b'\n_START_ARTICLE_\nIsolaakasitti\xc3\xa4inen\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nIsolaakasitti\xc3\xa4inen on 8\xe2\x80\x9315 mm, vain harvoin alle 10\xc2\xa0mm pituinen pulleanmuotoinen kovakuoriainen. P\xc3\xa4\xc3\xa4, etuselk\xc3\xa4 ja raajat ovat mustat eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 lainkaan metallinkiiltoiset. Etusel\xc3\xa4n ulkoreuna on hyvin loivan S-kirjaimen muotoinen ja sen etunurkat erottuvat ter\xc3\xa4vin\xc3\xa4. Naaraalla on etusel\xc3\xa4n etureunassa selv\xc3\xa4 kyhmy. Koiraan p\xc3\xa4\xc3\xa4laelta kohoaa pitk\xc3\xa4 sarvi, joka kaartuu k\xc3\xa4rkiosastaan eteenp\xc3\xa4in. Peitinsiipien tyven kilveke puuttuu. Peitinsiivet ovat kellanruskeat ja niiss\xc3\xa4 on ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 mustaa t\xc3\xa4plityst\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nIsolaakasitti\xc3\xa4isen levinneisyys ulottuu Italia\xe2\x80\x93Puola-akselilta it\xc3\xa4\xc3\xa4n, V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Aasiaan ja Siperian poikki Koreaan saakka. Pohjoismaista lajia on tavattu vain Suomessa sek\xc3\xa4 yhden kerran 1800-luvulla Ruotsissa. Suomessa se on aikaisemmin esiintynyt hajanaisesti maan etel\xc3\xa4osissa, mutta on ollut ilmeisesti aina harvinainen. Vuodesta 1961 vuoteen 1995 lajista ei tehty Suomessa yht\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n havaintoa ja sen oletettiin h\xc3\xa4vinneen kokonaan, kunnes vuonna 1995 l\xc3\xb6ydettiin esiintym\xc3\xa4 Somerolta H\xc3\xa4nt\xc3\xa4l\xc3\xa4n notkoista. Nykyisin H\xc3\xa4nt\xc3\xa4l\xc3\xa4n notkot ovat lajin ainoa elinpaikka Suomessa.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nLaakasitti\xc3\xa4isten suvulle ominaiseen tapaan laji on vaatelias. Elinpaikakseen isolaakasitti\xc3\xa4inen edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuivaa ja avointa, hiekkapohjaista laidunmaata. Laji vaatii runsaasti l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 ja yksil\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on suurimmillaan loppukes\xc3\xa4st\xc3\xa4, vaikkakin kuoriaisia voi tavata kev\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 syksyyn. Laji talvehtii t\xc3\xa4ysikasvuisena ja kasvatuksessa kuoriaiset ovat el\xc3\xa4neet yli vuoden._NEWLINE_Sek\xc3\xa4 toukat ett\xc3\xa4 aikuiset kuoriaiset el\xc3\xa4v\xc3\xa4t lantakasoissa ja ne suosivat etenkin nautojen lantaa. Aikuiset kaivavat maahan ulosteen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, joihin ne laskevat munansa. Toukkakehitys tapahtuu kes\xc3\xa4n aikana. Sopivassa ulostel\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 kymmeni\xc3\xa4 kuoriaisyksil\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Suomessa isolaakasitti\xc3\xa4inen on luokiteltu \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen uhanalaiseksi, sill\xc3\xa4 vaikka laji onkin ainoalla esiintymispaikallaan runsaslukuinen, esiintymisalue on pinta-alallisesti pieni ja muutokset sen laidunnuksessa voivat tehd\xc3\xa4 maanpinnan mikroilmastosta nopeasti lajille sopimattoman. Ruotsissa laji on luokiteltu alueellisesti h\xc3\xa4vinneeksi.'