b'\n_START_ARTICLE_\nValkohai\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinalue\n_START_PARAGRAPH_\nValkohaiden elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ihin kuuluvat maailmanlaajuisesti kaikki trooppisten ja lauhkeiden ilmastovy\xc3\xb6hykkeiden meret, joissa veden l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on 12\xe2\x80\x9324 celsiusasteen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 on tavattu erityisesti Australian, Etel\xc3\xa4-Afrikan, Floridan, Kalifornian ja Meksikon rannikoilla ja niiden l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Suurin osa valkohaista el\xc3\xa4\xc3\xa4 avomerell\xc3\xa4 Karibianmeress\xc3\xa4, Tyyness\xc3\xa4meress\xc3\xa4 ja Intian valtameress\xc3\xa4, mutta niit\xc3\xa4 on havaittu my\xc3\xb6s Etel\xc3\xa4-Kiinan meress\xc3\xa4, Japaninmeress\xc3\xa4 ja V\xc3\xa4limeress\xc3\xa4. Valkohait liikkuvat useimmiten pinnan l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4, mutta niiden tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kykenev\xc3\xa4n sukeltamaan 1\xc2\xa0280 metrin syvyyteen._NEWLINE_Tieteellisten tutkimusten perusteella valkohait voivat tehd\xc3\xa4 eritt\xc3\xa4in pitki\xc3\xa4 matkoja elinalueiltaan. Vuonna 2003 k\xc3\xa4ynnistetyss\xc3\xa4 tutkimuksessa etel\xc3\xa4afrikkalaiset meritieteilij\xc3\xa4t kiinnittiv\xc3\xa4t naaraspuoliseen valkohaihin seurantalaitteen, jonka antamat tiedot kertoivat hain tehneen seuraavan yhdeks\xc3\xa4n kuukauden aikana matkan Etel\xc3\xa4-Afrikasta Australiaan ja takaisin \xe2\x80\x93 matka oli 20\xc2\xa0000 kilometrin pituinen. Poikkeustilanteissa muutamat Tyynest\xc3\xa4merest\xc3\xa4 kotoisin olleet valkohait ovat saattaneet matkustaa jopa Alaskan rannikolle saakka.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nUseimpien muiden hailajien tavoin valkohai on lihansy\xc3\xb6j\xc3\xa4. Sen ravinto koostuu enimm\xc3\xa4kseen rauskuista, py\xc3\xb6ri\xc3\xa4isist\xc3\xa4, merinorsuista, turkishylkeist\xc3\xa4, merileijonista, merisaukoista, merikilpikonnista ja erilaisista luukaloista. Valkohait ovat kuitenkin tunnettuja tavastaan sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 my\xc3\xb6s ihmisten mereen heitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 sy\xc3\xb6m\xc3\xa4kelvottomia esineit\xc3\xa4, ja kuolleiden yksil\xc3\xb6iden mahalaukusta onkin l\xc3\xb6ydetty esimerkiksi peltit\xc3\xb6lkkej\xc3\xa4, autonrenkaita, rannekelloja ja jopa moottoriveneen moottorin osia. Toisinaan kookkaiden valkohaiden on n\xc3\xa4hty saalistavan jopa pienikokoisempia hailajeja._NEWLINE_Vaikka useimmat ihmiset pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t valkohaita \xc3\xa4kkipikaisena saalistajana, todellisuudessa valkohait ovat saalistaessaan hyvin valikoivia ja voivat seurata saaliikseen valitsemaansa el\xc3\xa4int\xc3\xa4 jopa kahden tunnin ajan. Hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4\xc3\xa4n valkohai sy\xc3\xb6ksyy valtavalla voimalla kohti saalistaan ja kirjaimellisesti repii sen kappaleiksi ter\xc3\xa4vill\xc3\xa4 hampaillaan. Koska valkohailla ei ole silm\xc3\xa4luomia, se joutuu k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n molemmat silm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 iskiess\xc3\xa4\xc3\xa4n pinnalla uivien saaliiden kimppuun._NEWLINE_Valkohait saalistavat yleens\xc3\xa4 vedenpinnalla tai sen l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 uivia el\xc3\xa4imi\xc3\xa4, jolloin hai voi hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 niiden kimppuun alhaalta. Kalojen ja hylkeiden kimppuun hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4\xc3\xa4n valkohai pyrkii osumaan kohteensa ev\xc3\xa4\xc3\xa4n, jolloin saalis usein menett\xc3\xa4\xc3\xa4 uimakykyns\xc3\xa4 ja menehtyy nopeasti \xc5\xa1okkiin tai verenhukkaan. Valkohaiden n\xc3\xa4k\xc3\xb6aisti on heikko, joten saalistaessaan ne hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4v\xc3\xa4t herkk\xc3\xa4\xc3\xa4 haju- ja kuuloaistiaan. Niiden ja tuntokarvojensa avulla hai havaitsee uivan saaliin kaukaakin.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nValkohain lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisv\xc3\xa4li on noin yksi vuosi. Sen tiineysaika on 2\xe2\x80\x932\xc2\xbd vuotta ja se saa 7\xe2\x80\x9310 j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisaika ulottuu kev\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 my\xc3\xb6h\xc3\xa4iskes\xc3\xa4\xc3\xa4n. Uros on sukukyps\xc3\xa4 9\xe2\x80\x9310-vuotiaana ja naaras 12\xe2\x80\x9315-vuotiaana.\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset ihmisen kimppuun\n_START_PARAGRAPH_\nValkohai on toisinaan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt uimarien kimppuun. Valkohai on tiikerihain ja h\xc3\xa4rk\xc3\xa4hain ohella ainoa toistuvasti ihmisen kimppuun hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt hailaji, mutta 75 prosenttia hain hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kohteeksi joutuneista ihmisist\xc3\xa4 on selvinnyt hengiss\xc3\xa4. Useimmissa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksiss\xc3\xa4 ihmisen selvi\xc3\xa4minen on johtunut ruokailutottumuksista, koska tutkimusten perusteella hait eiv\xc3\xa4t itse asiassa pid\xc3\xa4 ihmislihan mausta. Hein\xc3\xa4kuussa 1916 ilmeisesti yksi valkohai-yksil\xc3\xb6 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si New Jerseyn rannikolla kahden viikon aikana viiden uimarin kimppuun surmaten heist\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset synnyttiv\xc3\xa4t laajan paniikin, joka autioitti rannat lomailijoista. 16. hein\xc3\xa4kuuta saatiin pyydystetty\xc3\xa4 2,5-metrinen valkohai, jonka vatsasta l\xc3\xb6ytyi ihmisen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 ja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset loppuivat vuosiksi. Vuosien 1926 ja 1991 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana arkistoitiin yhteens\xc3\xa4 vain 115 valkohain hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4ri maailmaa, ja tutkijoiden mukaan ainoastaan 12 prosenttia haiden hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksist\xc3\xa4 on varmuudella tunnistettu valkohain aiheuttamiksi._NEWLINE_Valkohaiden hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset johtuvat siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 hai on erehtynyt luulemaan ihmist\xc3\xa4 hylkeeksi tai kilpikonnaksi (heid\xc3\xa4n maatessa surffilaudalla raajat vedess\xc3\xa4). Valkohailla on heikko n\xc3\xa4k\xc3\xb6aisti, joten se ei kykene erottamaan ihmist\xc3\xa4 ja hyljett\xc3\xa4 toisistaan. Kehittyneen kuuloaistinsa avulla se havaitsee helposti vedess\xc3\xa4 kantautuvat \xc3\xa4\xc3\xa4net, ja ihmisten uimarannalla aikaansaama voimakas \xc3\xa4\xc3\xa4ni houkuttelee haita rannan l\xc3\xa4heisyyteen. Monilla uimarannoilla haiden hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 on pyritty ehk\xc3\xa4isem\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi laittamalla uimarannan l\xc3\xa4heisyyteen turvaverkkoja, joiden tarkoituksena on est\xc3\xa4\xc3\xa4 haiden p\xc3\xa4\xc3\xa4sy uimarien joukkoon.\n_START_SECTION_\nPopulaarikulttuurissa\n_START_PARAGRAPH_\nValkohai tuli tunnetuksi populaarikulttuurissa Peter Benchleyn kirjoittamaan samannimiseen romaaniin pohjautuvan kauhuelokuvan Tappajahai ilmestymisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Elokuvassa hain suurikokoisuutta (7 m) ja aggressiivista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 on kuitenkin liioiteltu, mutta vuoden 1975 menestyneimpiin elokuviin kuuluneen Tappajahain julkaisun j\xc3\xa4lkeen valkohai on usein esitetty \xc3\xa4lykk\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja verenhimoisena ihmissy\xc3\xb6j\xc3\xa4n\xc3\xa4. Valkohai on kuitenkin toisinaan esitetty \xe2\x80\x9dhyv\xc3\xa4n\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, esimerkiksi elokuvassa Nemoa etsim\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Pomo-niminen valkohai on kavereidensa mako- ja vasarahain kanssa ryhtynyt kasvissy\xc3\xb6j\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nPurentavoima\n_START_PARAGRAPH_\nValkohain purentavoimaa on mitattu tietokonemallinnuksella, ja tutkimusta on johtanut Steve Wroe New South Walesin yliopistosta. Kalojen kallon ja lihasten anatomiaa ja biomekaniikkaa analysoitiin, ja purentavoimaksi saatiin 1,8 tonnia, jota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n voimakkaimpana mit\xc3\xa4 nykyel\xc3\xa4imill\xc3\xa4 on.'