\xc3\xb6n vuonna 1937 40 miljoonan markan kauppahinnalla. Kaupassa Enso-Gutzeitin haltuun siirtyiv\xc3\xa4t yhti\xc3\xb6n omistamat mets\xc3\xa4alueet sek\xc3\xa4 kuusi sahaa, joista nelj\xc3\xa4 oli Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja kaksi Johanneksessa. Aunuksen Puuliikkeen vuosituotanto oli myyntihetkell\xc3\xa4 25\xc2\xa0000 \xe2\x80\x93 35\xc2\xa0000 standarttia sahatavaraa. Kaipaan sahan lis\xc3\xa4ksi yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli Lietteen saha, Lapinj\xc3\xa4rven saha, Litsman saha ja Pitk\xc3\xa4saaren saha. Vientisatamana toimi Uuras. Torsten Aminoff jatkoi Aunuksen Puuliikkeen johtajana ja varatoimitusjohtajaksi tuli my\xc3\xb6hempi teollisuusneuvos Axel Naesman. Aunuksen Puuliikkeen sahaustoiminta supistui kuitenkin j\xc3\xa4rjestelyjen yhteydess\xc3\xa4 ja se oli 1938 84\xc2\xa0000 kuutiometri\xc3\xa4. Talvisodan syttyminen 1939 lopetti yhti\xc3\xb6n sahaustoiminnan Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4.'