b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Heikkonen\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Heikkonen (2. lokakuuta 1892 Muolaa \xe2\x80\x93 6. marraskuuta 1938 Leningrad) oli suomalainen kivity\xc3\xb6mies joka toimi Karjalan Autonomisen Sosialistisen Neuvostotasavallan sotakomissaarina._NEWLINE_Muolaan Kuusaan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 syntyneen Johannes Heikkosen vanhemmat olivat Edvard ja Hetti Heikkonen. Johannes oli ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 9-vuotiaasta ensin nahkurinverstaassa ja sitten mets\xc3\xa4t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ja paimenena sek\xc3\xa4 suutarin oppipoikana. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti sitten Viipuriin jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli kivenhakkaajana. Heikkonen muutti 1910 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli tehtaissa ja rakennusty\xc3\xb6mailla muun muassa Moskovassa, Kostromassa, Kiovassa, R\xc3\xa4\xc3\xa4veliss\xc3\xa4 ja Sevastopolissa._NEWLINE_Vuonna 1917 Heikkonen asui Pietarissa jossa h\xc3\xa4n osallistui bol\xc5\xa1evikkien joukoissa lokakuun vallankumoukseen. Heikkonen liittyi marraskuussa 1917 suomalaisten kansalliseen vapaaehtoisosastoon ja h\xc3\xa4n oli Suomen sis\xc3\xa4llissodan aikana punaisten joukoissa komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 osallistuen taisteluihin K\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Helsingiss\xc3\xa4, Vilppulassa, Enorannassa ja Pekkalassa. Heikkonen haavoittui kev\xc3\xa4t\xc3\xa4talvella 1918 ja h\xc3\xa4n palasi Pietariin 7. maaliskuuta 1918._NEWLINE_Heikkonen oli toukokuusta 1918 alkaen aluksi yleisven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen erikoiskomission m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n osallistui sitten tykist\xc3\xb6kurssille ja jalkav\xc3\xa4en komentajakursseille. Huhtikuun lopulla 1919 Heikkonen l\xc3\xa4hti Kansainv\xc3\xa4lisen sotakoulun kurssilaisryhm\xc3\xa4n mukana Aunuksen rintamalle, jossa h\xc3\xa4n toimi ensimm\xc3\xa4isen suomalaisen rykmentin komissaarina ja hein\xc3\xa4kuusta 1919 alkaen 6. suomalaisen rykmentin komissaarina. Rykmentti taisteli Suomen puolelta tulleita Aunuksen retkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vastaan aina syksyyn 1919 saakka. Heikkonen palasi syksyll\xc3\xa4 Pietariin, mutta l\xc3\xa4hti sielt\xc3\xa4 pian kansainv\xc3\xa4lisen sotakoulun suomalaisoppilaista kootun pataljoonan komentajana Arkangelin rintamalle, jossa vastassa olivat englantilaiset ja amerikkalaiset joukot. Taistelut p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t helmikuussa 1920 Arkangelin valtaukseen ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen suomalainen kurssilaispataljoona siirrettiin Puolan rintamalle. Maaliskuussa 1921 Heikkosen johtama kansainv\xc3\xa4lisen sotakoulun oppilaista muodostettu pataljoona oli mukana kukistamassa Kronstadtin kapinaa. Vajaa vuosi my\xc3\xb6hemmin tammikuussa 1922 Heikkonen oli It\xc3\xa4-Karjalan kansannousun aikana Kiimasj\xc3\xa4rvelle hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen tehnytt\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisen sotakoulun osastoa johtaneen Toivo Antikaisen apulaisena ja komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4._NEWLINE_Heikkonen toimi sitten Pietarissa kansainv\xc3\xa4lisen sotakoulun opettajana ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n siirtyi Neuvosto-Karjalaan jossa h\xc3\xa4n oli muodostamassa Karjalan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoonaa sek\xc3\xa4 toimi ensin joukkojen aluehallinnon poliittisen sihteerist\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja sen j\xc3\xa4lkeen aluehallinnon p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4._NEWLINE_1930-luvulla Heikkonen toimi Mujej\xc3\xa4rven piirin puolusihteerin\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n osallistui muun muassa uitto-, mets\xc3\xa4- ja toukot\xc3\xb6iden organisointiin. Heikkonen joutui Stalinin puhdistusten uhriksi ja h\xc3\xa4net kidutettiin kuoliaaksi Leningradin tutkintavankilassa 6. marraskuuta 1938. H\xc3\xa4nen maineensa palautettiin 1955. Petroskoissa Drevljankan kaupunginosassa sijaitsee Heikkosen mukaan nimetty katu.'