b'\n_START_ARTICLE_\nJuho Kustaa Kyyhkynen\n_START_PARAGRAPH_\nJuho (Johan) Kustaa Kyyhkynen (24. lokakuuta 1875 Kemij\xc3\xa4rvi \xe2\x80\x93 27. lokakuuta 1909 Rovaniemi) oli yksi Suomen ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 Lapin luontoa kuvanneita taidemaalareita.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nKyyhkynen syntyi Kemij\xc3\xa4rven Lev\xc3\xa4rannalla maanviljelij\xc3\xa4perheeseen. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat alun perin Sallasta kotoisin ollut Matti Kyyhkynen (Isola) ja Anna Greta Kursu._NEWLINE_Taiteilijakoulutuksensa Kyyhkynen sai Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1894\xe2\x80\x931897 ja 1902. Kyyhkysen ensiesiintyminen taiteilijana oli 1896 Suomen Taiteilijain n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4. H\xc3\xa4net palkittiin dukaattikilpailussa vuosina 1896 ja 1897. Vuosisadan vaihteessa Kyyhkynen oleskeli valtion matkastipendill\xc3\xa4 ja Hovingen matka-avustuksella Pariisissa. Vuonna 1902 h\xc3\xa4n palasi Helsinkiin suorittamaan opintonsa loppuun, mutta muutti sitten pysyv\xc3\xa4sti asumaan kotiseudulleen Kemij\xc3\xa4rvelle, jossa aloitti ateljeetalon rakentamisen. Ateljeensa rahoittamiseksi h\xc3\xa4n maalasi tuolloin tavallisista lapinaiheistaan poiketen runsaasti my\xc3\xb6s muotokuvia._NEWLINE_Kyyhkynen sai lokakuussa 1909 mets\xc3\xa4stysmatkalla osuman olkap\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4ns\xc3\xa4 itseaiheutetusta vahingonlukauksesta ja kuoli haavakuumeeseen kymmenen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin. Tapaukseen liitettiin my\xc3\xb6s mustasukkaisuudesta ja vanhoista kaunoista johtunutta tahallista huonoa hoitoa, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei ole pystytty todistamaan.\n_START_SECTION_\nTaiteellinen tuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nKyyhkynen oli ensimm\xc3\xa4inen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 suomalainen taiteilija, joka kiinnostui Lapin maisemista ja saamelaisesta kansanel\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4. Lappilaiset aiheet olivat h\xc3\xa4nen tuotannossaan keskeisi\xc3\xa4 jo ennen Pariisin opintomatkaa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nen kiinnostuksensa suuntautui erityisesti saamelaiseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nmuotoon. Kyyhkynen kuvasi t\xc3\xb6iss\xc3\xa4\xc3\xa4n luontoa ja kansanel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4, rakennuksia ja ihmisi\xc3\xa4. El\xc3\xa4inaiheista tavallisimpia ovat porot ja linnut. Kyyhkysen saamelaisaiheisissa teoksissa elettiin yleens\xc3\xa4 talvea, joskus my\xc3\xb6s kes\xc3\xa4\xc3\xa4. Lappiaiheisissa maalauksissa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n sijan my\xc3\xb6hemmin saavuttanut ruska-aihe h\xc3\xa4nen tuotannostaan kuitenkin puuttuu. Kyyhkysen realistisen tyylin katsotaan saaneen vaikutteita impressionismista. Pariisin opintomatkalta saadut impressionistiset vaikutteet n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen tuotannossaan selkeimmin v\xc3\xa4rien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja valon kuvaamisessa. Taidekriitikot suhtautuivat Kyyhkysen elinaikana h\xc3\xa4nen teoksiinsa jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin ristiriitaisesti. Omalta osaltaan Kyyhkynen on kuitenkin vaikuttanut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Etel\xc3\xa4-Suomessa asuneiden ihmisten k\xc3\xa4sitykseen Lapista. Jo vuonna 1908 h\xc3\xa4nen yksityisn\xc3\xa4yttelyns\xc3\xa4 Helsingiss\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti suurta huomiota. H\xc3\xa4nen t\xc3\xb6ist\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjestettiin muiston\xc3\xa4yttely 1911\xe2\x80\x931912._NEWLINE_Tuija Hautala-Hirviojan kirjoittama kirja taiteilijasta julkaistiin vuonna 1993 Kyyhkysen suuren n\xc3\xa4yttelyn yhteydess\xc3\xa4 Torniossa Aineen taidemuseossa ja Rovaniemen taidemuseossa. N\xc3\xa4yttelyj\xc3\xa4 varten Hautala-Hirvioja teki kattavan kartoituksen taiteilijan teoksista useilla lehti-ilmoituksilla ja tiedusteluilla. Teoksia dokumentoitiin 156 kappaletta eri puolilla Suomea, p\xc3\xa4\xc3\xa4osin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulta. Kyyhkysen tuotannon kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi on arvioitu 250\xe2\x80\x93300 teosta, mutta kaikkia ei ole l\xc3\xb6ydetty ja osa on kadonnut muun muassa sodan melskeisiin.'