b'\n_START_ARTICLE_\nArimaa (Pusula)\n_START_PARAGRAPH_\nArimaa (my\xc3\xb6s Arima) on kartano ja kulmakunta Hyrkk\xc3\xb6l\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Arimaa-j\xc3\xa4rven rannalla Pusulassa Lohjalla Uudellamaalla._NEWLINE_Kartano sai alkunsa Kun Hyrkk\xc3\xb6l\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n Klemel\xc3\xa4n talon maille Arimaj\xc3\xa4rven rantaan perustettiin Ariman lasitehdas vuonna 1864. Kartanoksi tila laajentui 1870-luvulla, kun siihen yhdistettiin Hyrkk\xc3\xb6l\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n Kollin ja Haikon perint\xc3\xb6tilat. Lasitehtaan ja kartanon omistajina olivat vuosina 1866\xe2\x80\x931893 Alfons Alftan ja vuosina 1893-1918 Karl Taxell. Lasitehdas lopetettiin vuonna 1918, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen kartano on toiminut maanviljelystilana. 1930-luvulta alkaen kartanon omistajana oli Yrj\xc3\xb6 H\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1889 tehtaan yhteyteen perustettiin my\xc3\xb6s kansakoulu, jonka toiminta kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi tehtaan lopettamisen j\xc3\xa4lkeen. Viel\xc3\xa4 1930-luvulla koulurakennus toimi nuorisoseurantalona._NEWLINE_Tunnettuihin Arimaalla vaikuttaneisiin henkil\xc3\xb6ihin kuuluu kirjailija Helvi H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4inen. Kesin\xc3\xa4 1935\xe2\x80\x931936 h\xc3\xa4n kirjoitti siell\xc3\xa4 romaaninsa Katuojan vett\xc3\xa4. H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4inen my\xc3\xb6s ker\xc3\xa4si itselleen kokoelman Ariman lasitehtaan lasiesineit\xc3\xa4.'