b'\n_START_ARTICLE_\nChinua Achebe\n_START_SECTION_\nNuoruus ja opiskelu\n_START_PARAGRAPH_\nAlbert Chinualumogu Achebe syntyi Ogidin kaupungissa Nigeriassa vuonna 1930. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat hartaita protestantteja ja is\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetyskoulun opettaja._NEWLINE_Achebe l\xc3\xa4hetettiin 14-vuotiaana Umuahian kaupunkiin arvostettuun siirtomaahallituksen collegeen, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tutustui muun muassa kirjailija Christopher Okigboon. Achebe sai 1948 stipendin Ibadanin yliopistoon l\xc3\xa4\xc3\xa4ketiedett\xc3\xa4 opiskelemaan. H\xc3\xa4n kuitenkin kiinnostui enemm\xc3\xa4n kirjoittamisestaan ja vaihtoi seuraavana vuonna aineensa englanninkieliseen kirjallisuuteen, uskontotieteeseen ja historiaan.\n_START_SECTION_\nEnsiteos Kaikki hajoaa\n_START_PARAGRAPH_\nAcheben kirjallisen uran k\xc3\xa4\xc3\xa4nnekohta oli yliopisto-opetukseen kuulunut Joyce Caryn vuoden 1939 romaani Mister Johnson, joka sijoittui Nigeriaan. Vaikka englantilaiset kriitikot ylistiv\xc3\xa4tkin teosta, Achebe itse piti sen kuvaa Nigeriasta ja nigerialaisista todella pinnallisena. Achebesta tuli yksi 1950-luvun l\xc3\xa4nsiafrikkalaisista, jotka pyrkiv\xc3\xa4t vapauttamaan maanosan l\xc3\xa4nsimaisesta kirjallisuusperinteest\xc3\xa4. Nigerialaisen Amos Tutuolan vuoden 1952 romaani Palmuviinijuoppo ja h\xc3\xa4nen kuollut palmuviininlaskijansa kuolleiden kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynnisti vallankumpuksen._NEWLINE_Achebe valmistui yliopistosta 1953 ja muutti sen j\xc3\xa4lkeen Lontooseen, miss\xc3\xa4 kirjoitti tarinoita BBC:lle. Lontoossa Achebe aloitti my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4isen romaaninsa, Kaikki hajoaa kirjoittamisen. Se julkaistiin vuonna 1958, ja siit\xc3\xa4 tuli maailmankirjallisuuden klassikko. Sit\xc3\xa4 on myyty yli 10 miljoonaa kappaletta, ja se on k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty 45 kielelle.\n_START_SECTION_\n1960-luku: lis\xc3\xa4\xc3\xa4 romaneita ja Biafran tasavallan tukemista\n_START_PARAGRAPH_\nAchebe oli suunnittelut alkujaan yht\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 romaania, mutta jakoi sen lopulta kahteen osaan. Kaikki hajoaa oli ensimm\xc3\xa4inen osa ja vuonna 1960 ilmestynyt No Longer at Ease toinen._NEWLINE_Achebe toimi 1961\xe2\x80\x931966 Nigerian Broadcasting Servicess\xc3\xa4. H\xc3\xa4n toimitti ja tuotti keskusteluohjelmia ja lyhytelokuvia. H\xc3\xa4nen tutkiessaan ohjelmaa varten nigerialaisten reaktioita varhaiseen siirtomaa-aikaan h\xc3\xa4n l\xc3\xb6ysi tarinan ibopapista, joka kielt\xc3\xa4ytyi yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 englantilaisten kanssa. Achebe kiinnostui tarinasta ja teki papista kolmannen romaaninsa, Arrow of Godin (1964) p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6n._NEWLINE_Vuonna 1966 ilmestynyt Kansan mies k\xc3\xa4sitteli poliitikkojen korruptiota ja vastuuttomutta ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi sotilasvallankumoukseen. Achebe ajautui sotilashallituksen ep\xc3\xa4suosioon romaanin takia, sill\xc3\xa4 sen juoni sopi liian hyvin yhteen aiemmin samana vuonna tapahtuneen sotilasvallankaappauksen kanssa. Achebe pakeni t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen perheens\xc3\xa4 kanssa Britanniaan._NEWLINE_Vuoden 1967 lopulla muslimijoukot tappoivat noin 30\xc2\xa0000 pohjoisen iboa, ja seuraavana vuonna ibot julistivat Nigerian kaakkoisosiin itsen\xc3\xa4isen Biafran tasavallan, mit\xc3\xa4 seurasi Biafran sota. Achebe kiersi maailmalla ja haki tukijoita Biafran itsen\xc3\xa4isyydelle.\n_START_SECTION_\nProfessorina ja tutkijana\n_START_PARAGRAPH_\nAchebe palasi sodan j\xc3\xa4lkeen Nigeriaan, ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Nigerian yliopiston vanhempi tutkija. H\xc3\xa4n julkaisi sotakokemuksistaan runokokoelman Beware Soul Brother (1971) ja novellikokoelman Girls at War and Other Stories (1972). H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kuului tutkijaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka perusti 1971 Okike-nimisen julkaisun, joka keskittyi afrikkalaiseen kirjallisuuteen._NEWLINE_Achebesta tuli 1972 Massachusetts Amherstin yliopiston vieraileva luennoitsija. H\xc3\xa4n opetti afrikkalaista kirjallisuutta ja toimitti edelleen Okikea. Achebe palasi Nigeriaan 1976, kun h\xc3\xa4n sai paikan Nigerian yliopiston kirjallisuuden professorina. Opetusteht\xc3\xa4vien lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Nigerian kirjailijoiden liiton puheenjohtaja ja h\xc3\xa4n toimitti igbojen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kulttuuria k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4\xc3\xa4n Uwa ndi Igbo -lehteen. Achebe osallistui my\xc3\xb6s politiikkaan, ja h\xc3\xa4net valittiin People\xe2\x80\x99s Redemption Partyn varapuoluejohtajaksi. H\xc3\xa4n kirjoitti 1983 poliittisen pamfletin, The Trouble With Nigeria.\n_START_SECTION_\nViides romaani ja viimeiset vuodet yliopistomaailmassa\n_START_PARAGRAPH_\nAcheben viides romaani Anthills of the Savannah ilmestyi 1988, yli 20 vuotta Kansan miehen j\xc3\xa4lkeen. H\xc3\xa4n itse sanoi \xe2\x80\x9dkuivan kauden\xe2\x80\x9d johtuneen Biafran sodan j\xc3\xa4lkeen tulleesta traumasta. _NEWLINE_Achebe halvaantui 1990 Lagosin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sattuneessa auto-onnettomuudessa. New Yorkin Bard College tarjosi h\xc3\xa4nelle t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen tarvittavia toimitiloja ja mahdollisuutta opettaa. Vaikka Achebe joutui k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n py\xc3\xb6r\xc3\xa4tuolia, h\xc3\xa4n luennoitsi edelleen ymp\xc3\xa4ri Yhdysvaltoja ja ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti my\xc3\xb6s muualla maailmassa. H\xc3\xa4nen Harvardin yliopistossa vuonna 1998 pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 puheet julkaistiin nimikkeell\xc3\xa4 Home and Exile. Acheben luentoja ja omael\xc3\xa4m\xc3\xa4kerrallisia esseit\xc3\xa4 julkaistiin my\xc3\xb6s 2009 teoksessa The Education of a British-Protected Child._NEWLINE_Achebe muutti 2009 Providenceen saatuaan Brownin yliopistosta paikan Afrikan, afrikkalaisuuden ja afrikkalaisten diasporan tutkimuksen professorina. Achebe julkaisi 2012 teoksen There Was a Country: A Personal History of Biafra, jossa h\xc3\xa4n esitteli k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotka olivat innoittaneet h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 nuoruuden kansallismielisyyteen._NEWLINE_Achebe kuoli Bostonissa vuonna 2013 lyhyen sairauden j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nTyyli ja merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nAcheben tuotantoaan leimaa yhteiskunnallisuus, ja tarkastelun kohteena ovat usein ristiriidat, joita syntyi siirtomaayhteiskunnan muuttuessa itsen\xc3\xa4iseksi valtioksi. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on pidetty modernin afrikkalaisen kirjallisuuden is\xc3\xa4n\xc3\xa4.'