b'\n_START_ARTICLE_\nAugust Strindberg\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nStrindberg oli kolme kertaa myrskyisess\xc3\xa4 avioliitossa, ja h\xc3\xa4nen suhteensa naisiin oli ongelmallinen. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on toisinaan pidetty misogyynin\xc3\xa4. Strindberg oli vuosina 1877\xe2\x80\x931891 naimisissa suomalaissyntyisen Siri von Essenin kanssa. Toisen avioliiton h\xc3\xa4n solmi Frida Uhlin kanssa, kolmannen Harriet Bossen kanssa, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 suhde jatkui viel\xc3\xa4 avioeron j\xc3\xa4lkeen siihen asti kunnes Bosse kihlautui 1908. Nelj\xc3\xa4s suuri rakkaus oli Fanny Falkner._NEWLINE_Strindbergin henkinen tasapaino heitteli, ja h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti hypomaanisen tilansa tasoittamiseen tuolloin suosittua kaliumbromidia.\n_START_SECTION_\nUra\n_START_PARAGRAPH_\nStrindberg oli kirjeenvaihdossa Friedrich Nietzschen kanssa, jonka ajatukset tekiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4neen suuren vaikutuksen. Vuonna 1888 Strindberg kirjoitti Nietzschelle: \xe2\x80\x9dKunnioitettava herra, ep\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 olette Te antanut ihmiskunnalle syv\xc3\xa4llisimm\xc3\xa4n kirjan, mik\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 on.\xe2\x80\x9d Kyseess\xc3\xa4 oli Nietzschen N\xc3\xa4in puhui Zarathustra. Poliittisesti Strindberg oli sosialisti tai anarkisti._NEWLINE_Strindbergin l\xc3\xa4pimurtoteos, romaani R\xc3\xb6da rummet (suom. Punainen huone) ilmestyi 1879. Se kuvaa aikansa tukholmalaista yhteiskuntaa, politiikkaa, liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ja teatteria. H\xc3\xa4nen varhaiset n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4, joista tunnetuin on Fr\xc3\xb6ken Julie (suom. Neiti Julie), edustivat naturalismia, ja niit\xc3\xa4 on usein verrattu norjalaisen Henrik Ibsenin t\xc3\xb6ihin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen seurasi Strindbergin \xe2\x80\x9dinfernaalinen\xe2\x80\x9d kausi, jolloin h\xc3\xa4n painiskeli sis\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 tuskatiloissaan. Kauden p\xc3\xa4\xc3\xa4teos on ranskaksi kirjoitettu Inferno. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n hylk\xc3\xa4si naturalismin ja alkoi kirjoittaa symbolistisia teoksia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kauden tunnetuimpia n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4 ovat D\xc3\xb6dsdansen (suom. Kuolemantanssi) ja Sp\xc3\xb6ksonaten (suom. Aavesonaatti)._NEWLINE_Kaunokirjallisten t\xc3\xb6iden lis\xc3\xa4ksi Strindberg teki muun muassa poliittisia pamfletteja  kuten Pieni Katekismus ja satiirisia oppaita kuten Tunnissa taiteentuntijaksi.\n_START_SECTION_\nAjatusmaailma\n_START_PARAGRAPH_\nErkki Kivalo referoi Strindberg-kirjassaan Emil Hed\xc3\xa9ni\xc3\xa4 (1926) ja toteaa, ett\xc3\xa4 Strindbergin naisia koskevat n\xc3\xa4kemykset olivat oraalla jo 1870-luvulla ja kypsyiv\xc3\xa4t 1880-luvulla. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi naisemansipaatiota ja Kivalon sanoin "naispalvontaa" vastaan. \xc3\x84\xc3\xa4nioikeus naisen pit\xc3\xa4isi saada vasta, "kun naisesta on tullut j\xc3\xa4rkev\xc3\xa4". Negatiivinen asenne kuvastuu muun muassa Kammarspel-n\xc3\xa4ytelmiss\xc3\xa4, jotka  Strindberg kirjoitti perustamalleen Intima teaternille. N\xc3\xa4ytelmiss\xc3\xa4 on Strindbergin ajatusmaailman "k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 naisvihaa ja ihmisen halveksuntaa", ja yleis\xc3\xb6 koki ne negatiivisina ja itseens\xc3\xa4 kohdistuvina.'