b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes V\xc3\xa4is\xc3\xa4nen\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes (Jussi) V\xc3\xa4is\xc3\xa4nen (18. huhtikuuta 1897 Sotkamo \xe2\x80\x93 20. syyskuuta 1918) oli suomalainen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riluutnantti. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat torppari Renne V\xc3\xa4is\xc3\xa4nen ja Amanda Laatikainen. H\xc3\xa4net vihittiin avioliittoon sis\xc3\xa4llissodan melskeiss\xc3\xa4 vuonna 1918 Hilja Roosin kanssa.\n_START_SECTION_\nOpinnot\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4is\xc3\xa4nen k\xc3\xa4vi kansakoulun Sotkamossa. Opintojaan h\xc3\xa4n jatkoi Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa, josta h\xc3\xa4n erosi nelj\xc3\xa4nnelt\xc3\xa4 luokalta.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikausi\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4is\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6skenteli Helsingiss\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten I maailmansodan aikaisissa vallitust\xc3\xb6iss\xc3\xa4, ennen liittymist\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. lokakuuta 1915, josta h\xc3\xa4net komennettiin joulukuussa 1915 v\xc3\xa4rv\xc3\xa4ysteht\xc3\xa4viin Suomeen. H\xc3\xa4n suoritti kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1916 Berliiniss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestetyn r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytyskurssin, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net komennettiin tiedustelu- ym. teht\xc3\xa4viin Pohjois-Suomeen.\n_START_SECTION_\nKalterij\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4net pid\xc3\xa4tettiin lokakuun lopussa vuonna 1916 Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin Axel Fabian af Enehjelmin k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4 Rautiosaaressa Rovaniemell\xc3\xa4 pyrkiess\xc3\xa4\xc3\xa4n poliisien takaa-ajamana Ruotsin puolelle. Rovaniemen poliisilaitoksella komisario Karjalaisen poliisikuulustelujen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net kuljetettiin marraskuun alussa k\xc3\xa4siraudoissa Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4ninvankilaan. H\xc3\xa4nen lis\xc3\xa4kseen pid\xc3\xa4tettiin Dahlberg, Jankko ja Korhonen. Oulusta h\xc3\xa4net siirrettiin joulukuussa Katajanokan tutkintavankilaan ja sielt\xc3\xa4 edelleen Pietariin, miss\xc3\xa4 Spalernajan vankilaan ovi sulkeutui h\xc3\xa4nen takanaan jouluaattona 1915. V\xc3\xa4is\xc3\xa4sest\xc3\xa4 tuli n\xc3\xa4in ns. kalterij\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri. Spalernajassa h\xc3\xa4nen kuulusteluitaan hoiti Mashkevits. H\xc3\xa4n syytti "Pikku-Jussia" laivojen r\xc3\xa4j\xc3\xa4yttelyist\xc3\xa4 Ykspihlajassa ja Pietarsaaressa, joihin h\xc3\xa4n ei ollut todellisuudessa syyllistynyt. H\xc3\xa4nen morsetuskavereinaan Spalernajassa olivat Wilkuna, Dahl ja Str\xc3\xb6mberg. Pikku-Jussi suunnitteli pakoakin, jonka oli tarkoitus tapahtua ns. hirtt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4 ja tekeytym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sen j\xc3\xa4lkeen hulluksi, h\xc3\xa4n kuvitteli p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4ns\xc3\xa4 hoitoon ja t\xc3\xa4ten pako olisi helpompi, mutta asia ep\xc3\xa4onnistui, kun Pikku-Jussin ep\xc3\xa4onneksi vartija ei h\xc3\xa4nen meteli\xc3\xa4\xc3\xa4n noteerannut ja aikansa hirress\xc3\xa4 roikuttuaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tti luopua yrityksest\xc3\xa4, kun meinasi henki l\xc3\xa4hte\xc3\xa4. Olipa h\xc3\xa4n sy\xc3\xb6m\xc3\xa4lakossakin Spalernajan aikoina ja hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 menestyksell\xc3\xa4 siihen saakka, kun h\xc3\xa4n avasi sisareltaa Ekbergilt\xc3\xa4 tulleen paketin ja se sis\xc3\xa4lsi wienerleipi\xc3\xa4, voita ja lihaa, niin h\xc3\xa4nen sy\xc3\xb6m\xc3\xa4lakkonsakin sai j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si vapaaksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallankumouksen alussa 12. maaliskuuta 1917 ja matkusti takaisin pataljoonaan, mutta laskettiin sairauden t\xc3\xa4hden lomalle Ruotsiin, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n osallistui aseiden kuljetustoimiin.\n_START_SECTION_\nSuomen sis\xc3\xa4llissota\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4n osallistui sis\xc3\xa4llissodan valmisteleviin toimiin Oulussa, jonne h\xc3\xa4n saapui marraskuussa 1917, kouluttaen paikallisia suojeluskuntalaisia. Tammikuussa 1918 h\xc3\xa4n sai teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen noutaa suurehkon r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysainel\xc3\xa4hetyksen Matarengista Ouluun. Sis\xc3\xa4llissodan varsinaisesti syttyess\xc3\xa4 h\xc3\xa4n osallistui Oulun taisteluihin joukkueenjohtajana ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sotav\xc3\xa4ke\xc3\xa4 vastaan. H\xc3\xa4n r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytti 2. helmikuuta 1918 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n rautatien Tuiran ja Kellon asemien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4llissodan edistytty\xc3\xa4 h\xc3\xa4net komennettiin joukkueenjohtajaksi 2. J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentin 4. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoonan 2. komppaniaan ja edelleen 28. maaliskuuta 1918 saman komppanian p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. H\xc3\xa4n otti osaa sis\xc3\xa4llissodassa taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella. H\xc3\xa4n haavoittui liev\xc3\xa4sti Tampereen edustalla 3. huhtikuuta 1918 ja siirrettiin 14. huhtikuuta 1918 joukkueenjohtajaksi 12. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoonan 2. komppaniaan, jossa h\xc3\xa4n toimi komppanian p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 15. huhtikuuta - 23. huhtikuuta 1918 v\xc3\xa4lisen ajan. 12. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoonan mukana h\xc3\xa4n otti osaa taisteluihin Kauksamossa, Kivennavalla ja Raivolassa.'