b'\n_START_ARTICLE_\nHirsj\xc3\xa4rvi\n_START_PARAGRAPH_\nHirsj\xc3\xa4rvi on kyl\xc3\xa4, postinumeroalue (31460 Hirsj\xc3\xa4rvi) ja aiempi koulupiiri Somerolla. Kyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4kiluku vuonna 2011 oli 157, mik\xc3\xa4 teki siit\xc3\xa4 v\xc3\xa4kiluvultaan Someron viidenneksitoista suurimman kyl\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nSijainti ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nHirsj\xc3\xa4rvi  sijaitsee Paimionjoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluvaan Hirsj\xc3\xa4rven kahden puolen. Sen naapurikyli\xc3\xa4 ovat Kivisoja, Ylenjoki ja Iham\xc3\xa4ki l\xc3\xa4nness\xc3\xa4, Pajula pohjoisessa sek\xc3\xa4 entisen Somerniemen kunnan kylist\xc3\xa4 Palikainen ja Oinasj\xc3\xa4rvi id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Kaskisto etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimi vuosina 1902\xe2\x80\x931992 Hirsj\xc3\xa4rven koulu j\xc3\xa4rven pohjoisrannalla. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4rannalla K\xc3\xa4\xc3\xa4ntel\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Helsingintien (seututie 280) varrella oli posti ja aiemmin my\xc3\xb6s kauppa.\n_START_SECTION_\nHistoria ja kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHistorialtaan Hirsj\xc3\xa4rvi on kartanokyl\xc3\xa4, joka on kokonaisuudessaan koostunut 1610-20-luvuilla perustetusta, alkujaan Munck-suvulle kuuluneesta Hirsj\xc3\xa4rven kartanosta. Hirsj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4n kanssa samaa jakokuntaa ovat olleet viereinen Kivisojan kyl\xc3\xa4 Hirsj\xc3\xa4rven rannalla ja Ylenjoen kyl\xc3\xa4 Hirsj\xc3\xa4rveen laskevan Virkaanjoen varrella. Vuonna 1691 kartano jaettiin kahteen osaan: Kartanoon ja Vanhalaan eli S\xc3\xb6derkullaan. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 viimemainittu jaettiin edelleen vuosina 1894-95, jolloin osien nimiksi tulivat Vanhala ja S\xc3\xb6derkulla eli Seeteri. Kartanoista Hirsj\xc3\xa4rven ja Vanhalan taloskeskukset sijaitsevat j\xc3\xa4rven pohjoispuolella, Seeteri j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4puolella. Vuoteen 1840 Munck-suvulle kuuluneen Hirsj\xc3\xa4rven kartanon hyvin s\xc3\xa4ilynyt milj\xc3\xb6\xc3\xb6 on historiallisesti ja maisemallisesti eritt\xc3\xa4in merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, ja Seeteri ja Vanhala ovat maisemallisesti ja historiallisesti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Kaksi ensinmainittua on merkitty my\xc3\xb6s seutukaavaan suojelukohteiksi, ja suojelukohde on my\xc3\xb6s Seeterin syytinkiasumukseksi 1800 luvulla erotettu maisemallisesti ja rakennushistoriallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Viikin huvila.\n_START_SECTION_\nTunnettuja hirsj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4isi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMonien Munck-suvun j\xc3\xa4senten ohella tunnettuihin hirsj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4isiin ovat kuuluneet Someron nimismiehen\xc3\xa4 ja kruununvoutina toiminut S\xc3\xb6derkullan eli Vanhalan omistajan poika Adolf Wilhelm Lindestr\xc3\xb6m (1819-1894), joka on tullut tunnetuksi Zachris Topeliuksen Finland framst\xc3\xa4lldt i teckningar -teoksen yhten\xc3\xa4 kuvittajana. Hirsj\xc3\xa4rven S\xc3\xb6derkullassa eli Seeteriss\xc3\xa4 syntyi my\xc3\xb6s my\xc3\xb6hemmin Somerniemell\xc3\xa4 vaikuttanut taidemaalari Ingrid S\xc3\xb6derstr\xc3\xb6m (1898-1974). Vuosina 1948-1970 Hirsj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 toimi kansakoulunopettajana lastenkirjailija Ester Ahokainen (1907-1989). 1900-luvun kenties kuuluisin hirsj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4inen on laulaja Rauli "Badding" Somerjoki (1947-1987). Viime vuosikymmenten hirsj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4isist\xc3\xa4 tunnettuja ovat muiden muassa Hirsj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asunut graafikko Heikki Paakkanen ja Hirsj\xc3\xa4rven postinumeroalueella Palikaisten kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsevan Palikaisten kartanon is\xc3\xa4nt\xc3\xa4n\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n toiminut professori Johan Gullichsen.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet ja matkailu\n_START_PARAGRAPH_\nKyl\xc3\xa4n n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksist\xc3\xa4 kartanot ovat yksityisk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Muista n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksist\xc3\xa4 tunnetuin lienee Rauli Somerjoen muistokohteena kes\xc3\xa4isin avoinna pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4 Baddingin kioski Paratiisi, aiempi Somerjoen kioski, jonka tulevan laulajan vanhemmat perustivat 1960-luvun alussa lis\xc3\xa4nsion l\xc3\xa4hteeksi Helsingintien varteen. Alkuper\xc3\xa4inen kioski oli toiminnassa vuosina 1962-1975 ja laulajan muistokohteeksi se avattiin vuonna 1997. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kioskia sijaitseva Seeterin kartano toimii maatilamatkailuyrityksen\xc3\xa4.'