b'\n_START_ARTICLE_\nEljas Erkko\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja ura\n_START_PARAGRAPH_\nErkko kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1914. Suomen sis\xc3\xa4llissodan aikana Erkko opiskeli Vimpelin sotakoulussa ja toimi sodan aikana opettajana V\xc3\xb6yrin sotakoulussa ja yleisesikunnan upseerina valkoisten 1. divisioonan esikunnassa. Erkko osallistui muun muassa Ruoveden taisteluihin._NEWLINE_Sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen Erkko toimi ensin Kauppa- ja teollisuuskommissionin sihteerin\xc3\xa4 vuonna 1919 ja sittemmin useissa teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ulkoasiainhallinnossa, muun muassa attaseana Suomen Pariisin suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6sihteerin\xc3\xa4 Tallinnassa ja Lontoossa. H\xc3\xa4n valmistui Helsingin yliopistosta molempain oikeuksien kandidaatiksi vuonna 1922._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1927 Eljas Erkko meni Helsingin Sanomien palvelukseen ensin toimittajana. Lokakuussa samana vuonna h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4, p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja Eero Erkko kuoli ja Eljas Erkosta tuli toinen lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajista. H\xc3\xa4nen vastuualueenaan olivat ulkomaat ja talous. V\xc3\xa4h\xc3\xa4n my\xc3\xb6hemmin lehden osake-enemmist\xc3\xb6 siirtyi Erkon suvulle ja Erkosta tuli my\xc3\xb6s lehden kustantajan, Sanoma Osakeyhti\xc3\xb6n toimitusjohtaja. Vuonna 1931 Erkosta tuli Helsingin Sanomien ainoa p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja, miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi ulkoministeriksi tulemiseensa asti vuonna 1938. H\xc3\xa4n oli perustamassa Ilta-Sanomia 1932 ja toimi senkin p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana vuoteen 1938. Sanoma Osakeyhti\xc3\xb6n toimitusjohtajana Erkko toimi kuolemaansa asti._NEWLINE_Edistyspuoluetta edustanut Erkko valittiin eduskuntaan vuonna 1933 Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin vaalipiirist\xc3\xa4. Erkon kausi kansanedustajana p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1936. Jo ennen kansanedustajakauttaan Erkko toimi ensin salkuttomana ministerin\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemmin toisena sis\xc3\xa4asiainministerin\xc3\xa4 Sunilan toisessa hallituksessa vuonna 1932. Presidentin valitsijamiehen\xc3\xa4 Erkko oli nelj\xc3\xa4sti, vuosina 1931, 1937, 1940 ja 1943.\n_START_SECTION_\nSota-aikana\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen talvisotaa vuosina 1938\xe2\x80\x931939 Erkko toimi Cajanderin kolmannessa hallituksessa ulkoministerin\xc3\xa4 neuvoteltaessa Neuvostoliiton kanssa aluevaihdoista Karjalankannaksella ja It\xc3\xa4-Karjalassa. Erkko suostui ulkoministeriksi vain sill\xc3\xa4 ehdolla, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n saisi hoitaa ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin urakkana koko ulkopolitiikan. Vaikka valtioneuvostossa oli ulkoasiainvaliokunta, Erkko ei siet\xc3\xa4nyt kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n toisen ministerin puuttumista ulkopoliittisiin asioihin. Syksyn 1939 neuvottelujen aikana Erkko katsoi Neuvostoliiton yritt\xc3\xa4v\xc3\xa4n h\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 uskaltavan ryhty\xc3\xa4 avoimeen sotaan. J. K. Paasikivi, joka kannatti my\xc3\xb6nnytyksi\xc3\xa4 suhteessa Moskovan vaatimuksiin, kutsui sotaa \xe2\x80\x9dErkon sodaksi\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Erkko kirjasi 26. lokakuuta 1939 asiakirjoihinsa n\xc3\xa4kemyksen, jossa h\xc3\xa4n katsoi Neuvostoliiton \xe2\x80\x9ddiktatuurimaille ominaisella politiikallaan t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n ensin rajoitettuihin p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4riin saadakseen siten asemansa paremmaksi esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 uusia vaatimuksia\xe2\x80\x9d. \xe2\x80\x9dKun meill\xc3\xa4 on t\xc3\xa4m\xc3\xa4 selv\xc3\xa4n\xc3\xa4 edess\xc3\xa4, ei meill\xc3\xa4 ole muuta edess\xc3\xa4 kuin ottaa tarkka tiukka kanta ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t\xc3\xa4 se raja, jonka yli ei menn\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, Erkko kirjoitti luottaen silti siihen, ettei Neuvostoliitto halua konfliktin muuttuvan sodaksi._NEWLINE_Erkko ei katunut taipumatonta linjaansa, vaikka sota sitten pian syttyikin. Talvisodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n totesi V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerille, ett\xc3\xa4 alueiden luovuttaminen taisteluitta \xe2\x80\x9dolisi vienyt meid\xc3\xa4t perikatoon\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Vuosina 1939\xe2\x80\x931940 Erkko toimi Suomen asiainhoitajana Tukholmassa. Jatkosodan alkuvaiheissa Erkko toimi Kotijoukkojen esikunnan sotavankitoimiston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 kes\xc3\xa4\xc3\xa4n 1942 asti. H\xc3\xa4net ylennettiin kapteeniksi vuonna 1941. Toimistaan t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Erkko sai syytteen sotaylioikeudessa vuonna 1946, mutta syyte hyl\xc3\xa4ttiin.\n_START_SECTION_\nSotien j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nSotien j\xc3\xa4lkeen Erkko keskittyi lehtity\xc3\xb6h\xc3\xb6n ja liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n toimi Sanoma Osakeyhti\xc3\xb6n toimitusjohtajan ja hallituksen puheenjohtajan teht\xc3\xa4vien lis\xc3\xa4ksi lukuisten muiden yritysten ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen, kuten Kansallis-Osake-Pankin, Suomalais-Amerikkalaisen yhdistyksen, Rautatiekirjakaupan, Suomen Tietotoimiston ja Suomen IBM:n, hallituksissa ja hallintoneuvostoissa._NEWLINE_Eljas Erkko sai erikoisl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n ja t\xc3\xa4ysivaltaisen ministerin arvonimen vuonna 1957.'