b'\n_START_ARTICLE_\nEpsilon Eridani\n_START_SECTION_\nNuori t\xc3\xa4hti\n_START_PARAGRAPH_\nEpsilon Eridani on kaikesta p\xc3\xa4\xc3\xa4tellen suhteellisen nuori t\xc3\xa4hti, jollaiset ovat teorian mukaan hyvin aktiivisia, eli niist\xc3\xa4 tuleva s\xc3\xa4teily muuttuu voimakkaasti ajan mukana. T\xc3\xa4hti on BY Draconis-tyyppinen muuttuja. T\xc3\xa4hdell\xc3\xa4 on voimakas magneettikentt\xc3\xa4, jollainen on tyypillinen nuorelle t\xc3\xa4hdelle. Epsilon Eridanin spektriss\xc3\xa4 monia hehkuvia emissioviivoja, jotka todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isimmin kertovat t\xc3\xa4hdest\xc3\xa4 purkautuvasta hehkuvasta kaasusta. T\xc3\xa4hden spektri on hyvin muuttuva ajan mukana. Epsilon Eridanin spektriss\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy suurempia muutoksia kuin muissa p\xc3\xa4\xc3\xa4sarjan t\xc3\xa4hdiss\xc3\xa4 spektriviivojen muodossa, magneettikent\xc3\xa4st\xc3\xa4 kertovissa spektrin piirteiss\xc3\xa4 ja pinnan l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa. T\xc3\xa4hdell\xc3\xa4 on auringonpilkkujaksoa vastaava viiden vuoden pituinen ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen jakso, joka n\xc3\xa4kyy spektriviivojen vaihteluina. Perusjakson p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on suurempia ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 heittoja._NEWLINE_Epsilon Eridani py\xc3\xb6rii suunnilleen nopeudella 11,1 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Epsilon Eridanin spektriviivojen vaihteluista mitattu py\xc3\xb6rimisaika vaihtelee eri l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4, koska se mitataan t\xc3\xa4hdenpilkuista. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 on eri aikoina eri leveysasteilla, ja kaasumaisten t\xc3\xa4htien py\xc3\xb6rimisnopeus vaihtelee eri leveyksill\xc3\xa4._NEWLINE_T\xc3\xa4hdell\xc3\xa4 on vain yksi p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen aktiivinen pituusaste. T\xc3\xa4hden pintal\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan vaihtelut ovat noin 15 K ja kaasun nopeuden muutokset 35 m/s. L\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilanmuutosten perusteella voidaan ajatella t\xc3\xa4hden vaihtavan kirkkauttaan 0,014 magnitudia eli 1,2\xc2\xa0%. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 jakso saattaa heiket\xc3\xa4 kuudeksi vuodeksi kuten tapahtui 1986\xe2\x80\x931992._NEWLINE_Epsilon Eridanin aurinkotuulta vastaava t\xc3\xa4htituuli on 30 kertaa voimakkaampi kuin Auringolla.\n_START_SECTION_\nEpsilon Eridanin p\xc3\xb6lykiekko\n_START_PARAGRAPH_\nEpsilon Eridanilta l\xc3\xb6ydettiin p\xc3\xb6lykiekko 1988. Kiekko n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 monissa kuvissa ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliselt\xc3\xa4 renkaalta. Auringon ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 olevaa Kuiperin vy\xc3\xb6hykett\xc3\xa4 vastaava kiekko on 35\xe2\x80\x9385 AU:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 keskust\xc3\xa4hdest\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja on tiheimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 60 AU:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Epsilon Eridanista. Kiekon kaltevuus on 46\xc2\xb0. Koko kiekon massa on 0,014\xe2\x80\x930,4 Maan massaa. P\xc3\xb6lykiekko ei ulotu aivan l\xc3\xa4helle t\xc3\xa4hte\xc3\xa4 mik\xc3\xa4 viittaa planeettoihin, jotka siivoavat p\xc3\xb6lyn pois. Uusien havaintojen mukaan t\xc3\xa4hdell\xc3\xa4 oleva planeetta ja p\xc3\xb6lykiekko ovat samassa ratatasossa._NEWLINE_Epsilon Eridanilla on sisempi asteroidivy\xc3\xb6hyke noin 3 AU:n et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 t\xc3\xa4hdest\xc3\xa4, joka havaittiin Spitzer-avaruuskaukoputkella infrapunas\xc3\xa4teilyst\xc3\xa4, joka l\xc3\xa4htee asteroidien t\xc3\xb6rm\xc3\xa4yksiss\xc3\xa4 irronneesta p\xc3\xb6lyst\xc3\xa4. P\xc3\xb6lym\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n perusteella massaa on noin 1/20 Kuun massasta. Toinen asteroidivy\xc3\xb6 on noin 20 AU:n et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4, ja siell\xc3\xa4 on massaa yht\xc3\xa4 paljon kuin Maan Kuussa._NEWLINE_Epsilon Eridanin kiekossa oletetaan olevan tuhat kertaa enemm\xc3\xa4n komeettoja kuin aurinkokunnan komeetoissa tai tuhat kertaa enemm\xc3\xa4n kuin sisemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 planeetta-alueella nyt. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vastaa noin 5\xe2\x80\x939 Maan massaa. Teorian mukaan Epsilon Eridanin aurinkokunta olisi vaiheessa, jossa tapahtuu oletetuilla planeetoilla ankaraa komeetta- ja asteroidipommitusta. Sellainen kesti Aurinkokunnassa 600\xe2\x80\x931\xc2\xa0000 miljoonaa vuotta. Epsilon Eridanilta on havaittu vesimaser-emissio, joka voi olla signaali vesih\xc3\xb6yryst\xc3\xa4 planeettojen kaasukehiss\xc3\xa4. Vesimaser-s\xc3\xa4teily voi tulla my\xc3\xb6s keskust\xc3\xa4hdest\xc3\xa4. Ei voida olettaa, ett\xc3\xa4 nykyisill\xc3\xa4 menetelmill\xc3\xa4 havaittaisiin Maan kokoisesta planeetasta tulevaa vesih\xc3\xb6yryn l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 tahdistettua mikroaaltos\xc3\xa4teily\xc3\xa4, maseria. Teoreettinen elinkelpoinen vy\xc3\xb6hyke Epsilon Eridanille on 0,53 eli 0,47\xe2\x80\x930,91 AU.'