b'\n_START_ARTICLE_\nBroederbond\n_START_PARAGRAPH_\nBroederbond tai Afrikaner Broederbond (suom. Afrikaanien veljeskunta), nykyisin Afrikanerbond on  etel\xc3\xa4afrikkalainen, aiemmin salainen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, jonka tavoitteena on afrikaanerien etujen ajaminen. Broederbond-salaseura syntyi afrikaanerinationalismin innoittaman vuonna 1918, ja se oli huomattava voimatekij\xc3\xa4 maassa apartheidj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n aikana. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n kuului suurin osa merkitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 afrikaanereista niin kirkon, tieteen, armeijan kuin politiikankin piirist\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4-Afrikan kaikki p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerit ja presidentit vuosina 1948\xe2\x80\x931994 olivat j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 onnistui s\xc3\xa4ilym\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvin salaisena, eik\xc3\xa4 siihen juuri onnistuttu soluttautumaan. On esitetty, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 poliittinen vaikutusvalta koko apartheidkauden ajan. Nykyisin j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 on tullut julkisuuteen ja hyv\xc3\xa4ksyy j\xc3\xa4senikseen kaikki afrikaansia \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n puhuvat. Sen vaikutusvalta on kuitenkin v\xc3\xa4hentynyt._NEWLINE_Kes\xc3\xa4kuussa 1918 joukko tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 afrikaanereita perusti Nuori Etel\xc3\xa4-Afrikka (afrikaansiksi Jong Suid-Afrika) -nimisen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n, jonka nimi muutettiin pian Afrikaner Broederbondiksi. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n tavoitteena oli edist\xc3\xa4\xc3\xa4 afrikaanerinationalismia ja siten yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 afrikaanerien kulttuuria, kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n talouttaan ja nostaa afrikaanerit valtaan Etel\xc3\xa4-Afrikan unionissa. Liike politisoitui voimakkaasti 1930-luvulla, ja sille perustettiin useita rinnakkaisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4. Niist\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vin oli Federasie van Afrikaanse Kultuurvereniginge, FAK (suom. Etel\xc3\xa4-Afrikan kulttuurij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen liitto), joka ryhtyi ajamaan Broederbondin kulttuurisia tavoitteita. Suuren vaelluksen satavuotisjuhlallisuuksien vuoksi vuonna 1938 afrikaanerinationalismin suosio alkoi kasvaa, ja AB:n ymp\xc3\xa4rille syntyi lis\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4. Keskeisin niist\xc3\xa4 oli puolisotilaallinen Ossewabrandwag-liike._NEWLINE_Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Afrikaner Broederbondin vaikutusvalta kasvoi edelleen, ja se sai vuonna 1947 hallintaansa muun muassa Etel\xc3\xa4-Afrikan rotuasiain viraston. Suunnitelma Etel\xc3\xa4-Afrikan t\xc3\xa4ydellisest\xc3\xa4 rotuerottelusta alkoi muotoutua. Muuttamalla vaalipiirien rajoja AB:n onnistui varmistaa vuonna 1948 vaalivoitto Kansallispuolueelle, joka t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen s\xc3\xa4ilyi vallassa apartheidpolitiikkaa toteuttaen aina vuoteen 1948 asti._NEWLINE_Vaikka Broederbondin j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja poliittinen valta alkoi 1960-luvulla v\xc3\xa4henty\xc3\xa4, suurin osa vaikutusvaltaisista etel\xc3\xa4afrikkalaisista poliitikoista pysyi sen j\xc3\xa4senin\xc3\xa4. Suurin osa parlamentin j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 ja hallituksen ministereist\xc3\xa4 kuului siihen edelleen apartheidkauden p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 1994.'