b'\n_START_ARTICLE_\nGavdopo\xc3\xbala\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nGavdopo\xc3\xbala sijaitsee V\xc3\xa4limereen kuuluvassa Libyanmeress\xc3\xa4 Kreetan saaren lounaisrannikon edustalla noin 30 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kreetasta ja noin kahdeksan kilometri\xc3\xa4 luoteeseen suuremmasta G\xc3\xa1vdoksen saaresta. Saari muodostaa yhdess\xc3\xa4 G\xc3\xa1vdoksen kanssa G\xc3\xa1vdoksen kunnan, joka kuuluu Chani\xc3\xa1n alueyksikk\xc3\xb6\xc3\xb6n ja Kreetan alueeseen. Suurempi G\xc3\xa1vdoksen saari sijaitsee seitsem\xc3\xa4n kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Gavdopo\xc3\xbalasta kaakkoon. Pinta-alaa Gavdopo\xc3\xbalalla on 1,775 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Saari on luoteis\xe2\x80\x93kaakkoissuuntainen, ja pituutta saarella on kolme kilometri\xc3\xa4 ja leveytt\xc3\xa4 puolestaan enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 750 metri\xc3\xa4. Gavdopo\xc3\xbalan lounaisrannikko on jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4; sein\xc3\xa4m\xc3\xa4t nousevat 30\xe2\x80\x9370 metrin korkeuteen merenpinnasta. Saaren koillisrannikko sen sijaan on kivikkoinen. Noin 85 prosenttia saaresta on alavaa ja loivasti viett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 sel\xc3\xa4nnett\xc3\xa4. Suuria korkeuseroja saarella ei ole, vaan korkeudet vaihtelevat 40\xe2\x80\x93100 metrin korkeuteen merenpinnasta. Saaren korkein kohta kohoaa 113 metrin korkeuteen merenpinnasta. Gavdopo\xc3\xbalan etel\xc3\xa4osa on topografialtaan tasaista. Gavdopo\xc3\xbala yhdess\xc3\xa4 G\xc3\xa1vdoksen saaren kanssa muodostaa Natura 2000 -verkoston piiriin kuuluvan suojelualueen N\xc3\xadsoi G\xc3\xa1vdos kai Gavdopo\xc3\xbala (kreik. \xce\x9d\xce\xae\xcf\x83\xce\xbf\xce\xb9 \xce\x93\xce\xb1\xcf\x8d\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x82 \xce\xba\xce\xb1\xce\xb9 \xce\x93\xce\xb1\xcf\x85\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xbb\xce\xb1), jolla on kokoa 62,9\xc2\xa0km\xc2\xb2. Saari on suojeltu my\xc3\xb6s Kreikan mets\xc3\xa4lailla.\n_START_SECTION_\nKasvillisuus\n_START_PARAGRAPH_\nGavdopo\xc3\xbalan kasvillisuus on etel\xc3\xa4iselle V\xc3\xa4limerelle tyypillist\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi kasvillisuudessa on vaikutteita Pohjois-Afrikasta, sill\xc3\xa4 moni kasvilaji el\xc3\xa4\xc3\xa4 Gavdopo\xc3\xbalalla tai muilla l\xc3\xa4hisaarilla, kuten Kreetalla, levinneisyysalueensa pohjoisrajalla. T\xc3\xa4llaisia kasvilajeja ovat esimerkiksi Entosthodon commutatus -sammallaji, Caryophyllales-lahkoon kuuluva Frankenia corymbosa, maltsojen sukuun kuuluva Atriplex mollis, sipulien sukuun kuuluva Allium longanum, parsojen sukuun kuuluva Asparagus horridus ja hein\xc3\xa4kasvien heimoon kuuluva Castellia tuberculosa. _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa saaren kasvillisuus on phryganaa, eik\xc3\xa4 se ole kovin monimuotoista. Gavdopo\xc3\xbalan kasvillisuuteen vaikuttavat tuuli, kuivuus, merest\xc3\xa4 tulevat p\xc3\xa4rskeet sek\xc3\xa4 laidunnustoiminta. Gavdopo\xc3\xbalalle tehtiin vuonna 1998 matka, jonka aikana er\xc3\xa4s kasvitieteilij\xc3\xa4 l\xc3\xb6ysi saarelta 95 eri kasvilajia. Vuosina 1998, 1999, 2009 ja 2010 tehtyjen kasvillisuustutkimusten perusteella saarelta l\xc3\xb6ydettiin yhteens\xc3\xa4 186 putkilokasvilajia. Lajeista v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 22 on sellaisia, joita ei tavata lainkaan l\xc3\xa4heisell\xc3\xa4 G\xc3\xa1vdoksen saarella. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 lajeja ovat esimerkiksi maltsojen sukuun kuuluvat Atriplex mollis ja Atriplex halimus, pukinpensaiden sukuun kuuluva egyptinpukinpensas sek\xc3\xa4 parsojen sukuun kuuluva Asparagus horridus, jotka kaikki ovat pensasmaisia halofyyttikasveja. Saaren phrygana koostuu siell\xc3\xa4 t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kasvavista matalista pensaista sek\xc3\xa4 niiden seassa olevista ruohokasveista. Gavdopo\xc3\xbalan phryganan lajeja ovat esimerkiksi mastiksipistaasi, syker\xc3\xb6timjami, oleanterikasvien heimoon kuuluva Periploca angustifolia, huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva Kreikan presidentin asetuksella suojeltu kuputeurikka, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nnoutokasvien heimoon kuuluva Fumana thymifolia ja kellokanervien sukuun lukeutuva Erica manipuliflora. Phrygana-kasvillisuuden lis\xc3\xa4ksi saaren rannikolla, kuten monien erityisesti pienten Egeanmeren saarten rannikoillakin, kasvaa halo-nitrofyyttisi\xc3\xa4 pensaita (halo-nitrophytic schrubs), kuten Atriplex halimus sek\xc3\xa4 pohjoisafrikkalaiset Atriplex mollis ja Frankenia corymbosa. Frankenia corymbosa -lajia voi Gavdopo\xc3\xbalalla tavata kuitenkin my\xc3\xb6s phryganan seasta._NEWLINE_Pitkittynyt kuivuus ja tuuli on heijastunut my\xc3\xb6s Gavdopo\xc3\xbalan sammallajeihin. Saarella kasvaa kolmea eri maksasammallajia sek\xc3\xa4 pes\xc3\xa4kek\xc3\xa4rkisi\xc3\xa4 lehtisammallajeja, joista erityisesti Pottiaceae-heimon edustajat kasvavat saaren sis\xc3\xa4osissa. Muiden heimojen sammallajeja el\xc3\xa4\xc3\xa4 Gavdopo\xc3\xbalan rinteill\xc3\xa4 ja rannikon jyrk\xc3\xa4nteill\xc3\xa4._NEWLINE_Gavdopo\xc3\xbalan it\xc3\xa4isen rannikon jyrk\xc3\xa4nteiden suurien kivenlohkareiden alueella vallitsee saaren ainoat pysyv\xc3\xa4sti kosteat mikrohabitaatit, jotka ovat syntyneet, kun linnut tallaavat kosteata savimaata ja samalla rikastavat sit\xc3\xa4 guanolla. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alueella kasvaa sammalia sek\xc3\xa4 sanikkaisia, kuten Anogramma leptophylla. L\xc3\xa4ntisen rannikon jyrk\xc3\xa4nteill\xc3\xa4 kasvaa v\xc3\xa4h\xc3\xa4n kasvilajeja. Siell\xc3\xa4 kasvaa esimerkiksi kapristen sukuun kuuluva Capparis orientalis ja sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluva Crithmum maritimum. Gavdopo\xc3\xbalan l\xc3\xa4nsirannikolla etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rjen tuntumassa on voimakkaasti sy\xc3\xb6pyneit\xc3\xa4 karstisia kalkkikivirinteit\xc3\xa4, jossa ei ole kasvillisuutta merenpinnasta useiden metrien korkeuteen, sill\xc3\xa4 alue saa suolap\xc3\xa4rskeit\xc3\xa4 merest\xc3\xa4._NEWLINE_Gavdopo\xc3\xbalalla harjoitettava laidunnus vaikuttaa saaren kasvillisuuteen ja el\xc3\xa4inten mukana saarelle on kulkeutunut esimerkiksi lutukka, kierumatara, kiiltomalva, paloyrttien sukuun kuuluva Phlomis fruticosa ja porrojen sukuun kuuluva Ballota pseudodictamnus. Saaren foinikiankataja, Juniperus macrocarpa -kataja ja \xc3\xb6ljypuu ovat mahdollisesti kulkeutuneet Gavdopo\xc3\xbalalle lintujen mukana._NEWLINE_Kelttojen sukuun kuuluvat Crepis tybakiensis ja Crepis cretica ja helmililjojen sukuun kuuluva Muscari spreitzenhoferi kasvavat Gavdopo\xc3\xbalalla ja ovat Kreetan alueen kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lajeja. Teucrium alpestre on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva vain Gavdopo\xc3\xbalan ja Kreetan saarilla tavattava kasvilaji. Hyasinttikasvien heimoon kuuluvaa Bellevalia brevipedicellata -lajia tavataan Gavdopo\xc3\xbalan lis\xc3\xa4ksi vain G\xc3\xa1vdoksella ja Kreetan lounaisosassa. Orakkolaji Ononis verae on Kreikan presidentin asetuksella suojeltu, ja se kasvaa ainoastaan Gavdopo\xc3\xbalalla ja G\xc3\xa1vdoksella sek\xc3\xa4 Kreetan rannikolla n\xc3\xa4iden saarten kohdalla. Kasvi kuuluu my\xc3\xb6s IUCN:n uhanalaisten lajien punaiseen listaan (1993). Samaan listaan kuuluvat my\xc3\xb6s harvinaiset asterikasvien heimoon kuuluvat Chlamydophora tridentata ja Lamyropsis cynaroides, joita niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n saarella tavataan. Auringonkukkien sukulaista Filago aegaea ssp. aristata -kasvia tavataan sen sijaan Gavdopo\xc3\xbalan ja G\xc3\xa1vdoksen lis\xc3\xa4ksi ainoastaan Jooniansaarilla, Kreetalla, Kyproksella ja Egeanmeren it\xc3\xa4- ja etel\xc3\xa4osissa. Nokkoskasveihin kuuluva Parietaria cretica kasvaa Gavdopo\xc3\xbalan lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s muun muassa G\xc3\xa1vdoksella, Egeanmeren alueella ja Sisiliassa. Kreetantulppaani on Egeanmeren alueen kotoper\xc3\xa4inen laji ja sit\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s Gavdopo\xc3\xbalalla. Se on my\xc3\xb6s suojeltu Kreikan presidentin asetuksella.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nGavdopo\xc3\xbalan vesill\xc3\xa4 tavataan esimerkiksi munkkihylkeit\xc3\xa4, merikilpikonnia ja pullokuonodelfiinej\xc3\xa4. Gavdopo\xc3\xbalan ja G\xc3\xa1vdoksen muodostamalla Natura 2000 -alueella el\xc3\xa4\xc3\xa4 liskolajin Cyrtopodion kotschyi ja k\xc3\xa4\xc3\xa4rmelajin Telescopus fallax alalajeja, jotka ovat kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja suojeltu Kreikan presidentin asetuksella. Kaikkiaan saarella tavataan 13, tai toisen l\xc3\xa4hteen mukaan 14, eri kotilolajia, joista Deroceras gavdosensis on vain Gavdopo\xc3\xbalalla ja G\xc3\xa1vdoksella tavattava kotilolaji. Albinaria virginea gavdopoulensis -kotilolaji on saanut nimens\xc3\xa4 saaren mukaan, ja siit\xc3\xa4 tavataan saarella kahta erilaista muotoa. Vaarantuneeksi luokiteltu Mastus amenazada on Gavdopo\xc3\xbalan saaren kotoper\xc3\xa4inen laji. Nykyisin Gavdopo\xc3\xbalaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n laidunnukseen, sill\xc3\xa4 sinne tuodaan my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n talvella ja varhain kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Kreetan Sfaki\xc3\xa1sta vuohia ja lampaita etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n ruokaa._NEWLINE_Gavdopo\xc3\xbala on my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 lev\xc3\xa4ht\xc3\xa4mispaikka muuttolinnuille. Gavdopo\xc3\xbala muodostaa G\xc3\xa1vdoksen kanssa my\xc3\xb6s 3\xc2\xa0600 hehtaarin laajuisen kansainv\xc3\xa4lisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n lintualueen. Suojelualueella asuu muun muassa karimetsoyhdyskunta, kyl\xc3\xa4p\xc3\xb6ll\xc3\xb6si\xc3\xa4 ja etel\xc3\xa4nharmaalokkeja. Gavdopo\xc3\xbalan it\xc3\xa4rannikon jyrk\xc3\xa4nteiden suurien kivenlohkareiden alueelle on keskittynyt my\xc3\xb6s saaren t\xc3\xa4rkein pesivien keltanokkaliit\xc3\xa4jien populaatio. Suojelualuetta uhkaa muun muassa matkailun hallitsematon lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen. Gavdopo\xc3\xbalan muut ongelmat ovat intensiivinen laidunnus sek\xc3\xa4 laiton kalastus, jossa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n apuna troolausta ja dynamiitti\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nGavdopo\xc3\xbalalta ei ole olemassa ilmatieteellisi\xc3\xa4 tilastoja, joten saaren ilmaston on oletettu olevan hyvin samankaltainen kuin G\xc3\xa1vdoksella ja Kreetan lounaisrannikolla. Saarella on oletettu vallitsevan v\xc3\xa4limerenilmasto. Saarella sataa enint\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 400 millimetri\xc3\xa4 vuodessa ja sateet rajoittuvat talviaikaan. N\xc3\xa4in ollen Gavdopo\xc3\xbala yhdess\xc3\xa4 muiden Kreetan etel\xc3\xa4puolisten saarten kanssa on yksi Eurooppaan kuuluvan V\xc3\xa4limeren alueen kuivimmista alueista. Pakkasta saarella ei ole koskaan.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin osa saaren paljaana olevasta peruskalliosta kuuluu Pindos\xe2\x80\x93Ethian geotektoniseen vy\xc3\xb6hykkeeseen. Kallioper\xc3\xa4n karbonaattisarjat (carbonate series) muodostuvat hiekkakiven flyssikerroksista (flysch), joissa on kalsiittista sideainetta, sek\xc3\xa4 kovasta kristallisoituneesta kalkkikivest\xc3\xa4. Saaren kalkkikivi on per\xc3\xa4isin my\xc3\xb6h\xc3\xa4isliitukaudelta. Flyssikerrokset ovat rajoittuneet saaren luoteisosaan. Gavdopo\xc3\xbalan it\xc3\xa4- ja kaakkoisrannikolla on kalkkikivest\xc3\xa4 koostuvia rantat\xc3\xb6rmi\xc3\xa4, jotka ovat muodostuneet neogeenikaudella. Saaren maaper\xc3\xa4 on ohut ja etenkin etel\xc3\xa4osassa ravinteiltaan k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4. Maaper\xc3\xa4 muodostuu kalkkipitoisesta hyvin ohutkerroksisesta kallioper\xc3\xa4maannoksesta (lithic leptosol). T\xc3\xa4llaisessa maannoksessa kivenn\xc3\xa4ismaata on ainoastaan 1\xe2\x80\x9310 senttimetrin kerros. Kallioper\xc3\xa4maannos on enimm\xc3\xa4kseen kulunut syrosem- tai rendzina-maannokseksi, joissa on hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n orgaanista materiaalia seassa. Poikkeuksen muodostavat pistaasipensaiden alustat, joihin on ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt suuria m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 humusta. Gavdopo\xc3\xbalalla on neogeenikaudella syntyneit\xc3\xa4 karstitaskuja.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nGavdopo\xc3\xbalan etel\xc3\xa4osan K\xc3\xa9ramoksesta on l\xc3\xb6ydetty merkkej\xc3\xa4 minolaisen kulttuurin aikaisesta asutuksesta. Saari on saattanut olla asutettuna satunnaisesti minolaiselta kaudelta aina 1800-luvun lopulle saakka. Historian aikana saari on tunnettu nimill\xc3\xa4 Gozzopoulo (tai Gkotz\xc3\xb2poulo) ja Antigotzo (tai Antigk\xc3\xb2tzo). Saaresta tuli Lontoon sopimuksella vuonna 1913 osa Kreikkaa._NEWLINE_Vuonna 1998 suunniteltiin, ett\xc3\xa4 koko Gavdopo\xc3\xbala tasoitettaisiin kuuden metrin korkuiseksi. Tasoittamisesta saatavilla maa-aineksilla oli tarkoitus laajentaa saarta. Gavdopo\xc3\xbalasta aiottiin satamaa, jossa olisi noin 12 kilometri\xc3\xa4 tilaa ankkuroitua. Suunnitteilla oli my\xc3\xb6s hallinto-, varasto- ja teollisuusrakennusten rakentaminen saarelle. Kreikan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministeri\xc3\xb6 v\xc3\xa4itti, ettei se tiennyt asiasta mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ja asiaa k\xc3\xa4siteltiin Euroopan unionin tasollakin. Lopulta maaliskuussa 1999 suunnitelmista luovuttiin. Satamahanke olisi tuhonnut saaren ekosysteemin kokonaan._NEWLINE_Gavdopo\xc3\xbalan saari kuului vuoden 2010 loppuun saakka G\xc3\xa1vdoksen kyl\xc3\xa4kuntaan (kreik. \xce\xba\xce\xbf\xce\xb9\xce\xbd\xcf\x8c\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb1, koin\xc3\xb3tita) ja Chani\xc3\xa1n prefektuuriin. Vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaan G\xc3\xa1vdoksen kyl\xc3\xa4kunnasta tuli kunta (kreik. \xce\xb4\xce\xae\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82, d\xc3\xadmos) ja Chani\xc3\xa1n prefektuurin korvasi Chani\xc3\xa1n alueyksikk\xc3\xb6, joihin saari nyt kuuluu. Aikaisemmin saari on lis\xc3\xa4ksi ollut osa historiallista S\xc3\xa9linon maakuntaa eli eparkiaa.'