b'\n_START_ARTICLE_\nEero Haapalainen\n_START_SECTION_\nLapsuus ja nuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nEero Haapalainen syntyi 1880 Kuopiossa ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isperheeseen. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Aaro Fredrik Haapalainen oli kirvesmies ja Miina-\xc3\xa4iti (Wilhelmiina) kutoi kotona kangasta Minna Canthin kangaskauppaan. Haapalainen kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1901. Kouluvuosina h\xc3\xa4n ansaitsi rahaa rullatehtailija Saastamoisen vanhimman pojan yksityisopettajana historiassa ja matematiikassa. Vanhemmat toivoivat Haapalaisesta pappia, mutta jo hyvin nuorena h\xc3\xa4n liitti el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeeseen. H\xc3\xa4n luki lakitiedett\xc3\xa4 Helsingin yliopistossa 1901\xe2\x80\x931904, mutta varojen puutteessa loppututkinto j\xc3\xa4i suorittamatta._NEWLINE_Haapalainen oli yksi niist\xc3\xa4 ik\xc3\xa4polvensa monista nuorista miehist\xc3\xa4, joka uskoi sosialismin ihanteisiin niin paljon, ett\xc3\xa4 oli valmis puolustamaan niit\xc3\xa4 ase k\xc3\xa4dess\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen radikalismilleen on useita selityksi\xc3\xa4. Ensiksikin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeess\xc3\xa4 toimivat akateemiset nuoret olivat radikaaleja. Toiseksi vaikutteita tuli id\xc3\xa4st\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isilt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Ruotsista, sik\xc3\xa4l\xc3\xa4isen sosiaalidemokraattisen nuorisoliikkeen parista. Kolmanneksi oma merkityksens\xc3\xa4 lienee ollut my\xc3\xb6s henkil\xc3\xb6kohtaisilla ominaisuuksilla. _NEWLINE_1903\xe2\x80\x931906 Haapalainen oli Ty\xc3\xb6mies-lehden toimittajana, Helsingin ammatillisen paikallisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n sihteerin\xc3\xa4 1906, ja viipurilaisen Ty\xc3\xb6-lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana 1907.\n_START_SECTION_\nNuori vallankumouksellinen\n_START_PARAGRAPH_\nSuurlakossa 1905 Haapalainen kohosi n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4lle paikalle yhten\xc3\xa4 Punakaartin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1906 Haapalainen oli Suomen sosialidemokraattisen puolueen edustajana Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sosiaalidemokraattisen puolueen IV edustajakokouksessa Tukholmassa. Istunnossa esitettiin Haapalaisen laatima puheenvuoro Suomen sosialidemokraattisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolueen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kanta kysymyksess\xc3\xa4 valtion duumasta._NEWLINE_Samana vuonna Haapalainen osallistui Viaporin kapinaan toimien sosiaalidemokraattisen puolueen edustajana Viaporin kapinaa valmistavassa maanalaisessa komiteassa._NEWLINE_Huhtikuussa 1907 Haapalainen valittiin Suomen ammattiyhdistyksen perustavassa kokouksessa j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ensimm\xc3\xa4iseksi puheenjohtajaksi. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4toiminen. H\xc3\xa4nen valintansa osoittaa, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4net tunnettiin ammattiyhdistysmiehen\xc3\xa4. Seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 ehdokkaasta (mm. Yrj\xc3\xb6 Sirola, Emil Hyt\xc3\xb6nen, Matti Paasivuori) h\xc3\xa4n sai eniten \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 eli 233 \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4. L\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli K. Wartiainen, 25 \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4, ja Lehokas, 20 \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Haapalaisen puheenjohtajakaudella Suomen Ammattij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 oli kehittynyt aktiiviseksi taistelevaksi j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ksi. Haapalainen toimi Suomen Ammattij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 -lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana 1908\xe2\x80\x931918. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1911 Haapalainen erosi Ammattij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n puheenjohtajan teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4n jatkoi ammattiyhdistystoimintaa Sahateollisuuden Liiton asiamiehen\xc3\xa4 ja harjoitti laajaa ammattiyhdistysliikett\xc3\xa4 koskevaa julkaisutoimintaa. 1911 ilmestyi kirja Osuustoiminta ja ammattiyhdistysliike, 1913 Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t ja ty\xc3\xb6antajaliitot, 1917 Ty\xc3\xb6ehtosopimuksesta ja teollisuuslaillisuudesta. H\xc3\xa4nen kirjojaan pidettiin ajankohtaisina. Haapalainen tavoitteli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4, jonka mukaan ammattiyhdistysliikkeen ensisijaisena tavoitteena tuli olla kollektiivisten ty\xc3\xb6sopimusten aikaansaaminen yksil\xc3\xb6llisten sijaan. Haapalainen keksi sanan "ty\xc3\xb6ehtosopimus", joka on nyt laajassa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4llissota 1918\n_START_PARAGRAPH_\nHaapalainen kuului jo vallankumouksen veteraaneihin, kun Suomi ajautui sis\xc3\xa4llissotaan 28. tammikuuta 1918._NEWLINE_Vuonna 1918 Haapalainen oli Suomen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtaja ja Suomen kansanvaltuuskunnan j\xc3\xa4sen sis\xc3\xa4- ja sota-asioiden valtuutettuna._NEWLINE_Haapalainen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin Suomen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en punaisen kaartin ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi heti taistelujen alkaessa. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli 30. tammikuuta \xe2\x88\x92 20. maaliskuuta 1918. Vaikka h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei ollut sotilaskoulutusta, h\xc3\xa4n halusi johtaa tapahtumia itse ohi esikuntien._NEWLINE_Kun punaisten voitot muuttuivat jatkuviksi tappioiksi, tilanne koettiin pelastaa j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 punakaartin ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikkyys uudelleen. Haapalainen teki tutustumismatkan Tampereelle, jossa sortui juopottelemaan ja riitautui Vilppulan rintaman ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Erkki Karjalaisen kanssa. Hugo Salmela sai tarpeekseen juoppolalliksi ruvenneesta Haapalaisesta ja passitti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n Helsinkiin._NEWLINE_\xc2\xbbTulooko Haapalainen t\xc3\xa4nne? Vaikka mit\xc3\xa4s apua h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 olisi, eih\xc3\xa4n se mies osaa muuta kuin haukkua.\xc2\xbb _NEWLINE_(Pohjoisen rintaman p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Hugo Salmela Haapalaisesta Tampereella 11. maaliskuuta 1918.)_NEWLINE_Haapalainen erotettiin punakaartin ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikkyydest\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4n jatkoi viel\xc3\xa4 kansanvaltuutettuna, kunnes huhtikuussa Kansanvaltuuskunnan siirrytty\xc3\xa4 Viipuriin h\xc3\xa4net jouduttiin erottamaan siit\xc3\xa4kin toimesta. Juopumuksen, sopimattoman k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksen ja aseen varomattoman k\xc3\xa4sittelyn vuoksi h\xc3\xa4net lopulta pid\xc3\xa4tettiin ja 23. huhtikuuta Viipurin punainen sotaoikeus tuomitsi h\xc3\xa4net menett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n palkkansa 25 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4hetett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi rivisotilaana rintamalle. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s aiottiin julkaista punakaartin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4k\xc3\xa4skyss\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 ei kuitenkaan ehditty toteuttaa._NEWLINE_Huhtikuun 25. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1918 useimmat kansanvaltuutetut sek\xc3\xa4 muut ylimm\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t pakenivat Viipurista laivalla Pietariin. Haapalainen kielt\xc3\xa4ytyi Edvard Gyllingin tavoin l\xc3\xa4htem\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4i Viipuriin. H\xc3\xa4n onnistui pakenemaan Pietariin moottoriveneell\xc3\xa4 toukokuussa 1918.\n_START_SECTION_\nNeuvostoliitossa\n_START_PARAGRAPH_\nNeuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Haapalainen toimi monissa luottamusteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4, muun muassa vuonna 1918 Suomalaisen rykmentin sotilaskomissaarina, 1919\xe2\x80\x931920 punaupseerikoulun opettajana, 1920\xe2\x80\x931921 Karjalan Ty\xc3\xb6kansan Kommuunin Vallankumousneuvoston teollisuusosaston mets\xc3\xa4ty\xc3\xb6sektorin johtajana, 1921\xe2\x80\x931924 Petroskoin opettajaseminaarin lehtorina, 1924\xe2\x80\x931929 Karellesin (sahateollisuus) palveluksessa. P\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ohella h\xc3\xa4n kirjoitti sanomalehtiin ja suomensi poliittista kirjallisuutta. Vuonna 1930 Haapalainen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin Karjalan ASNT:n tieteellisen tutkimusinstituutin historian osaston johtajaksi. Haapalainen harjoitti laajaa julkaisutoimintaa: Suomen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en ensim\xc3\xa4inen nousu (1931), Kansalaissota Karjalassa (1932), Viaporin kapina 1906 (1935), Kommuuni Kylv\xc3\xa4j\xc3\xa4 (1935). H\xc3\xa4n laati aapisen suomen kielell\xc3\xa4, lukukirjan lapsille, lukuopin ynn\xc3\xa4 muuta. Haapalaisen johdolla historian osaston tutkijat ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t aineistoa laajaa teosta, Karjalan historiaa, varten.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nHaapalainen kuoli Stalinin vainoissa. H\xc3\xa4net vangittiin 27. lokakuuta 1937 Petroskoissa syytettyn\xc3\xa4 vastavallankumouksellisesta nationalistisesta toiminnasta. Haapalainen ei murtunut NKVD:n kuulusteluissa. H\xc3\xa4n ei tunnustanut syyt\xc3\xb6st\xc3\xa4 oikeaksi ja Karjalan ASNT:n NKVD:n troikka tuomitsi h\xc3\xa4net teloitettavaksi. Haapalainen ammuttiin 27. marraskuuta 1937 Petroskoissa. H\xc3\xa4net rehabilitoitiin t\xc3\xa4ydellisesti syytt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 7. toukokuuta 1956._NEWLINE_Poliittisten vainojen uhrien muistop\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 30. lokakuuta 1994 Petroskoin Zarekan hautausmaalle siirrettiin Suolusm\xc3\xa4en joukkoteloituspaikalta sorakuopasta l\xc3\xb6ydetyt 38:n 27. marraskuuta 1937 teloitetun j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset. Yksi ammutuista oli Eero Haapalainen. H\xc3\xa4nen j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 ovat poliittisten vainojen uhrien veljeshaudassa Zarekan hautausmaalla Petroskoissa._NEWLINE_My\xc3\xb6s Eero Haapalaisen vanhin poika Toivo Haapalainen, Petroskoin suksitehtaan yli-insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri, menetti henkens\xc3\xa4 Stalinin vainoissa. H\xc3\xa4net vangittiin 29. kes\xc3\xa4kuuta 1938 ja ammuttiin 21. syyskuuta 1938 Petroskoissa. Toivo Haapalainen rehabilitoitiin 1956 t\xc3\xa4ydellisesti syytt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen haudastaan ei ole tietoa. _NEWLINE_Eero Haapalaisen syntym\xc3\xa4kaupungissa Kuopiossa kiinnitettiin 14. syyskuuta 1989 Minna Canthin katu 49:n sein\xc3\xa4\xc3\xa4n muistolaatta: \xe2\x80\x9dT\xc3\xa4ss\xc3\xa4 korttelissa sijaitsi Punakaartin ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Eero Haapalaisen 1880\xe2\x80\x931938 syntym\xc3\xa4koti\xe2\x80\x9d.'