b'\n_START_ARTICLE_\nRidnit\xc5\xa1ohkka\n_START_SECTION_\nMaastoliikenne K\xc3\xa4sivarren er\xc3\xa4maa-alueella\n_START_PARAGRAPH_\nMaastoliikenne on rajoitettua K\xc3\xa4sivarren er\xc3\xa4maa-alueella, aivan kuten muillakin Suomen er\xc3\xa4maa-alueilla. Lumettomana aikana vain poronhoitajat ja eri viranomaiset (poliisi, tulli, rajavartijat, pelastustoimi yms.) saavat liikkua alueella moottoriajoneuvoilla ilman erillist\xc3\xa4 maastoliikennelupaa. Lis\xc3\xa4ksi Enonteki\xc3\xb6n kunnan asukkaat voivat hakea maastoliikenneluvan alueella oleville muutamille vakiintuneille kulku-urille. Luvat my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 maanomistaja, jota K\xc3\xa4sivarressa edustaa Mets\xc3\xa4hallitus. Talvella moottoriajoneuvon, k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 moottorikelkan, k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n vapaampaa ja paikkakuntalaiset saavat anoessaan maastoliikenneluvan koko alueelle. Lumiaikana my\xc3\xb6s ulkopaikkakuntalainen voi saada maastoliikenneluvan merkityille reiteille ja paikallisen oppaan kanssa muullekin ennalta ilmoitetulle reitille. Ilman paikallista opasta ulkopaikkakuntalainen p\xc3\xa4\xc3\xa4see Ridnit\xc5\xa1ohkkalle k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vain vuokraamalla lentokuljetuksen tai omin voimin k\xc3\xa4vellen tai hiiht\xc3\xa4en.\n_START_SECTION_\nVaeltaminen Ridnit\xc5\xa1ohkkalle\n_START_PARAGRAPH_\nOmatoimiseen vaellukseen on useita reittivaihtoehtoja kaikkina vuodenaikoina. Suomen puolelta tavallisin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6paikka on Kilpisj\xc3\xa4rvi. Kalottireitti kulkee tunturin l\xc3\xa4nsipuolelta Haltille ja reitti\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4en p\xc3\xa4\xc3\xa4see aivan Ridnit\xc5\xa1ohkkan tuntumaan. Matkan pituus Kalottireitti\xc3\xa4 pitkin on noin 55 kilometri\xc3\xa4. Reitin varrella ohitetaan lukuisia K\xc3\xa4sivarren n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 maastonkohtia, mm. Saivaara, Meekonlaakso pahtoineen ja Pitsusk\xc3\xb6nk\xc3\xa4\xc3\xa4n vesiputous. Kilpisj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 l\xc3\xa4hdett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 kuljetaan yleens\xc3\xa4 Kalottireitti\xc3\xa4 Pitsusj\xc3\xa4rvelle ja sielt\xc3\xa4 edelleen Govdajohkan vartta yl\xc3\xb6s mahdollisesti aina Haltij\xc3\xa4rvelle (pohjoissaameksi H\xc3\xa1ldij\xc3\xa1vri saakka. Jokivarresta tai viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nnyt\xc3\xa4\xc3\xa4n it\xc3\xa4\xc3\xa4n ja noustaan tunturille. My\xc3\xb6s Norjan puolelta l\xc3\xb6ytyy useita vaihtoehtoisia vaelluksen aloittamispaikkoja._NEWLINE_Useiden muiden Yliper\xc3\xa4n tuntureiden tapaan Ridnit\xc5\xa1ohkkan l\xc3\xa4nsipuolinen rinne on loivasti nouseva ja varsin helppokulkuinen, kun taas it\xc3\xa4rinne on l\xc3\xa4hes pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4 kivirakkaa ja osin hyvin jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4 pahtaa. Talvisin tunturin rinteet ovat laskijoiden suosiossa. Laskettelua rajoittaa kuitenkin pitk\xc3\xa4 matka Kilpisj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRidnit\xc5\xa1ohkkan pysyv\xc3\xa4 lumij\xc3\xa4\xc3\xa4kentt\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nRidnit\xc5\xa1ohkkan it\xc3\xa4rinteell\xc3\xa4 1 270 - 1 180 metrin korkeudella merenpinnasta on Suomen suurin ja tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ainoa pysyv\xc3\xa4 lumij\xc3\xa4\xc3\xa4kentt\xc3\xa4. Pysyv\xc3\xa4 lumij\xc3\xa4\xc3\xa4kentt\xc3\xa4 havaittiin jo vuonna 1892. Vuosien 1960-1991 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 otetuissa ilmakuvissa noin 5 kilometrin pituinen ja 600 metrin levyinen lumij\xc3\xa4\xc3\xa4kentt\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyi samankokoisena ja -muotoisena. 2000-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 lumikent\xc3\xa4n havaittiin kuitenkin pienentyneen huomattavasti ja jakautuneen useaan erilliseen osaan. Lumij\xc3\xa4\xc3\xa4kent\xc3\xa4n paksuudeksi on kairauksissa mitattu enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 6,2 metri\xc3\xa4._NEWLINE_Ridnit\xc5\xa1ohkkan lakialueella on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneettisissa mittauksissa todettu ikiroutaa 1 - 1,9 metrin syvyydest\xc3\xa4 alkaen.'