b'\n_START_ARTICLE_\nPaulin Joachim\n_START_PARAGRAPH_\nPaulin Joachim\xc2\xa0(s. 20. syyskuuta 1931 Cotonou Ranskan Dahomey) on beninil\xc3\xa4inen runoilija, journalisti, kirjallisuuskriitikko ja toimittaja. Paulin Joachimin ajattelussa kuvastuivat mielikuvat afrikkalaisten ja eurooppalaisten realiteettien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Paulin Joachim sai peruskoulutuksensa Beniniss\xc3\xa4 ja Gabonissa, sek\xc3\xa4 aloitti lakiopinnot Lyonin katolisessa yliopistossa vuonna 1950. H\xc3\xa4n suoritti journalismin tutkinnon Pariisissa 1950-luvun lopulla. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli vuonna 1971 Ranskan kansalainen. H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ranskalaisen runoilijan Philippe Soupaultin kanssa. _NEWLINE_Joachimin runoteokset ovat Un n\xc3\xa8gre raconte (Musta mies kertoo, 1954), Anti-gr\xc3\xa2ce (1967) ja Oraison pour un Re-naissance (1984). H\xc3\xa4n oli aikakauslehti France Noirin politiikan toimittaja, aikakauslehti Bingon p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja ja African D\xc3\xa9cennien johtaja. Vuonna 2006 Paulin Joachimille my\xc3\xb6nnettiin \xc2\xa0W. E. B. Du Bois instituutin "W. E. B. Du Bois -mitali".palkinto.\n_START_SECTION_\nUra\n_START_PARAGRAPH_\nOpiskeluajan j\xc3\xa4lkeen Paulin Joachim ty\xc3\xb6skenteli ranskalaisen surrealistirunoilija Philippe Soupaultin yksityissihteerin\xc3\xa4. Soupault vaikutti jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin Joachimin runouteen. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaikutteet erottavat h\xc3\xa4nen tuotantonsa afrikkalaisista aikalaisrunoilijoista. _NEWLINE_Joachim oli teini-ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kiinnostunut senegalilaisesta runoilijasta ja Afrikan itsen\xc3\xa4isyysliikkeen poliittisesta johtajasta Leopold Senghorista, jota mustat afrikkalaiset ja afrikanamerikkalaiset ihailivat. Senghorin ja Afrikan itsen\xc3\xa4isyysliikkeen taisteluiden innostamana 1950-luvulla Joachim alkoi kirjoittaa vakavammin. H\xc3\xa4n kirjoitti:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dPyrin kuumeisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4\xc3\xa4n selville ja eliminoimaan syd\xc3\xa4mest\xc3\xa4ni ja hengest\xc3\xa4ni kaikki ne teoriat, jotka aiheuttivat sen, ett\xc3\xa4 vihasin neekerin\xc3\xa4 olemistani\xe2\x80\xa6. En usko ett\xc3\xa4 vastaavaa oli valkoihoisten keskuudessa.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Joachim on my\xc3\xb6s todennut: "Senghor oli ensimm\xc3\xa4inen, joka antoi minulle ylpeytt\xc3\xa4 rotuni t\xc3\xa4hden ja osoitti minulle vereni henkiset voimat."_NEWLINE_H\xc3\xa4n alkoi kirjoittaa kritiikki\xc3\xa4 ranskalaisiin lehtiin Tam-tam ja Pr\xc3\xa9sence africaine 1950-luvun alussa. Ensimm\xc3\xa4inen julkaistu runokirja oli Un n\xc3\xa8gre raconte (Musta mies kertoo),\xc2\xa01954 ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli France-Soir\xc2\xa0-sanomalehden politiikan toimittaja 1950-luvun lopulla. Vuonna 1960 h\xc3\xa4n perusti Dakarissa oman aikakauslehden, jonka nimi oli Bingo. Lehti tarjosi foorumin vilkkaalle debatille Afrikan kirjallisuuden trendeist\xc3\xa4, jotka 1960-luvulla alkoivat nauttia ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa maailmanlaajuista kuuluisuutta. Joachim toimi Bingon toimittajana 11 vuoden ajan ty\xc3\xb6skennellen Ranskassa ja Senegalissa._NEWLINE_Joachim ylisti kirjailijoita, joiden teokset v\xc3\xa4littiv\xc3\xa4t yksityiskohtaisia, realistisia vaikutelmia afrikkalaisesta el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja jotka h\xc3\xa4nen arvioidensa mukaan antoivat panoksensa Afrikan uusien, nousevien kansakuntien kulttuureihin. Joachim kannusti afrikkalaisia kirjailijoita kirjoittamaan omille kansoilleen eik\xc3\xa4 sille, ett\xc3\xa4 saisivat hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkomaisilta yleis\xc3\xb6ilt\xc3\xa4. Toisessa artikkelissa h\xc3\xa4n laajensi samaa ajatusta: _NEWLINE_\xe2\x80\x9cKirjoittaessamme omille kansoillemme vahvistamme m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tietoisesti heid\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tasapainoaan ja rohkaisemme heit\xc3\xa4 marssimaan j\xc3\xa4lleen, jotta keskeytt\xc3\xa4isimme kolonialismin kuolleen ajan."_NEWLINE_  _NEWLINE_Vaikka Joachim ei suntautunut syv\xc3\xa4sti politiikkaan, h\xc3\xa4n ylisti usein kirjailijoita, jotka ottivat esille kolonialismin vastaisia teemoja. H\xc3\xa4nen useista kirjoituksistaan tunnistaa Senghorin laajasti keskustellun ajatuksen negritudesta, jonka mukaan taiteissa kuuluu erityisesti mustaihoisten \xc3\xa4\xc3\xa4ni.\n_START_SECTION_\nAfrikan perint\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAjan kriitikoiden huolenaiheisiin kuului se, mik\xc3\xa4 olisi sopiva asenne Afrikan perinteisi\xc3\xa4 kulttuureita ja esikolonialistista menneisyytt\xc3\xa4 kohtaan. Joachim varoitti afrikkalaisia kirjailijoita "Kadotettu paratiisi -kompeksista". H\xc3\xa4n v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9con kehitett\xc3\xa4v\xc3\xa4 voidakseen taata paikan uudessa maailmassa ja ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4invastaisen suunnan valinta tarkoittaa itsens\xc3\xa4 tuomitsemista pys\xc3\xa4htymiseen ja itsens\xc3\xa4 sallimista toisten nielem\xc3\xa4ksi."_NEWLINE_Senegalilainen runoilija David Diop huomasi ironisesti saman s\xc3\xa4vyn Joachimin omassa runokokoelmassa Un n\xc3\xa8gre raconte, kun h\xc3\xa4n kirjoitti: \xe2\x80\x9cPahoittelen ylitsevuotavan idyllist\xc3\xa4 kuvausta Afrikastamme, varhaisista ajoista, joita rinnastetaan teknologiseen Eurooppaan." _NEWLINE_Aiheesta keskusteltiin vilkkaasti, ja afrikkalaiset kirjailijat sek\xc3\xa4 kiintyiv\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 halusivat et\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4 aikansa eurooppalaisesta kehityksest\xc3\xa4. Joachimin omassa runoudessa voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 saman j\xc3\xa4nnitteen. L\xc3\xa4hes kaikkien aikansa afrikkalaisten runoilijoiden tavoin h\xc3\xa4nen runonsa heijastelevat siirtomaavallan miehityksen brutaalisuutta. H\xc3\xa4n kirjoitti tihe\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja el\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kielell\xc3\xa4 johon vaikutti selv\xc3\xa4sti eurooppalainen modernismi. Runossa Hautaus (1967) h\xc3\xa4n kirjoitti: _NEWLINE_\xe2\x80\x9cHaluan unohtaa... ajan, jolloin meid\xc3\xa4t yhdistettiin k\xc3\xb6yhyyteen kuin olisimme liitetty kaasun tai s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n jakeluun/ aikaan jolloin ikuisuus oli k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty yl\xc3\xb6salaisin, eik\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 edes kuoleman haamu kalvanut mieli\xc3\xa4mme."'