b'\n_START_ARTICLE_\nParkkina\n_START_PARAGRAPH_\nParkkina oli Suomelle vuosina 1920\xe2\x80\x931944 kuuluneen Petsamon kunnan kirkonkyl\xc3\xa4. Kyl\xc3\xa4 sijaitsi Petsamon pohjoisosassa Petsamonvuonon perukassa Petsamonjoen suulla, joen ja Parkkinatunturin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Sen naapurikyli\xc3\xa4 olivat id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Petsamonjoen toisella puolella Kaakkuri, l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Alaluostari ja N\xc3\xa4sykk\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 pohjoisessa Trifona. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyl\xc3\xa4jaon mukaan kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluivat Parkkinan ja N\xc3\xa4syk\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4t. Nykyisin Parkkina on osa Petsamon kaupunkityyppist\xc3\xa4 taajamaa, joka on Murmanskin alueeseen kuuluvan Petsamon piirin hallintokeskus.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nParkkinan kyl\xc3\xa4n alue ja koko Petsamonvuonon seutu oli vanhastaan Petsamon kolttasiidan nautintoaluetta. Paimentolaisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 viett\xc3\xa4neet koltat olivat asuneet Petsamonvuonon perukan alueella kev\xc3\xa4tkauden. Parkkinan kyl\xc3\xa4 oli saanut vakituisen asutuksensa 1870-luvun n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosina, kun alueelle oli muuttanut karjalaisia uudisasukkaita n\xc3\xa4lk\xc3\xa4\xc3\xa4 pakoon Vienan Karjalan pohjoisosasta Uhtuan, Vuokkiniemen ja Oulangan kunnista. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen, 1800-luvun puolenv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen, Petsamonvuonon perukassa olivat pit\xc3\xa4neet tukikohtaansa kes\xc3\xa4isin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sesonkikalastajat Vienanmeren rannikoilta. Parkkinaan asettui pian karjalaisten j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja komilaisia uudisasukkaita. Vuonna 1886 uudelleen perustettu Petsamon luostari alkoi harjoittaa 1890-luvulla mittavaa merikalastusta, ja Parkkinan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4kin tuli l\xc3\xa4hes kokonaan luostarin palkkaty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan aikana Petsamossa vallitsi kyl\xc3\xa4kokouksiin perustuva paikallishallinto, ja Parkkinassa asui alueen ainoa hallinnollinen virkamies urdjadnik. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen t\xc3\xa4m\xc3\xa4kin ainoa virkamies poistui ja valtaan nousseet bol\xc5\xa1evikit asettivat tilalle uuden. Vuonna 1918 Parkkinaan nousi maihin brittien johtamia ymp\xc3\xa4rysvaltojen joukkoja, jotka tukivat aluksi bol\xc5\xa1evikkeja. Yhdess\xc3\xa4 he estiv\xc3\xa4t Suomen huhtikuussa 1918 tekem\xc3\xa4n Parkkinan valloitusyrityksen. Sittemmin ymp\xc3\xa4rysvaltojen joukot k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t valkoisten ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten puolelle, mutta poistuivat alueelta lokakuussa 1919. Ymp\xc3\xa4rysvaltojen Parkkina-miehityksest\xc3\xa4 muistona ovat Parkkinatunturin laella olevat konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4ripes\xc3\xa4kkeiden ja vartiok\xc3\xa4mppien rauniot. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Petsamonvuonolle j\xc3\xa4i vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 valkoisia ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 joukkoja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena Suomi valloitti Petsamonvuonon perukan lyhyeksi ajaksi alkuvuonna 1920, mutta joutui vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n bol\xc5\xa1evikkien hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tty\xc3\xa4 alueelle. Tarton rauhassa vuonna 1920 alue siirtyi kuitenkin Suomelle, ja suomalainen sotilasosasto ja maaherra saapuivat Parkkinaan 14. helmikuuta 1921. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sotilaat olivat poistuneet edellisen\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja yritt\xc3\xa4neet saada asukkaita mukaansa, mutta ket\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ollut l\xc3\xa4htenyt.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4kuva\n_START_PARAGRAPH_\nParkkina oli Salmij\xc3\xa4rven j\xc3\xa4lkeen Petsamon suurin asutuskeskus. Kyl\xc3\xa4n kautta kulki Liinahamarin satamaan johtava J\xc3\xa4\xc3\xa4merentie. Parkkinan satama ei ollut kovin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoinen, sill\xc3\xa4 veneet p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t laituriin vain nousuveden aikana. Satama palvelikin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 pienkalastajia. Parkkinassa sijaitsi vuonna 1912 valmistunut Apostoli Andreaksen ja Pyh\xc3\xa4n Nikolaoksen kirkko, joka oli Petsamon ortodoksisen seurakunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkko, sek\xc3\xa4 alun perin vuonna 1808 rakennettu Kalastajien kirkoksi kutsuttu ortodoksinen Pyh\xc3\xa4n Mikaelin kirkko. Lis\xc3\xa4ksi Parkkinassa oli kunnantoimisto, posti- ja lenn\xc3\xa4tinkonttori, aluesairaala, Suomen ensimm\xc3\xa4inen kunnallinen hammasl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, p\xc3\xa4\xc3\xa4kirjasto, kansakoulu, matkailijakoti, apteekki, urheiluseura Petsamon Veikot ry:n urheilukentt\xc3\xa4, suojeluskuntatalo, Kansallis-Osake-Pankin konttori, Pohjolan Osake-Pankin konttori, Shellin huoltoasema, Petsamon osuuskaupan p\xc3\xa4\xc3\xa4myym\xc3\xa4l\xc3\xa4 ja leipomo sek\xc3\xa4 useita yksityiskauppoja. Lis\xc3\xa4ksi Parkkinassa toimivat Petsamon Kala Oy, Lapin Puu Oy, Virvoitusjuomatehdas Svarb\xc3\xa4ck ja Petsamon Tiili.\n_START_SECTION_\nKoulu\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Petsamon koulupiirijaossa vuonna 1921 kunta jaettiin kolmeen koulupiiriin, joista Parkkinan koulupiiri k\xc3\xa4sitti Petsamonvuonon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n ja Petsamonjokilaakson. Parkkinan koululle ei saatu anomuksista huolimatta oppilasasuntolaa, mink\xc3\xa4 vuoksi 1920-luvulla vajaa puolet kouluik\xc3\xa4isist\xc3\xa4 ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt kouluun. Vuonna 1927 toimintansa aloittaneen Trifonan koulun perustamisen yhteydess\xc3\xa4 Petsamonvuonon alue jaettiin kahteen piiriin, mik\xc3\xa4 helpotti Parkkinan koulun ahtautta. Parkkinan koulu oli aluksi kaksiopettajainen, mutta koulun oppilasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi nopeasti 1930-luvun aikana ja kouluun saatiin uudet opettajanvirat vuosina 1932 ja 1936._NEWLINE_Huolimatta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Petsamonvuonon alueen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli monikansallista, oli Parkkinan koulu suomenkielinen. Alueen karjalaislapsille suomenkielisen opetuksen seuraaminen viel\xc3\xa4 k\xc3\xa4vi, mutta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4islapset eiv\xc3\xa4t aina edes tienneet, mist\xc3\xa4 oli kysymys. Laissa sanottiin, ett\xc3\xa4 jos koulun oppilaista oli muun kuin suomen- tai ruotsinkielisten Suomen kansalaisten lapsia v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 20 prosenttia, tuli heille antaa tarpeen mukaan suullista opetusta omalla \xc3\xa4idinkielell\xc3\xa4\xc3\xa4n. Petsamon kansakoulutarkastaja esittikin, ett\xc3\xa4 Parkkinan koululle oli saatava ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kielen taitoinen opettaja tai ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten asuttamaan Kaakkurin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n oli saatava ven\xc3\xa4j\xc3\xa4nkielinen koulu, mutta Kouluhallituksessa esitykset hyl\xc3\xa4ttiin. Parkkinan koululla oli kuitenkin 1920-luvulla ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kielen taitoinen opettaja. Petsamonvuonon it\xc3\xa4puolella sijainneiden Kaakkurin ja Porovaaran kylien muodostamista omaksi koulupiirikseen esitettiin 1930-luvulla ratkaisuksi Parkkinan koulun ahtauteen, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4kin j\xc3\xa4i vain ehdotukseksi. _NEWLINE_Talvisota, v\xc3\xa4est\xc3\xb6n evakuointi ja Neuvostoliiton miehitys keskeyttiv\xc3\xa4t koulunk\xc3\xa4ynnin Parkkinassa vuonna 1939. Talvisodan j\xc3\xa4lkeen koulunk\xc3\xa4ynti jatkui sodalta s\xc3\xa4\xc3\xa4styneess\xc3\xa4 koulurakennuksessa syksyst\xc3\xa4 1940 syksyyn 1941, jolloin koulurakennus otettiin sotilask\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Lukuvuonna 1943\xe2\x80\x931944 koulu toimi parakissa._NEWLINE_Petsamoon suunniteltiin 1930-luvun lopulla my\xc3\xb6s oppikoulua, sill\xc3\xa4 l\xc3\xa4hin oppikoulu oli tuolloin Rovaniemell\xc3\xa4 asti. Kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuonna 1938 pidetyss\xc3\xa4 kokouksessa perustettiin oppikoululle kannatusyhdistys, ja seuraavana vuonna kunnanvaltuusto asetti toimikunnan valmistelemaan koulun saamista Petsamoon. Koulun paikaksi olisi tullut joko Salmij\xc3\xa4rvi tai Kirkonkyl\xc3\xa4, mutta sota-aika vei kuitenkin pohjan t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 suunnitelmalta.'