b'\n_START_ARTICLE_\nSense-Making-teoria\n_START_PARAGRAPH_\nSense-Making -teoria (sensemaking, Sense-Making Methodology (SMM)) on yhdysvaltalaisen viestint\xc3\xa4tutkijan Brenda Dervinin 1970-luvulta l\xc3\xa4htien kehittelem\xc3\xa4 malli toiminnan merkityksellist\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Se puolustaa vahvasti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isyytt\xc3\xa4 tiedonhankinnassa ja -k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Mallin keskeiset oletukset ovat metaforisia ja liittyv\xc3\xa4t askeltamiseen. Tiedonhankinnan kokonaisuus muodostuu yksil\xc3\xb6n kohdatessa ns. kuilun (gap), jota h\xc3\xa4n ei pysty vanhojen toimintamallien avulla ylitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Eteenp\xc3\xa4in p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen yksil\xc3\xb6n t\xc3\xa4ytyy muodostaa silta (bridge). Askeltamalla eteenp\xc3\xa4in (step-taking), eli hankkimalla tietoa, p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n kuilun ylitse. Lopussa ongelma ratkeaa, tai sen ratkaisua jatketaan.\n_START_SECTION_\nTeoria\n_START_PARAGRAPH_\nTiedonhankinnan kokonaisuus muodostuu metaforisesta tilanne - kuilu - k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 (situation - gap - use) -mallista._NEWLINE_Mallin perusoletuksena on ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmisen inhimillisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen ainutkertaisuus ja monimuotoisuus kuten my\xc3\xb6s sen rajoittuneisuus ja hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 se tiedonhankinnassa. Inhimillinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen luo joustavasti k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 ja merkityksi\xc3\xa4. Maailma, jossa el\xc3\xa4mme, on my\xc3\xb6s ep\xc3\xa4t\xc3\xa4ydellinen ja t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 katkoksia (gappiness). Sen ep\xc3\xa4jatkuvuus m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 viestint\xc3\xa4\xc3\xa4 ja tiedonhankintaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on mallin kannalta keskeist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTiedonhankinnan konteksti (situation)\n_START_PARAGRAPH_\nKutsutaan lyhyemmin tilanteeksi (situation)._NEWLINE_Viritt\xc3\xa4\xc3\xa4 tiedontarpeen. Yksil\xc3\xb6 joutuu pys\xc3\xa4htym\xc3\xa4\xc3\xa4n kognitiivisen kuilun eteen kohdatessaan ongelman. Syntynyt kuilu (gap) merkitsee tilanteessa her\xc3\xa4nneit\xc3\xa4 kysymyksi\xc3\xa4, joita voidaan kutsua tiedontarpeiksi. Tietoa ei ole riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 vanhat rutiininomaiset mallit auta._NEWLINE_Dervin erottaa erityyppisi\xc3\xa4 pys\xc3\xa4hdyksi\xc3\xa4 (stops): p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6stilanne (risteys, jossa kaksi suuntaa), estetilanne (este tiedonhankinnalle), tien puuttumistilanne (umpikuja), tien huuhtoutumistilanne (joudutaan tyhj\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4lle, tiet\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ole), ongelmallinen tilanne (tilanteessa ei haluttaisi olla).\n_START_SECTION_\nSilloittaminen (gap-bridging)\n_START_PARAGRAPH_\nTiedontarpeen ratkaisemiseksi aletaan pohtia erilaisia mahdollisuuksia edet\xc3\xa4 kuilun yli \xe2\x80\x93 rakennetaan siltaa. Silloittamisessa (gap-bridging) kootaan yhteen kognitiivisia ja affektiivisia elementtej\xc3\xa4 jotka auttavat eteenp\xc3\xa4in. Silloittamisen strategiat ja taktiikat vaihtelevat kuiluittain, esimerkiksi kokeillaan samanlaisia taktiikoita kuin edellisill\xc3\xa4 kerroilla (analogiat), voidaan my\xc3\xb6s yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 keksi\xc3\xa4 kokonaan uudenlaisia keinoja (vaativin vaihtoehto). Sillan rakennuspuina toimii siis ihmisen hankkima tieto._NEWLINE_Silloittaminen k\xc3\xa4sitteellistet\xc3\xa4\xc3\xa4n tiedonhankinnaksi. Rakennettua siltaa pitkin eteneminen on tiedon k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 (tai tiedon hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4mist\xc3\xa4).\n_START_SECTION_\nMerkitykset, joita tiedonk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 antaa (uses/helps)\n_START_PARAGRAPH_\nTiedon k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n viitataan sanalla "k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6", joka merkitsee kognitiivisten "siltojen" k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottoa eli vastauksia kysymyksiin. Termi "use" ei suoranaisesti merkitse k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4, vaan ennemminkin sit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 positiivista (avut, "helps") tai negatiivista (haitat, "hurts") merkityksellist\xc3\xa4misest\xc3\xa4 seuraa yksil\xc3\xb6n tilanteelle. Helps tarkoittaa kokemuksia siit\xc3\xa4 miten kuilun yli p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin. Kun tieto ei auta, vaan hankaloittaa asioita nousee esiin termi hurts.\n_START_SECTION_\nVarhaista ajattelua - kohti sense-makingia\n_START_PARAGRAPH_\n1970-luvulla Dervin aloitti sense-making -mallinsa hahmottelun. Teoriassa l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtaisesti oletetaan asiantilojen ja toiminnan olevan ep\xc3\xa4jatkuvaa niiden muuttuvuuden vuoksi. Tiedonhankintak\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminenkin on muuttuvaa, siin\xc3\xa4 siirryt\xc3\xa4\xc3\xa4n tilanteesta toiseen askel askeleelta. Dervin kokee mallinsa kehittelyn el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6kseen. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 se ei ehk\xc3\xa4 ole niink\xc3\xa4\xc3\xa4n teoria, vaan metodologia._NEWLINE_Brenda Dervinin ja Michael Nilanin vuonna 1986 julkaisemalla artikkelilla, jossa he kritisoivat j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4keskeist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hestymistapaa, on ollut t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 rooli tiedonhankintatutkimuksessa ja sen suuntautumisessa kohti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4l\xc3\xa4ht\xc3\xb6ist\xc3\xa4 tarkastelutapaa (puhutaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4keskeisest\xc3\xa4 paradigmasta). Artikkelissaan he vertailevat j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4- ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4keskeist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hestymistapaa kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen huomiota enemm\xc3\xa4n yksil\xc3\xb6l\xc3\xa4ht\xc3\xb6iseen tarkasteluun._NEWLINE_Heid\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4keskeinen paradigma olettaa, ett\xc3\xa4 kaikki yksil\xc3\xb6t toimivat rationaalisesti hankkiessaan tietoa. Oletetaan, ett\xc3\xa4 kaikella tiedolla on jonkinlainen vakiomerkitys riippumatta tulkitsijasta ja l\xc3\xa4hteest\xc3\xa4. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4keskeisen paradigman ei katsottu pystyv\xc3\xa4n luomaan kokonaisvaltaista k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, miten tiedonhankintaprosessi etenee. Ihmiset n\xc3\xa4htiin liian passiivisina toimijoina, dokumenttien vastaanottajina (esimerkiksi kirjastopalveluissa), ei aktiivisina tiedonhankkijoina._NEWLINE_K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4keskeisen paradigman piiriss\xc3\xa4 Dervinin Sense-making -teoria on ollut teoreettisena viitekehyksen\xc3\xa4 monille tutkimuksille ja siksi sit\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena l\xc3\xa4pimurtona.\n_START_SECTION_\nMonitasoinen rakennelma\n_START_PARAGRAPH_\nSense making -l\xc3\xa4hestymistapaan viitataan monentasoisin luonnehdinnoin. Sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n menetelm\xc3\xa4n\xc3\xa4, metodologiana tai_NEWLINE_joukkona tutkimustuloksia. Kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 on varhemmin luonnehtinut sit\xc3\xa4 metateoreettiseksi rakennelmaksi, jossa otetaan kantaa tiedon, _NEWLINE_tiedonk\xc3\xa4yt\xc3\xb6n ja inhimillisen viestinn\xc3\xa4n olemuksiin. My\xc3\xb6hemmin Dervin on todennut, ett\xc3\xa4 lukuisat tavat viitata sense makingiin voivat olla kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n ristiriitaisia eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 eri tasojen v\xc3\xa4liset yhteydet ole selv\xc3\xa4sti artikuloituja.\n_START_SECTION_\nKritiikki\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\n1980-luvulta l\xc3\xa4htien on kiinnitetty enemm\xc3\xa4n huomiota tiedonhankinnan kontekstitekij\xc3\xb6ihin (kognitiivisiin, sosiaalisiin, affektiivisiin ja tilannetekij\xc3\xb6ihin). Dervinin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 termist\xc3\xb6 on suppeampaa eik\xc3\xa4 se juuri m\xc3\xa4\xc3\xa4rittele sen yksityiskohtaisemmin t\xc3\xa4llaisia tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSovellukset\n_START_PARAGRAPH_\nSense-making -teoria henkil\xc3\xb6ityy vahvasti Derviniin, mutta mallista ollaan kiinnostuneita suurenevissa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin my\xc3\xb6s muualla maailmassa._NEWLINE_Sense-making \xe2\x80\x93teoriasta on tehty melko v\xc3\xa4h\xc3\xa4n empiirisi\xc3\xa4 tutkimuksia, Dervin on l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 itse soveltanut sit\xc3\xa4 omissa tutkimuksissaan, muut tiedonhankinnassa. Dervin on itse kehitt\xc3\xa4nyt time-line-interview-metodin, jossa tiedonhankinnan prosessi rakennetaan uudelleen tilanne-kuilu-k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 -ajattelulla. Lis\xc3\xa4ksi varhain 1970-luvulla tutkimuksen kohteena oli k\xc3\xb6yh\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6nosan tiedonhankinta, my\xc3\xb6hemmin esimerkiksi verenluovutusprosessin tiedonhankinnan selvitys sek\xc3\xa4 sy\xc3\xb6p\xc3\xa4potilaiden tiedontarve ja hankinta._NEWLINE_Pettigrew, Durrance ja Unruh ovat soveltaneet sense-making -teoriaa tutkiessaan, kuinka kirjastonk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4t k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t Interneti\xc3\xa4._NEWLINE_Jarkko Karin v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirja 2001 (paranormaaleista ilmi\xc3\xb6ist\xc3\xa4 tapahtuva tiedonhankinta) soveltaa metodia. Samoin tekee Kimmo Tuominen gradussaan (Arkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4n tiedonhankinta: Nokia Mobile Phones Oy:n ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden arkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4n tiedontarpeet, -hankinta ja \xe2\x80\x93 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 vuodelta 1992).'