b'\n_START_ARTICLE_\nAmerikanginseng\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nLyhyest\xc3\xa4 maavarresta nousee pysty, haaraton varsi, joka on t\xc3\xa4ysikasvuisena 20\xe2\x80\x9370 senttimetri\xc3\xa4 korkea. Turpea, sukkulanmuotoinen juuri on 5\xe2\x80\x9310 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 1\xe2\x80\x933 senttimetri\xc3\xa4 paksu. Kasvin vanhetessa siit\xc3\xa4 tulee monihaarainen ja uurteinen. Suurin luonnosta l\xc3\xb6ydetty juuri painoi 1,2 kilogrammaa. Kasvukauden aikana juuri vet\xc3\xa4ytyy maan sis\xc3\xa4\xc3\xa4n yht\xc3\xa4 paljon kuin maavarsi kasvaa, jolloin varren kasvupiste ei p\xc3\xa4\xc3\xa4se kohoamaan maanpinnan yl\xc3\xa4puolelle. Juuri on hyv\xc3\xa4ntuoksuinen ja maultaan makeankarvas._NEWLINE_Suuret, viisilehdykk\xc3\xa4iset lehdet sijaitsevat varren yl\xc3\xa4osassa kolmen tai nelj\xc3\xa4n lehden kiehkurassa. Lehdyk\xc3\xb6iden pituus on 8\xe2\x80\x9314 senttimetri\xc3\xa4 ja leveys 2\xe2\x80\x938 senttimetri\xc3\xa4. Kolme keskimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 lehdykk\xc3\xa4\xc3\xa4 ovat suurempia kuin reunimmaiset lehdyk\xc3\xa4t. Muodoltaan ne ovat pitk\xc3\xa4nomaisia, vastapuikeita ja pitk\xc3\xa4suippuisia. Lehtilaita on hienosahainen ja yl\xc3\xa4pinta kalju tai suonia my\xc3\xb6ten harvakarvainen. Ruoti on pitk\xc3\xa4 ja sen tyvell\xc3\xa4 on paljon suikeita, korvakemaisia liuskoja._NEWLINE_Keskikes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 lehtikiehkuran keskelle kohoaa vihert\xc3\xa4v\xc3\xa4 tai kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4, kielontuoksuinen sarjakukinto, joka muodostuu 6\xe2\x80\x9320 pienest\xc3\xa4 kukasta. Kaksineuvoisissa kukissa on viisi hedett\xc3\xa4 ja kaksilehtinen emi\xc3\xb6. Hedelm\xc3\xa4 on kirkkaanpunainen luumarja, jonka l\xc3\xa4pimitta on noin 1 senttimetri\xc3\xa4. Yhdess\xc3\xa4 luumarjassa on kaksi tai kolme siement\xc3\xa4._NEWLINE_Ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n amerikanginseng muistuttaa hyvin paljon kiinanginsengi\xc3\xa4, josta sen erottaa parhaiten tarkastelemalla lehdyk\xc3\xb6iden tyve\xc3\xa4: amerikanginsengill\xc3\xa4 tyvi on py\xc3\xb6re\xc3\xa4 ja kiinanginsengill\xc3\xa4 suippo. Muita samann\xc3\xa4k\xc3\xb6isi\xc3\xa4 lajeja Pohjois-Amerikassa ovat Panax trifolius ja Aralia nudicaulis. Panax trifolius on pienempi ginsenglaji, jolla on ruodittomat lehdyk\xc3\xa4t. Aralia nudicaulis ja muut aralialajit n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t \xc3\xa4kkiselt\xc3\xa4\xc3\xa4n samanlaisilta kuin amerikanginseng, mutta niiden lehdet ovat parilehdykk\xc3\xa4iset.\n_START_SECTION_\nElinkaari\n_START_PARAGRAPH_\nAmerikanginseng on kaksineuvoinen kasvi, jonka t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 p\xc3\xb6lytt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 ovat pienikokoiset mehil\xc3\xa4islajit. Itsep\xc3\xb6lytyst\xc3\xa4 ei tapahdu, sill\xc3\xa4 saman kasvin heteet ja emit kehittyv\xc3\xa4t eri aikoihin. Kasviyksil\xc3\xb6 alkaa tuottaa siemeni\xc3\xa4 kolmen vuoden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Se voi tuottaa kerrallaan enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 150 siement\xc3\xa4, luonnossa kuitenkin yleens\xc3\xa4 huomattavasti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. Vanhat ja suuret yksil\xc3\xb6t tuottavat enemm\xc3\xa4n siemeni\xc3\xa4 kuin nuoret ja pienet yksil\xc3\xb6t, sill\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 on kukissaan enemm\xc3\xa4n siemenaiheita. Siemenet putoavat marjojen mukana kasvin l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle tai levi\xc3\xa4v\xc3\xa4t villiel\xc3\xa4inten mukana kauemmas._NEWLINE_Amerikanginseng el\xc3\xa4\xc3\xa4 yli 20 vuoden ik\xc3\xa4iseksi, enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa 60 vuoden ik\xc3\xa4iseksi. Sen ik\xc3\xa4\xc3\xa4 voi arvioida verson maavarteen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4mien arpien tai lehtien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n perusteella: kaksilehtinen kasvi on v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 3 vuoden ik\xc3\xa4inen, kolmilehtinen v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 6 vuoden ik\xc3\xa4inen ja nelilehtinen yleens\xc3\xa4 yli 13 vuoden ik\xc3\xa4inen.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAmerikanginseng on kotoisin Pohjois-Amerikan it\xc3\xa4osista, miss\xc3\xa4 sen levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Maineen, Ontarioon ja Quebeciin (mahdollisesti my\xc3\xb6s Manitobaan), etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Floridaan, Alabamaan ja Louisianaan ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Kansasiin. Eniten sit\xc3\xa4 esiintyy Ozarkeilla ja Appalakeilla._NEWLINE_Tyypillisi\xc3\xa4 elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat rinteill\xc3\xa4 ja rotkoissa kasvavat runsasravinteiset ja varjoisat lehti- ja sekamets\xc3\xa4t \xe2\x80\x93 harvemmin my\xc3\xb6s kivikkoiset mets\xc3\xa4t, soistuneet lehtimets\xc3\xa4t ja mets\xc3\xa4nreunat. Amerikanginseng menestyy parhaiten m\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mutta hyvin vett\xc3\xa4 l\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maannoksessa, jossa pohjamaa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 paljon kalkkikive\xc3\xa4 tai marmoria ja pintamaa eloper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ainesta. Samoilla alueilla esiintyvi\xc3\xa4 lajeja ovat muun muassa lumikki (Sanguinaria canadensis), t\xc3\xa4hk\xc3\xa4kimikki (Cimicifuga racemosa), tarha-adiantumi (Adiantum aleuticum) ja nukkatikankontti (Cypripedium calceolus var. parviflorum). Aarniometsien hakkuut ja liiallinen ker\xc3\xa4\xc3\xa4minen ovat pienent\xc3\xa4neet luonnonvaraisia kasvustoja selv\xc3\xa4sti.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nGinsengjuuret ovat yleisimmin k\xc3\xa4ytettyj\xc3\xa4 rohtokasveja maailmassa, etenkin Aasiassa. Kiinalaisessa l\xc3\xa4\xc3\xa4keopissa kiinanginseng luokitellaan l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi (jang) ja amerikanginseng viilent\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi (jin) l\xc3\xa4\xc3\xa4kekasviksi. Viilent\xc3\xa4v\xc3\xa4n vaikutuksensa vuoksi amerikanginseng on suosittu kuumissa ilmastoissa ja sen uskotaan olevan hyv\xc3\xa4ksi hengitysteille ja ruoansulatukselle. Sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s voimakkaampana lemmenrohtona kuin muita ginsengjuuria. Kiinassa sill\xc3\xa4 hoidetaan seksuaalista kyvytt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4, hermostuneisuutta, oksentelua ja ruoansulatush\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4. Yhdysvalloissa sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n lievitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n stressi\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vireystasoa ja tarkkaavaisuutta. Vuonna 2000 julkaistussa tutkimuksessa sen todettiin my\xc3\xb6s tasaavan verensokerin \xc3\xa4killisi\xc3\xa4 heilahteluja ja hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n siten diabeetikkoja. Ginsengjuurten terveysvaikutusten uskotaan johtuvan juuren ja lehtien sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 triterpeenisaponiineista, joita kutsutaan my\xc3\xb6s ginsenosideiksi._NEWLINE_Pohjois-Amerikan intiaanit k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t amerikanginsengi\xc3\xa4 moniin eri tarkoituksiin. Menomineemets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4t pureskelivat amerikanginsengin juurta mets\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jotta heid\xc3\xa4n hengityksens\xc3\xa4 haju houkuttelisi peuroja. Foxnaiset yrittiv\xc3\xa4t lumota tulevan miehens\xc3\xa4 lemmenl\xc3\xa4\xc3\xa4kkeell\xc3\xa4, jota he valmistivat jauhetusta ginsengjuuresta, katinkullasta, liivatteesta ja k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenlihasta. My\xc3\xb6s pawneet valmistivat ginsengist\xc3\xa4 lemmenrohtoa. Ojibwat pitiv\xc3\xa4t juurta taskussaan onnenkaluna. Irokeesit hoitivat sill\xc3\xa4 pikkulasten silm\xc3\xa4vaivoja, kipeytyneit\xc3\xa4 paikkoja ja astmaa. Penobscotnaiset hoitivat juuresta haudutetulla teell\xc3\xa4 hedelm\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4. Delawaret k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t juurta ja muita kasvinosia kohentamaan yleiskuntoa. Uudisasukkaat hoitivat amerikanginsengill\xc3\xa4 muun muassa vatsavaivoja, ientulehdusta ja ripulia.\n_START_SECTION_\nViljely ja taloudellinen merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nUudelle mantereelle saapuneet jesuiitat ymm\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 amerikanginsengin kaupalliset mahdollisuudet 1700-luvun alussa. Kiinassa l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tehnyt jesuiittais\xc3\xa4 Jartoux julkaisi vuonna 1714 teoksen, jossa h\xc3\xa4n kuvaili paikallista ginsengjuurta ja ennusti vastaavan kasvilajin l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4n my\xc3\xb6s Amerikan mantereelta. Vain kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin Jartoux\xe2\x80\x99n teos p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Pohjois-Amerikkaan l\xc3\xa4hetetylle is\xc3\xa4 Lafitaulle, joka l\xc3\xb6ysi sen innoittamana Montrealin l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lt\xc3\xa4 amerikanginsengi\xc3\xa4. Vuoteen 1718 menness\xc3\xa4 jesuiitat olivat alkaneet vied\xc3\xa4 menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti kuivattuja ginsengjuuria Amerikasta Kiinaan, ja niist\xc3\xa4 tuli nopeasti turkisten j\xc3\xa4lkeen arvokkain kauppatavara Uudessa-Ranskassa. Kaupallinen keruu luonnosta on jatkunut siit\xc3\xa4 saakka Pohjois-Amerikassa, erityisesti Appalakkien etel\xc3\xa4osissa._NEWLINE_Liiallisen ker\xc3\xa4ilyn vuoksi amerikanginsengin keruuta on jouduttu rajoittamaan sek\xc3\xa4 Kanadassa ett\xc3\xa4 Yhdysvalloissa. Laji kuuluu my\xc3\xb6s kansainv\xc3\xa4lisen CITES-sopimuksen piiriin, joka s\xc3\xa4\xc3\xa4telee uhanalaisten lajien kauppaa. Suojelutoimista huolimatta luonnonvaraisten esiintymien tila heikkenee jatkuvasti. Ongelmaa pahentaa se, ett\xc3\xa4 Kiinassa maksetaan korkeampi hinta luonnosta ker\xc3\xa4tyist\xc3\xa4 juurista kuin viljellyist\xc3\xa4 juurista._NEWLINE_Amerikanginsengin viljely\xc3\xa4 oli kokeiltu Kanadassa jo 1890, mutta se alkoi varsinaisesti vasta 1930-luvulla. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kasvin t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 viljelyalueita ovat Ontario ja Brittil\xc3\xa4inen Kolumbia Kanadassa ja Wisconsin Yhdysvalloissa. Jopa 75 prosenttia tuotannosta vied\xc3\xa4\xc3\xa4n Hongkongin kautta Kiinan markkinoille. Kasvia onkin alettu viljell\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Kiinassa.\n_START_SECTION_\nNimen etymologia\n_START_PARAGRAPH_\nSana ginseng tulee kiinan kielen sanasta jin-chen ja tarkoittaa ihmishahmoista. Useat Pohjois-Amerikan intiaaniheimoista k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t amerikanginsengist\xc3\xa4 samamerkityksist\xc3\xa4 nimityst\xc3\xa4 garantoquen. Suvun tieteellinen nimi Panax tulee kreikan kielen sanasta panakes, joka tarkoittaa kaikkiparantavaa ja viittaa ginsengjuurien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n yleiskuntoa kohottavana rohtona. Lajinimi quinquefolius tulee latinasta ja tarkoittaa viisilehtist\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 se ei kuitenkaan viittaa lehtien vaan yhden lehden sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mien lehdyk\xc3\xb6iden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n.'