b'\n_START_ARTICLE_\nKoulutus Suomessa\n_START_SECTION_\nSuomen koulutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen koulutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ryhmitell\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmeen koulutusasteeseen: yhdeks\xc3\xa4nvuotiseen perusopetukseen (peruskoulu), sen j\xc3\xa4lkeiseen toisen asteen koulutukseen (lukio ja ammattioppilaitokset) ja korkea-asteen koulutukseen (ammattikorkeakoulut ja yliopistot). Aikuiskoulutusta on tarjolla kaikilla koulutusasteilla._NEWLINE_Kuusivuotiaiden lasten, jotka aloittavat peruskoulun seuraavana vuonna, on vuodesta 2015 alkaen pakko osallistua esiopetukseen. Sit\xc3\xa4 ennenkin esiopetukseen osallistui l\xc3\xa4hes jokainen lapsi._NEWLINE_Peruskoulun luokan- ja aineenopettajat sek\xc3\xa4 ammatillisen koulutuksen opettajat suorittavat korkeakoulututkinnon lis\xc3\xa4ksi pedagogisia opintoja. My\xc3\xb6s lastentarhanopettajilla ja esiopetuksen opettajilla on korkeakoulututkinto.\n_START_SECTION_\nAikuiskoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2014 alusta voimaan tulleen lain mukaan jokaisella ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on oikeus saada ammattitaitoaan edist\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 koulutusta v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vuodessa. Ty\xc3\xb6nantaja voi saada taloudellista tukea koulutuksen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mille ty\xc3\xb6nhakijoille ja ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyden uhkaamille henkil\xc3\xb6ille j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6voimapoliittista aikuiskoulutusta. Koulutus t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4 usein ammattitutkintoon tai sen osaan ja siihen sis\xc3\xa4ltyy useimmiten ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oppimista._NEWLINE_Tutkintoihin t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n koulutuksen ohella Suomessa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaan sivistysty\xc3\xb6n piiriin kuuluvaa koulutusta esimerkiksi kansanopistoissa ja kansalais- ja ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enopistoissa. Vapaan sivistysty\xc3\xb6n opinnot ovat yleissivist\xc3\xa4vi\xc3\xa4, harrastustavoitteisia ja yhteiskunnallisia opintoja. Se voi muodostua iltaisin muutaman tunnin viikoittain jatkuvista kursseista, tai koko p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kest\xc3\xa4vist\xc3\xa4 lyhytkursseista. Vapaan sivistysty\xc3\xb6n tarkoituksena on elinik\xc3\xa4isen oppimisen periaatteen pohjalta tukea yksil\xc3\xb6iden persoonallisuuden monipuolista kehittymist\xc3\xa4 ja kyky\xc3\xa4 toimia yhteis\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 edist\xc3\xa4\xc3\xa4 kansanvaltaisuuden, tasa-arvon ja monipuolisuuden toteutumista yhteiskunnassa.\n_START_SECTION_\nSuomalaisten koulutustaso\n_START_PARAGRAPH_\nSuhteellisen suuri osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 saa korkeakoulutuksen. 90-luvulla Suomen luvut olivat OECD-vertailussa maailman huippua, mutta 2017 menness\xc3\xa4 55 maata oli ohittanut Suomen t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mittarilla. Vuonna 2013 noin 30 prosentilla aikuisista oli joku korkea-asteen tutkinto ja lis\xc3\xa4ksi 40 prosentilla keskiasteen tutkinto. Korkeakoulututkintoja on hiukan enemm\xc3\xa4n naisilla kuin miehill\xc3\xa4._NEWLINE_Suomessa korkeakoulutettujen vanhempien lapset p\xc3\xa4\xc3\xa4tyv\xc3\xa4t korkeakoulutukseen kahdeksan kertaa todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isemmin kuin kouluttamattomasta perheest\xc3\xa4 tulevat. Helsingiss\xc3\xa4 korkeakoulutettujen lapsista 90 prosenttia suoritti keskiasteen, l\xc3\xa4hes aina lukion, kouluttamattomien lapsista reilu puolet.\n_START_SECTION_\nKoulutuksen arviointi\n_START_PARAGRAPH_\nKoulutuksen tasoa arvioidaan maailmanlaajuisesti muun muassa PISA-tutkimusten avulla. Suomi on p\xc3\xa4rj\xc3\xa4nnyt n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 peruskoulun tasoa mittaavissa tutkimuksissa hyvin. Sen sijaan yliopistojen tasoa mittaavissa tutkimuksissa sijoitukset eiv\xc3\xa4t ole olleet kovin korkeita. Helsingin yliopisto ja Aalto-yliopisto ovat yleens\xc3\xa4 sijoittuneet parhaiten n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 listauksissa._NEWLINE_Suomessa koulutusta arvioi ja valvoo opetus- ja kulttuuriministeri\xc3\xb6, mutta varsinaisia ranking-listauksia oppilaitosten \xe2\x80\x9dparemmuudesta\xe2\x80\x9d ei julkaista. Monet tiedotusv\xc3\xa4lineet, esimerkiksi televisiokanava MTV3 on julkaissut vuosittain ylioppilastutkintotilastojen perusteella tehtyj\xc3\xa4 lukiovertailuja. Useimmissa viestinten tekemiss\xc3\xa4 vertailussa ei oteta huomioon oppilaiden l\xc3\xa4ht\xc3\xb6tasoa esimerkiksi sis\xc3\xa4\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4syrajoja painottamalla, joten vertailu ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 suoraan kerro itse koulutuksen laadusta.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuomeen koulut tulivat keskiajalla kirkon mukana. Suomen ensimm\xc3\xa4iset koulut olivat Turussa. Turun tuomiokirkon yhteydess\xc3\xa4 annettiin koulutusta tuleville papeille 1200-luvulla perustetussa katedraalikoulussa, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi kaupungissa oli dominikaanien yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4 luostarikoulu. Ensimm\xc3\xa4inen lukio perustettiin Turkuun 1630. Suomen ensimm\xc3\xa4inen yliopisto oli Kuninkaallinen Turun akatemia, joka perustettiin 1640._NEWLINE_Kansanopetus oli 1800-luvun puoleen v\xc3\xa4liin kirkon hallinnassa. Periaatteessa kaikilla vanhemmilla oli velvollisuus opettaa lapsensa lukemaan ja tuntemaan kristinopin alkeet. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 valvottiin 1600-luvun lopulta alkaen kinkereill\xc3\xa4, joilla papisto kuulusteli lasten ja aikuisten kristinopin tuntemista. Vanhempien ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 autettiin kuitenkin kirkon j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kiertokoulussa, jossa opettaja siirtyi opetuspaikasta toiseen useaan kertaan vuoden aikana. Kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4 opettaja mahdollisti oppilaille alkeellisen opiskelumahdollisuuden, kun omalla kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai paikkakunnalla ei ollut mahdollisuutta saada kansakouluopetusta._NEWLINE_Uno Cygnaeus tunnetaan Suomessa kansakoulun is\xc3\xa4n\xc3\xa4. H\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti 1857 senaatille esityksen kansakoulusta, ja h\xc3\xa4nen ehdotustensa mukaan 1866 annettiin kansakouluasetus. Asetuksessa s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin kunnan j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4, kirkosta erillisest\xc3\xa4 kansakoululaitoksesta, joka perustui erityisesti sveitsil\xc3\xa4isiin esikuviin. Kansakoulu oli nelivuotinen, ja sellaisen perustaminen oli kunnalle vapaaehtoista. Kirkollinen kiertokoulu elikin viel\xc3\xa4 vuosikymmeni\xc3\xa4 kansakoulun rinnalla. Vasta vuoden 1898 piirijakoasetus pakotti kunnat perustamaan kansakouluja kaikkiin alueensa asutuskeskuksiin. Kansakoulun k\xc3\xa4yminen tuli kuitenkin pakolliseksi vasta vuoden 1921 oppivelvollisuuslain my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Syrj\xc3\xa4seuduille my\xc3\xb6nnettiin pitk\xc3\xa4t siirtym\xc3\xa4ajat. Lapin ja Raja-Karjalan kunnissa et\xc3\xa4isimm\xc3\xa4t kyl\xc3\xa4t saatiin kansakouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n vasta 1950-luvulla. Kaupungeissa yksityiset \xe2\x80\x9dvalmistavat koulut\xe2\x80\x9d kilpailivat alkuopetuksessa kansakoulun kanssa keski- ja yl\xc3\xa4luokan lapsista aina 1940-luvulle saakka._NEWLINE_Kansakoulu piteni 1950-luvulla kuusivuotiseksi ja lopulta 1960-luvulla kahdeksanvuotiseksi, ja my\xc3\xb6s oppikouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 uusittiin. Samalla aloitettiin suunnitteluty\xc3\xb6, jonka seurauksena Suomi siirtyi rinnakkaiskouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 peruskouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vanha keskikoulu yhdistettiin kansakoulun ylimpiin luokkiin peruskoulun yl\xc3\xa4asteeksi. Samalla aiemmin yksityiset tai valtiolliset oppikoulut p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti kunnallistettiin. Lukiot s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t ammattikoulutuksesta erillisen\xc3\xa4 koulumuotona. Peruskoulu-uudistus toteutettiin vaiheittain pohjoisesta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosina 1972\xe2\x80\x931978._NEWLINE_Ammatillinen koulutus kasvoi 1960- ja 1970-luvuilla. 1990-luvulla perustettiin ensimm\xc3\xa4iset ammattikorkeakoulut._NEWLINE_Koulutukseen liittyv\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksenteko oli kirkon k\xc3\xa4siss\xc3\xa4 vuoteen 1869 asti. Silloin perustettiin koulutoimen ylihallitus. Ammattikasvatushallitus perustettiin 1966, ja 1991 se yhdistettiin kouluhallituksen kanssa opetushallitukseksi. Nykyinen perusopetuslaki ja -asetus ovat vuodelta 1998.\n_START_SECTION_\nOppilashuolto\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa tarjotaan kaikille oppilaille, sosiaalisesta asemasta riippumatta, ilmainen lounas koulup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana. N\xc3\xa4in on tehty vuodesta 1948. Kouluruokailu t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 laajuudessa on maailmalla harvinaista._NEWLINE_Koululaisten hammashoidosta tuli lakis\xc3\xa4\xc3\xa4teist\xc3\xa4 vuonna 1956. Nykyisin se on osa kouluterveydenhuoltoa, johon kuuluvat my\xc3\xb6s koko ik\xc3\xa4luokan terveystarkastukset ja terveydenhoitajan avoimet vastaanotot. Osana oppilashuoltoa ovat my\xc3\xb6s koulupsykologin palvelut. Vuodesta 2015 alkaen kuntien suositellaan hankkivan yhden psykologin tuhatta oppilasta kohti.'