b'\n_START_ARTICLE_\nLentotekniikan opetus Suomessa\n_START_SECTION_\nAalto-yliopisto\n_START_PARAGRAPH_\nIlmailuinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rej\xc3\xa4 kouluttaa diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritasolla Aalto-yliopiston insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritieteiden korkeakoulu. Sen lentotekniikan professoreina ovat toimineet Arvo Ylinen (1940\xe2\x80\x9356), Veikko Linnaluoto (1960\xe2\x80\x9378), Seppo Laine (1978\xe2\x80\x932002) ja Jaakko Hoffren (2004\xe2\x80\x932008) ja Erkki Soinne (2008-2010). TKK:ssa on vuosina 1945\xe2\x80\x932004 tehty 13 v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjaa lentotekniikasta. Diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6rej\xc3\xa4 on valmistunut yli 400._NEWLINE_Teknillisen korkeakoulun aikainen Lentotekniikan laitos koostui kahdesta laboratoriosta. Aerodynamiikan laboratoriossa oli useita tuulitunneleita ja laskentakapasiteettia laskennallisen virtausmekaniikan tarpeisiin. Suuri alisooninen tuulitunneli oli niist\xc3\xa4 t\xc3\xa4rkein. Se oli riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 lentokoneiden skaalamallien testaamiseen. Siell\xc3\xa4 testattiin my\xc3\xb6s muun muassa suomalaisten m\xc3\xa4kihypp\xc3\xa4\xc3\xa4jien aerodynamiikkaa 1980-luvulla. Aerodynamiikka ajettiin alas vuonna 2013, k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on en\xc3\xa4\xc3\xa4 tuulitekniikan tuulitunneli, jolla voidaan simuloida luonnontuulia._NEWLINE_Kevytrakennetekniikan laboratoriossa oli fasiliteetit kuitulujitteisten komposiittimateriaalien suunnitteluun ja valmistukseen. Se osallistui merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 panoksella PIK-20-purjelentokoneen suunnitteluun ja sen taitotieto on siirtynyt Patrian osaamiseen, joka n\xc3\xa4kyy esimerkiksi Airbus A380:n spoilerien suunnittelussa. Polyteknikkojen ilmailukerho oli perustamisestaan 1970-luvun lopulle merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 monien purjelentokoneiden ja niiden hinauskoneiden suunnittelussa ja samalla diplomit\xc3\xb6iden tekoa varten._NEWLINE_Vuoden 2009 TKK:n tiedekuntauudistus ja my\xc3\xb6hemmin tullut Aalto-yliopiston organisoituminen aiheuttivat rakenteellisia uudistuksia my\xc3\xb6s lentotekniikkaan. Lentotekniikka kuului ensin Aalto-yliopiston teknillisen korkeakoulun insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritieteiden ja arkkitehtuurin tiedekuntaan, ja 1.1.2011 l\xc3\xa4htien Aallon insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritieteiden korkeakouluun. Lentotekniikkaa opetetaan Sovelletun mekaniikan laitoksessa, jossa opettaa 9 professoria. Sovelletun mekaniikan laitoksen johtaja on lentotekniikkaa edustava kevytrakennetekniikan professori Olli Saarela. Lentotekniikan opetus- ja tutkimusalue on jakaantunut nykyisin kolmeen tutkimusryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Aerodynamiikka-ryhm\xc3\xa4 tutkii ilman ja muiden kaasujen ja nesteiden virtauksien ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4. Tutkimuskohteita l\xc3\xb6ytyy mm. lentokoneista, maakulkuneuvoista, kaupunkien tuuliolosuhteista ja tehdaslaitteista. Lentomekaniikka-ryhm\xc3\xa4 tutkii lentokoneiden ja muiden lent\xc3\xa4vien kappaleiden liikkumista ilmassa. Rakenteet-ryhm\xc3\xa4 on keskittynyt kevytrakenteiden, erityisesti muovikomposiittirakenteiden tutkimukseen. Painopistealueina ovat muovikomposiittien vaurioitumisen mallinnus ja korjausmenetelmien kehitys.\n_START_SECTION_\nTampereen teknillinen yliopisto ja Tampereen ammattikorkeakoulu\n_START_PARAGRAPH_\nTampereen teknillinen yliopistossa konetekniikan diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6rin tutkintoa voi t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4\xc3\xa4 lentokoneiden j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4tekniikkaan painottuvalla opintokokonaisuudella. Tampereen ammattikorkeakoulussa taas voi ainoana suomalaisena ammattikeorkeakouluna opiskella lentokonetekniikkaan suuntautuvan koneinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rin tutkinnon._NEWLINE_Opinnot toteutetaan oppilaitosten yhteisty\xc3\xb6n\xc3\xa4, johon TAMKin ja TTY:n lis\xc3\xa4ksi osallistuu my\xc3\xb6s ilmailuteollisuus ja Pirkanmaalla lentoteknisen alan toisen asteen ammatillista koulutusta tarjoavat SASKY koulutuskuntayhtym\xc3\xa4 ja Tampereen seudun ammattiopisto Tredu. Opetuksen toteuttamismallilla Pirkanmaalle syntyy koko Euroopan tasolla ainutlaatuisen opintoputkimahdollisuuden l\xc3\xa4htien toisen asteen ammatillisesta tutkinnosta ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tyen diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritutkinnon kautta aina tekniikan tohtoriin.\n_START_SECTION_\nLentokoneasentajakoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nLentokoneasentajia kouluttaa muun muassa Finnair, Ilmavoimat ja Patria. Sastamalan koulutuskuntayhtym\xc3\xa4 kouluttaa M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n seudun koulutuskeskuksessa lentokoneasentajan tutkintoa. Savon ammatti- ja aikuisopistossa, Rovaniemen teknillisess\xc3\xa4 ammattioppilaitoksessa, Vantaan ammattiopisto Variassa, Kouvolan seudun ammattiopistossa ja Porin ammattiopistossa on lentokoneasentajan koulutuslinjat. Tampereen seudun ammattiopistossa voi opiskella lentokoneasentajan tutkinnon.\n_START_SECTION_\nYhdistyksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLentokoneinsin\xc3\xb6\xc3\xb6reill\xc3\xa4 on oma ammatillinen yhdistys. Ilmailuinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rien kerhon perustava kokous pidettiin Helsingiss\xc3\xa4 ravintola Friscossa 2. joulukuuta 1933. Kerho suunnitteli ja toteutti Viri-lentokoneen. Vuonna 1986 kerho liittyi Suomen Teknillisen Seuran kautta j\xc3\xa4seneksi kansainv\xc3\xa4liseen yhdistykseen, ICAS:iin. Seuran j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kasvanut pienest\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 liki 400:aan vaihdellen vuosikymmenitt\xc3\xa4in ollen nyt noin 200. Ilmavoimien tekniikan henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on lentotekniikan kiltoja eri puolella Suomea. Niiden toiminta liittyy etenkin sotilasilmailun historian vaalimiseen.'