b'\n_START_ARTICLE_\nKunigunde\n_START_PARAGRAPH_\nKunigunde Luxemburgilainen (noin 980 \xe2\x80\x93 3. maaliskuuta todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti vuonna 1033) oli Pyh\xc3\xa4n saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Henrik II Pyh\xc3\xa4n puoliso. Keisarin kuoleman j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n johti hetken aikaa keisarikuntaa. Kunigunde syntyi nykyisess\xc3\xa4 Luxemburgissa tai Burg Gleibergiss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Gie\xc3\x9feni\xc3\xa4 ja kuoli Kaufungenissa.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKunigunde oli Pyh\xc3\xa4n saksalais-roomalaisen keisarikunnan korkeimpaan ylimyst\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluneen kreivi Siegfried I Luxemburgilaisen (k. 998) ja Hadwigin tyt\xc3\xa4r. H\xc3\xa4n avioitui 998/1000 Baijerin herttua Henrik IV:n, my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n keisari Henrik II:n, kanssa. Kunigunde talletti puolisoltaan saamansa huomenlahjan Bambergissa sijainneeseen luostariin. Avioliitto oli lapseton, mit\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t kronikoitsijat alkoivat legendoissaan kutsua \xe2\x80\x9dsive\xc3\xa4ksi joosefilaiseksi avioliitoksi\xe2\x80\x9d, liitoksi jossa uskonnollisista syist\xc3\xa4 pit\xc3\xa4ydyt\xc3\xa4\xc3\xa4n siveydess\xc3\xa4._NEWLINE_Mainzin arkkipiispa Willigis vihki vuonna 1002 Kunigunden Paderbornissa Saksan kuningattareksi. Vastaavasta kruunauksesta ja voitelusta ei ole todistettavaa tietoa h\xc3\xa4nen edelt\xc3\xa4jiens\xc3\xa4 osalta. Kunigunde on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ensimm\xc3\xa4inen Saksan kuningatar, joka on saanut t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pyh\xc3\xa4n voitelun hallitsijattareksi. Henrikin noustua keisariksi Kunigunde kruunattiin vuonna 1014 puolisonsa vierell\xc3\xa4 Roomassa keisarinnaksi._NEWLINE_Kunigunden vaikutusvaltaiset veljet Adalbero (Trierin St.Paulin kirkon palvelija), Dietrich (Metzin piispa) ja Bayerin herttua Henrik V nousivat avoimeen selkkaukseen keisaria vastaan. Henrik II sai kukistettua luxemburgilaiset nopeasti ja vakautettua valtansa._NEWLINE_Henrik II kuoltua 1024 Kunigunde otti keisarin vallanmerkit haltuunsa ja yhdess\xc3\xa4 veljiens\xc3\xa4 Dietrichin ja Henrikin kanssa piti valtaa parin kuukauden ajan, kunnes Konrad II valittiin uudeksi keisariksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Kunigunde vet\xc3\xa4ytyi perustamaansa Kaufungenin luostariin, jossa eli el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 viimeiset vuodet. Kuolema korjasi h\xc3\xa4net 3. maaliskuuta 1033. Kunigunde haudattiin ensin luostarinsa kirkkoon, josta h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si my\xc3\xb6hemmin miehens\xc3\xa4, keisari Henrik II rinnalle Bambergin tuomiokirkkoon.\n_START_SECTION_\nPoliittinen vaikutusvalta\n_START_PARAGRAPH_\nKunigunde toimi n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 poliittisena vaikuttajana miehens\xc3\xa4 rinnalla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tulee esille keisari Henrik II Pyh\xc3\xa4n j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neist\xc3\xa4 asiakirjoista, joissa joka kolmannessa mainitaan Kunigunden osallistuneen neuvoillaan tai teoillaan Henrikin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksentekoon. Henrikin ollessa vuosina 1012 ja 1016 Saksissa rajasodissa Kunigunde toimi h\xc3\xa4nen sijaisenaan. Kunigunden harjoitti my\xc3\xb6s laajaa lahjoituspolitiikkaa sek\xc3\xa4 perusti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n Kaufungenin luostarin.\n_START_SECTION_\nPyhimys\n_START_PARAGRAPH_\nKeisari Henrik II Pyh\xc3\xa4 julistettiin vuonna 1146, reilu sata vuotta kuolemansa j\xc3\xa4lkeen, pyhimykseksi. Legendan mukaan h\xc3\xa4n vaati my\xc3\xb6s puolisonsa Kunigunden julistamista pyh\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Huhtikuun 3. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuonna 1200 paavi Innocentius III julisti Kunigunden pyhimykseksi. Bambergin kaupunginarkistosta l\xc3\xb6ytyy kaksi pyhimykseksi julistamista valmistelevaa asiakirjaa. Kunigunden maalliset j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset tuotiin Bambergin tuomiokirkon yhdelle alttarille 9. syyskuuta 1201 pyh\xc3\xa4inj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksin\xc3\xa4. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n hautapaaden h\xc3\xa4n sai kuitenkin vasta vuonna 1513, jolloin Tilman Riemenschneider valmisti keisariparille loisteliaan marmorisen hautapaaden tuomiokirkkoon._NEWLINE_My\xc3\xb6h\xc3\xa4iskeskiajalla Kunigundea kunnioitettiin laajalti Bambergin hiippakunnassa ja laajemminkin Frankenissa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 pyhimyksen\xc3\xa4 miehens\xc3\xa4 rinnalla. Mist\xc3\xa4 oli merkkin\xc3\xa4 laajalti k\xc3\xa4ytetty hurskas puhuttelumuoto \xe2\x80\x9dKuningatar ja neitsyt\xe2\x80\x9d pyhimys Kunigundesta puhuttaessa. Viel\xc3\xa4 toisen maailmansodan aikana Kunigunden sanottiin suojelleen Bambergia liittoutuneiden pommituksilta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi kaupunki s\xc3\xa4ilyi l\xc3\xa4hes tuhoutumattomana._NEWLINE_Kunigunden maallisten j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sten lis\xc3\xa4ksi Bambergissa on s\xc3\xa4ilynyt muitakin h\xc3\xa4neen liittyvi\xc3\xa4 pyh\xc3\xa4inj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, \xe2\x80\x9dPyh\xc3\xa4n Kunigunden vy\xc3\xb6\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dPyh\xc3\xa4n Kunigunden malja\xe2\x80\x9d.'