b'\n_START_ARTICLE_\nArmenialaisten kansanmurha\n_START_PARAGRAPH_\nArmenialaisten kansanmurha on Osmanien valtakunnassa eli nykyisess\xc3\xa4 Turkissa vuonna 1915 toteutettu useiden satojen tuhansien armenialaisten kuolemaan johtanut joukkotuho. Turkki v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4 armenialaisia kuolleen 300\xc2\xa0000, l\xc3\xa4ntisten l\xc3\xa4hteiden mukaan kuolleita oli paljon enemm\xc3\xa4n. Joidenkin selvitysten mukaan joukkomurhassa kuoli armenialaisia ainakin miljoona, ellei jopa 1,5 miljoonaa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolelle pakeni kansanmurhaa arviolta 300\xc2\xa0000\xe2\x80\x93400\xc2\xa0000 armenialaista. Turkin virallisen kannan mukaan armenialaiset kuolivat armenialaiskapinan aikana sissisodassa ja sen tukahduttamista seuranneissa epidemioissa ja n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4d\xc3\xa4ss\xc3\xa4, eiv\xc3\xa4t suoranaisessa etnisess\xc3\xa4 puhdistuksessa.\n_START_SECTION_\nTapahtumien taustaa\n_START_PARAGRAPH_\nArmenialaisten kansanmurha ei ollut yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 \xc3\xa4killinen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys yht\xc3\xa4 kansanryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 kohtaan, vaan sen juuret olivat 1800-luvun tapahtumissa. Osmanien valtakunta alkoi rapistua 1800-luvulla. Se menetti suuria osia alueistaan: Kreikka itsen\xc3\xa4istyi, It\xc3\xa4valta-Unkari kaappasi itselleen Bosnian, Balkanin alueen kansat, kuten romanialaiset ja bulgarialaiset saivat kansallismielisist\xc3\xa4 aatteista kipin\xc3\xa4n perustaa omia valtioitaan. Itsen\xc3\xa4isyyssotiin osallistui ulkovaltoja ja 1910-luvulla Italia kaappasi Libyan. Horjuva hallinto piti itse\xc3\xa4\xc3\xa4n uhattuna ja katsoi oikeudekseen tarttua kapinointiin tarvittaessa kovinkin ottein. Sulttaani Abd-ul-Hamid II totesi, ett\xc3\xa4 "l\xc3\xa4nsimaat lietsovat levottomuuksia armenialaisten keskuudessa... meid\xc3\xa4n on puolustettava itse\xc3\xa4mme hinnalla mill\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4." Sulttaanin mukaan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys armenialaisia kohtaan oli n\xc3\xa4in ollen Turkin oikeutettu tapa puolustautua._NEWLINE_Armenialaisista ei pidetty Turkissa, sill\xc3\xa4 monien turkkilaisten mielest\xc3\xa4 he olivat erillinen kansanosa, joka heikensi maata. Armenialaiset eiv\xc3\xa4t olleet islaminuskoisia, vaan kristittyj\xc3\xa4 ja juutalaisia ja puhuivat omaa kielt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Armenialaiset noudattivat vanhoja sivistysihanteitaan, mink\xc3\xa4 johdosta heill\xc3\xa4 oli keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 korkeampi kielitaito ja koulutustaso. Ne helpottivat yhteyksi\xc3\xa4 Eurooppaan, mik\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti heikkenev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 valtionhallinnossa ep\xc3\xa4ilyksi\xc3\xa4. Koulutustaso ja kielitaito auttoivat armenialaisia liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 johdosta k\xc3\xb6yhemm\xc3\xa4t turkkilaiset pitiv\xc3\xa4t armenialaisia kieroina kauppiaina. Valtion virkoihin armenialaisia ei uskontonsa vuoksi hyv\xc3\xa4ksytty. Vaikka suurin osa armenialaisista oli k\xc3\xb6yhi\xc3\xa4 maaty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4, heid\xc3\xa4n pel\xc3\xa4ttiin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n turkkilaiset varjoonsa._NEWLINE_Armenialaisten lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli nykyisen Turkin it\xc3\xa4alueilla l\xc3\xa4hes kaksi miljoonaa. He asuivat omissa kyliss\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kaupunginosissaan. Puhtaasti armenialaisia alueita ei kuitenkaan en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut, vaan muuttoliike oli tuonut alueelle my\xc3\xb6s muita kristittyj\xc3\xa4 kansoja sek\xc3\xa4 islaminuskoisia. Jotkut armenialaiset olivat ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa liittyneet kristityn Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolelle.\n_START_SECTION_\nVuosien 1894\xe2\x80\x931896 veril\xc3\xb6ylyt\n_START_PARAGRAPH_\nArmenialaisia oli alettu pit\xc3\xa4\xc3\xa4 uhkana Osmanien valtakunnan yhten\xc3\xa4isyydelle. Heit\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin rangaista tavallista ankarammilla kuritoimenpiteill\xc3\xa4 ja vuosina 1894\xe2\x80\x931896 pantiin toimeen ennenn\xc3\xa4kem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n suuret joukkosurmat. Uhreiksi valikoitiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 nuoria, armeijaik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja taistelukuntoisia miehi\xc3\xa4. Murhissa surmattiin noin 200\xc2\xa0000\xe2\x80\x93300\xc2\xa0000 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Euroopan suurvallat, jotka mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n esiintyiv\xc3\xa4t kristittyjen kansojen suojelijoina, eiv\xc3\xa4t puuttuneet asiaan mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n joitakin hajanaisia diplomaattisia protesteja lukuun ottamatta._NEWLINE_Vastalauseeksi murhaamiselle ja kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen Euroopan valtioiden huomion kansansa uhanalaiseen asemaan 26 aseistautunutta armenialaista valtasi Osmanien valtakunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungissa Konstantinopolissa pankin. Vastalauseena pankin valtaukselle raivostunut turkkilainen v\xc3\xa4kijoukko hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Konstantinopolin armenialaisten koteihin surmaten heit\xc3\xa4 tuhansittain._NEWLINE_Tapahtumien seurauksena armenialaiset alkoivat uskoa, ett\xc3\xa4 Berliinin vuoden 1878 konferenssit ovat heid\xc3\xa4n kannaltaan hy\xc3\xb6dytt\xc3\xb6mi\xc3\xa4. Euroopan suurvallat puolustavat vain niit\xc3\xa4 Osmanien alaisuudessa olevia kansoja, joista on heille hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4. Hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4 taas on vain niist\xc3\xa4, joilla on voimaa, oli yleinen armenialainen ajatelma.\n_START_SECTION_\nVuoden 1909 veril\xc3\xb6yly\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1909 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi sulttaani Abd-ul-Hamid II:n valtakausi. Valtaan p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t nuorturkkilaiset. Monet armenialaiset tukivat nuorturkkilaisia, sill\xc3\xa4 heit\xc3\xa4 innostivat nuorturkkilaisten puheet vapaudesta ja tasa-arvosta. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4rjestettiin Adanassa, Turkin kaakkoisrannikolla, 20 000 armenialaisen joukkosurma. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n varsinaisen kansanmurhan harjoituksena. Armenialaiset osasivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen odottaa paikallisia vainoja, mutta odotettavissa oli jotain totaalista. Turkkia vuosien 1894\xe2\x80\x931896 ja vuoden 1909 veril\xc3\xb6ylyt opettivat siihen, ett\xc3\xa4 Euroopan suurvalloilta ei ole tulossa mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisia merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 toimia armenialaisten hyv\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nVuoden 1915 kansanmurha\n_START_PARAGRAPH_\nKansanmurhan panivat huhtikuussa 1915 toimeen tuolloin maata hallinneet nuorturkkilaiset. Toimenpiteet aloitettiin ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Turkin armeijan armenialaisilta sotilailta aseet pois, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen heit\xc3\xa4 alettiin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisesti surmata. Tekosyyn\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin v\xc3\xa4itett\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 armenialaiset olisivat olleet syyllisi\xc3\xa4 huonoon sotamenestykseen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan. Aseista riisutut armenialaiset surmattiin 50\xe2\x80\x93100 hengen ryhmiss\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 Turkin armeijan tarvitsemien erityisalojen huippuosaajien lis\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4tetty juuri yht\xc3\xa4\xc3\xa4n eloon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen aseistariisunta levitettiin koskemaan kaikkia armenialaisia. Aseiden luovuttamista vaadittiin kaikilta, ja jos niit\xc3\xa4 ei saatu, miehet voitiin vangita ja teloittaa. Niinp\xc3\xa4 aseettomat joutuivat ostamaan itselleen aseita luovuttaakseen ne. Aseet valokuvattiin, ja n\xc3\xa4iden valokuvien avulla pyrittiin todistamaan, ett\xc3\xa4 armenialaiset kapinoivat. Osa ryhtyi vastarintaan Vanissa ja Sasunissa, mutta n\xc3\xa4it\xc3\xa4 turkkilaiset pitiv\xc3\xa4t todisteina siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kapinaep\xc3\xa4ilyt olivat aiheellisia. Aseistariisunnan j\xc3\xa4lkeen annettiin armenialaisten kylien ja yhteis\xc3\xb6jen johtohahmoina pidetyille henkil\xc3\xb6ille kuten kauppiaille, papeille ja opettajille m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys ilmoittautua viranomaisille, ja sitten heid\xc3\xa4t tapettiin joko heti tai kidutuksen j\xc3\xa4lkeen. Vankiloita oli t\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten tyhjennetty rikollisista ja heist\xc3\xa4 muodostettiin veriteoissa tarvittuja erikoisjoukkoja._NEWLINE_23.\xe2\x80\x9324. huhtikuuta 1915 pid\xc3\xa4tettiin \xc4\xb0smail Enverin, sis\xc3\xa4ministeri Mehmed Talat pa\xc5\xa1\xc5\xa1an ja meriministeri Ahmed Cemalin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 Istanbulissa yhteens\xc3\xa4 235 armenialaista intellektuellia, poliitikkoa ja muita vaikuttajia, jotka kaikki teloitettiin. Edell\xc3\xa4 mainittu kolmen miehen ryhm\xc3\xa4 johti Turkkia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 diktatuurina. Kun tapahtumat oli saatu k\xc3\xa4yntiin, esiintyiv\xc3\xa4t johtomiehet ulkomaiden edustajille itsevarmoina. Mehmed Talat Pa\xc5\xa1\xc5\xa1a puhui Yhdysvaltojen l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4lle maansa armenialaispolitiikasta ett\xc3\xa4 se oli sek\xc3\xa4 selv\xc3\xa4\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 peruuttamatonta: "Meill\xc3\xa4 ei tule olemaan armenialaisia miss\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in Anatoliaa."_NEWLINE_Toukokuussa alkoivat armenialaisten joukkokarkotukset, jotka muuttuivat pian ymp\xc3\xa4ri osmanien valtakuntaa kansanmurhaksi. Joukkokarkotuksissa k\xc3\xa4ytetty menetelm\xc3\xa4 oli kaikkialla samankaltainen. Julistettiin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys pakkosiirroista, joita varten k\xc3\xa4skettiin pakkaamaan omaisuus k\xc3\xa4rryille. It\xc3\xa4isimmiss\xc3\xa4 osissa uskoteltiin, ett\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4t tyhjennet\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4liaikaisesti, sill\xc3\xa4 ne ovat sotatoimialueella. Kotiinpaluu olisi heti rauhan tultua mahdollinen. Armenialaiset ohjattiin marsseille, joiden alussa asekuntoiset vietiin surmattaviksi ja armenialaissaattueiden ry\xc3\xb6stelyst\xc3\xa4 tuli sek\xc3\xa4 vartijoiden, ett\xc3\xa4 naapurustojen huvia. Naiset lapset ja vanhukset marssivat ymp\xc3\xa4riins\xc3\xa4 ilman mit\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjellist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 koitui tuhansien kohtaloksi._NEWLINE_Tapahtumilla oli my\xc3\xb6s ulkomaalaisia silminn\xc3\xa4kij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Saksalainen l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Neukirch kirjoitti veljelleen kirjeen jossa kuvasi asuinkaupunkinsa Erzikanin 20\xc2\xa0000 armenialaisen kohtaloa: "Kaikki toteutettiin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisesti... Kuinka sitten 20\xc2\xa0000, tai enemm\xc3\xa4nkin, naisia lapsia tai vanhuksia voitaisiin ruokkia viikkojen ajan auringon paahtaessa..." Kirjett\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Saksan valtion arkistossa. Vastaavia dokumentteja l\xc3\xb6ytyy 769 sivua Saksan ulkoministeri\xc3\xb6n arkistossa._NEWLINE_Osa marsseilta hengiss\xc3\xa4 selvinneist\xc3\xa4 kirjoitti my\xc3\xb6hemmin muistelmissaan, ett\xc3\xa4 eripuolilla armenialaisalueita toistui samankaltainen tapahtumasarja. Yhteis\xc3\xb6jen johtohahmot pid\xc3\xa4tettiin ja vietiin surmattaviksi, julkisella kuulutuksella kaikkien armenialaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kotinsa, valmistautumisaikaa marsseille annettiin muutamasta p\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 kahteen viikkoon. Armenialaisten talot sinet\xc3\xb6itiin, mutta turkkilaiset ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t ne l\xc3\xa4hes v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti ja j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olleet miehet surmattiin joko ennen kylien j\xc3\xa4tt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 tai heti kuolemanmarssin alussa. Sotilaat ja virkamiehet ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t armenialaisten rahat ja mukana olleet arvoesineet. Jos kielt\xc3\xa4ytyi luovuttamasta, surmattiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen v\xc3\xa4kivalta kohdistui naisiin ja jopa kymmenenvuotiaisiin tytt\xc3\xb6ihin, joita raiskattiin. Vauvoja heitettiin tien varteen. Lasten surmaamisella haluttiin antaa armenialaisille selke\xc3\xa4 viesti: teill\xc3\xa4 ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 tulevaisuutta. Lapsiin kohdistui julmuuksia j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisesti ymp\xc3\xa4ri valtakuntaa. Niit\xc3\xa4 lapsia joita ei surmattu, myytiin toreilla. Marssireittien varrella lojui edellisten saattueiden j\xc3\xa4ljilt\xc3\xa4 ruumiita. Liikkeelle oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty keskushallituksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 satojatuhansia ihmisi\xc3\xa4, mutta heille ei oltu varattu lainkaan elintarvikkeita, mik\xc3\xa4 tekee ilmeiseksi, ett\xc3\xa4 ihmisten ei haluttukaan j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n henkiin. Surmatuiksi tuli niin Turkin armeijan armenialaisia sotilaita kuin nuorturkkilaisen puolueen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4kin._NEWLINE_Hengiss\xc3\xa4 selvinneiden muistelmia ilmestyi 1920-luvulla Yhdysvalloissa. Niit\xc3\xa4 ovat muun muassa teokset "Daughter of Euphrates" ja "Some of Us Survived" tekij\xc3\xb6in\xc3\xa4 Elizabeth Caraman ja Kerop Bedoukian._NEWLINE_Joillakin paikkakunnilla armenialaisille tarjottiin henkiinj\xc3\xa4\xc3\xa4misen ehtona k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4 islamin uskoon. Yleisen\xc3\xa4 periaatteena oli, ett\xc3\xa4 muslimeiksi k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t saavat pit\xc3\xa4\xc3\xa4 henkens\xc3\xa4 ja omaisuutensa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tarjouksen otti vastaan kovin harva armenialainen. Kristinuskoa pidettiin keskeisen\xc3\xa4 osana armenialaisuutta riippumatta siit\xc3\xa4 oliko henkil\xc3\xb6 uskonnollinen tai ateisti._NEWLINE_Armenialaiset eiv\xc3\xa4t juurikaan tehneet vastarintaa kansanmurhaa vastaan. Papisto saarnasi seurakunnissa, ett\xc3\xa4 pahaan ei saanut vastata pahalla. L\xc3\xa4nsiarmenialaisen Kilikian kirkon korkein johtaja Sahak II saarnasi ett\xc3\xa4 vastarintaa ei saa tehd\xc3\xa4 ja hallituksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 on toteltava. H\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n risti oli kannettava loppuun saakka. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n toisen posken k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4misen ihannoinnista moni armenialainen on kirkolleen edelleen katkera._NEWLINE_Suurin osa armenialaisista karkotettiin nykyisen Syyrian alueella Mesopotamian autiomaassa sijaitsevaan Dayr az-Zawriin. Osa armenialaisista lapsista kuitenkin piilotteli tapahtumien aikana paikallisissa turkkilaisissa perheiss\xc3\xa4. Taivasalla keskell\xc3\xa4 Syyrian autiomaata armenialaiset n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4lk\xc3\xa4\xc3\xa4 ja joutuivat sy\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n ruohoa ja kuolleita el\xc3\xa4imi\xc3\xa4. Kuolleiden armenialaisten luvuista on kuitenkin tutkijapiireiss\xc3\xa4 useita tulkintoja, mutta joka tapauksessa surmansa saaneita oli v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n useita satoja tuhansia. Armenialaisen historian professorin Vahakn Dadrian tutkimusten mukaan sairauksiin ja n\xc3\xa4lk\xc3\xa4\xc3\xa4n kuoli noin 800\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4, joihin ei ole laskettu muun muassa armeijassa teloitettuja miehi\xc3\xa4 ja jalkavaimoiksi otettuja naisia. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Turkin armenialaisv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 300\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi Syyriassa, Kyproksella, Libanonissa ja Ranskassa el\xc3\xa4\xc3\xa4 huomattavia m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 osmanien valtakunnasta paenneiden armenialaisten j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAssyrialaisten vainot\n_START_PARAGRAPH_\nKristittyin\xc3\xa4 my\xc3\xb6s assyrialaiset joutuivat kansanmurhan kohteeksi samaan aikaan armenialaisten kanssa. Heid\xc3\xa4n kohtalostaan on puhuttu v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin armenialaisten, johtuen osaltaan heid\xc3\xa4n pienest\xc3\xa4 lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Assyrialaiset pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t itse\xc3\xa4\xc3\xa4n muinaisen Assyrian valtakunnan perillisin\xc3\xa4 ja ovat k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet kristinuskoon jo varhaiskristillisin\xc3\xa4 vuosisatoina. Heid\xc3\xa4n kielens\xc3\xa4 on aramea ja heid\xc3\xa4n kirjakielest\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nime\xc3\xa4 syyria. Assyrialaisten vainot alkoivat 8. huhtikuuta 1915 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ne toteutettiin kes\xc3\xa4n 1915 aikana._NEWLINE_Kaikkiaan kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1915 surmattiin arviolta 500 000 henke\xc3\xa4. Selvinneiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja s\xc3\xa4ilyneiden silminn\xc3\xa4kij\xc3\xa4kertomusten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen ja moni assyrialainen pakeni nykyiseen Pohjois-Irakiin. Onnistunutta vastarintaa assyrialaiset tekiv\xc3\xa4t Ain Wardon kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 jesidien kanssa. 62 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 kest\xc3\xa4neiden taisteluiden j\xc3\xa4lkeen turkkilaiset ly\xc3\xb6tiin ja kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4iset pakenivat. Heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4\xc3\xa4n asuu nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n muuan muassa Yhdysvalloissa ja Ruotsissa.\n_START_SECTION_\nKansanmurhan tunnustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nArmenialaisten etninen puhdistus vuonna 1915 on viel\xc3\xa4 nykyaikanakin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 poliittinen kysymys. Esimerkiksi Turkilla ja Armenialla ei ole virallisia diplomaattisuhteita, mik\xc3\xa4 tosin on seurausta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Armenia miehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 osaa Azerbaid\xc5\xbeanista. Asia hiert\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Turkin EU-j\xc3\xa4senyyden etenemist\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Euroopan parlamentti on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt kansanmurhan tunnustamisen yhdeksi Turkin EU-j\xc3\xa4senyyden ehdoksi. Toisaalta taas Euroopan komissio ei ole hyv\xc3\xa4ksynyt Euroopan parlamentin ehdotusta, ja on j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt kansanmurhan tunnustamisen pois Turkin j\xc3\xa4senyysehdoista. EU-komissaari Olli Rehn on muistuttanut kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Turkin ja Armenian poliittiselle tasapainolle olisi nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n edullisinta, mik\xc3\xa4li molemmat maat keskittyisiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4liens\xc3\xa4 parantamiseen.\n_START_SECTION_\nTurkki ja maat jotka eiv\xc3\xa4t tunnusta kansanmurhaa\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nsimaisten historioitsijoiden kesken vallitsee yksimielisyys siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 armenialaisten etninen puhdistus on tapahtunut tosiasia. Erimielisyytt\xc3\xa4 on siit\xc3\xa4, t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4tk\xc3\xb6 tapahtumat kansanmurhan tunnusmerkit. Vaikeaksi tapahtumien kulun tutkimisen tekee se, ett\xc3\xa4 Armenian arkistot ovat suljettuja, kun taas Turkin arkistot ovat auki historian tutkijoille. Kummallekin maalle asia on poliittisesti hyvin arka. Turkki ei ole tunnustanut kansanmurhaa, ja sen oikeusistuimissa on nostettu syytteit\xc3\xa4 kansanmurhasta kirjoittaneita tutkijoita ja kirjailijoita vastaan sill\xc3\xa4 perusteella, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 "loukkaavat turkkilaisuutta"._NEWLINE_Turkin rikoslain pyk\xc3\xa4l\xc3\xa4n 301 mukaan turkkilaisuuden loukkaaminen on rikos. Pyk\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n puhe armenialaisten kansanmurhasta, eik\xc3\xa4 aihetta koskevaa tutkimusta voi Turkissa lain takia tehd\xc3\xa4 vapaasti. Turkin kuuluisimpiin kirjailijoihin lukeutuva Orhan Pamuk sai vuonna 2005 syytteen pyk\xc3\xa4l\xc3\xa4n 301 nojalla h\xc3\xa4nen todettuaan, ett\xc3\xa4 miljoona armenialaista tapettiin. Syyte kuitenkin hyl\xc3\xa4ttiin lopulta._NEWLINE_Turkin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri ilmoitti 2005 haluavansa perustaa turkkilaisista ja armenialaisista historioitsijoista koostuvan yhteisen ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4n tutkimaan vuoden 1915 tapahtumia, mutta Armenian presidentti vastasi, ett\xc3\xa4 maiden tulee ensin solmia kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n kunnolliset diplomaattisuhteet, ennen kuin ne voivat k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4 asiaa. Neuvottelut kuitenkin kariutuivat, eik\xc3\xa4 mailla edelleenk\xc3\xa4\xc3\xa4n ole diplomaattisuhteita. My\xc3\xb6s kansanmurhien tutkijoita maailmalla edustava International Association of Genocide Scholars -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 totesi vastauksessaan Turkin ehdotukseen "puolueettomasta" tutkimuksesta, ett\xc3\xa4 puolueettomat tutkijat ovat k\xc3\xa4sitelleet kansanmurhaa jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 huomautti lis\xc3\xa4ksi Turkin hallitukselle ty\xc3\xb6skentelevien tutkijoiden olevan kaikkea muuta kuin puolueettomia._NEWLINE_Turkin kielteisyytt\xc3\xa4 asiasta keskusteluun on pidetty yhten\xc3\xa4 esteen\xc3\xa4 maan liittymiselle Euroopan unioniin. Erityisesti Ranskassa on vaadittu maailmalta laajempaa tunnustamista kansanmurhan tapahtumiselle. Huhtikuussa 2006 Ranskan parlamenttiin tuotiin lakiesitys, joka toteutuessaan olisi tehnyt armenialaisten kansanmurhan kielt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 holokaustin kielt\xc3\xa4miseen verrattavan rikoksen. Lakiesitys tuli k\xc3\xa4sittelyyn lokakuussa 2006, ja parlamentin alahuone kansalliskokous hyv\xc3\xa4ksyi sen 12. lokakuuta. Tullakseen voimaan oli lain saatava viel\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4 parlamentin yl\xc3\xa4huoneelta senaatilta. Senaatti hyv\xc3\xa4ksyi lain 23. tammikuuta 2012, ja sen j\xc3\xa4lkeen tarvitaan viel\xc3\xa4 presidentti Nicolas Sarkozyn hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4. Laki her\xc3\xa4tti Turkissa voimakasta vastusta, ja maa uhkasi Ranskaa erilaisilla toimilla. Ranskan perustuslakineuvosto otti lakiin kantaa 28. helmikuuta 2012. Sen mukaan laki rikkoo perustuslakia, sill\xc3\xa4 se loukkaa ilmaisunvapautta. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s mit\xc3\xa4t\xc3\xb6i lain, mutta Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy on pyyt\xc3\xa4nyt hallitusta valmisteleman asiasta uutta lakiesityst\xc3\xa4._NEWLINE_Turkin lis\xc3\xa4ksi monet muut maat eiv\xc3\xa4t ole tunnustaneet kansanmurhaa tapahtuneeksi. Sen sijaan puhutaan usein esimerkiksi veril\xc3\xb6ylyist\xc3\xa4 tai "v\xc3\xa4kivallanteoista". N\xc3\xa4ihin maihin kuuluivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi Yhdysvallat, Britannia, Georgia, Ukraina ja Israel._NEWLINE_Kuitenkin lokakuussa 2007 Yhdysvaltain edustajainhuoneen ulkoasiainvaliokunta hyv\xc3\xa4ksyi p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6slauselman, joka toteaa Turkin surmanneen ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana 1,5 miljoonan Turkin armenialaista ja nime\xc3\xa4\xc3\xa4 tapahtuman kansanmurhaksi. Ulkoministeri\xc3\xb6 ja presidentti Bush vastustivat p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6slauselmaa.\n_START_SECTION_\nKansanmurhan tunnustaneet maat\n_START_PARAGRAPH_\nKansanmurhan tunnustaneita maita ovat muun muassa Alankomaat, Argentiina, Armenia, Belgia, Bolivia, Brasilia, Bulgaria, Chile, Italia, It\xc3\xa4valta, Kanada, Kreikka, Kypros, Libanon, Liettua, Luxemburg, Paraguay, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Sveitsi, Syyria, T\xc5\xa1ekki, Uruguay, Vatikaani, Venezuela ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4._NEWLINE_Euroopan parlamentti antoi virallisen tunnustuksen vuonna 1987. Lis\xc3\xa4ksi jotkin valtioiden osat, kuten useimmat Yhdysvaltain osavaltiot ja Wales Britanniassa, ovat antaneet tunnustuksen itse Yhdysvaltain ja Britannian kielteisest\xc3\xa4 kannasta huolimatta. N\xc3\xa4ill\xc3\xa4 lausumilla ei ole ulkopoliittista merkityst\xc3\xa4, koska asia ei kuulu niiden toimivaltaan._NEWLINE_Saksan liittop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t katsoi kes\xc3\xa4kuussa 2016, ett\xc3\xa4 armenialaisten vuoden 1915 joukkomurha oli kansanmurha. Liittop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksyi asiaa koskevan julkilausuman l\xc3\xa4hes yksimielisesti. Vain yksi kansanedustaja \xc3\xa4\xc3\xa4nesti vastaan ja yksi j\xc3\xa4tti \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuomi\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen suhtautuminen kansanmurhan tuomitsemiseen on ollut pid\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4inen. Vuonna 2005 presidentti Tarja Halonen laski seppeleen uhrien muistoksi ollessaan valtiovierailulla Armeniassa, mutta v\xc3\xa4isti armenialaistoimittajien kysymykset kansanmurhasta.\n_START_SECTION_\nKansanmurha populaarikulttuurissa\n_START_PARAGRAPH_\nPopulaarikulttuurissa kuuluisa amerikanarmenialaisista muusikoista koostuva metallimusiikkiyhtye System of a Down on sanoituksissaan ja haastatteluissaan usein viitannut armenialaisten kansanmurhaan ja sen kielt\xc3\xa4miseen. Yhtyeen laulaja, Serj Tankian, on todennut, ett\xc3\xa4 "Armenia on paikka, jossa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ja turkkilaiset ovat saaneet leikki\xc3\xa4 sotaa."'