b'\n_START_ARTICLE_\nAvicennalaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nAvicennalaisuus (pers. \xe2\x80\x8f\xd9\x81\xd9\x84\xd8\xb3\xd9\x81\xd9\x87 \xd8\xb3\xdb\x8c\xd9\x86\xd8\xa7\xdb\x8c\xdb\x8c\xe2\x80\x8e) oli varhaisen islamilaisen filosofian koulukunta, joka sai alkunsa islamilaisen kultakauden aikana. Koulukunnan perusti 1000-luvulla el\xc3\xa4nyt persialainen filosofi Avicenna (Ibn Sina), joka pyrki uudistamaan islamilaista filosofiaa.\n_START_SECTION_\nYleiskuva\n_START_PARAGRAPH_\nAvicennan metafysiikka rakentui suurelta osin aristotelismista ja uusplatonismista omaksuttujen ainesten p\xc3\xa4\xc3\xa4lle, mutta lopputulosta voi kuitenkin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 muuna kuin vain osiensa summana. Esimerkiksi, vaikka Avicenna hyv\xc3\xa4ksyikin uusplatonilaisen emanationistisen kosmologian ja Aristoteleen my\xc3\xb6hempien kommentaattorien tekem\xc3\xa4n synteesin h\xc3\xa4nen filosofiastaan ja uusplatonilaisista aineksista, h\xc3\xa4n kuitenkin hylk\xc3\xa4si uusplatonilaisen tietoteorian ja teorian sielun pre-eksistenssist\xc3\xa4 eli ennalta olemisesta. H\xc3\xa4nen metafysiikkansa sai vaikutteita my\xc3\xb6s islamilaisesta laintulkinnasta ja Kalam-teologiasta._NEWLINE_Avicenna kehitti kontingenssin ja v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyden metafysiikkaa. Islamilaiset teologit olivat pyrkineet ensin mainitun kautta rationalisoimaan luomisajatusta; viimeksi mainittu taas liittyi aristoteeliseen filosofiaan ja luonnontieteeseen, jossa p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 miksi ja kuinka asiat ovat niin kuin ne ovat. Avicenna katsoi, ett\xc3\xa4 maailma on itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n kontingentti mutta v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n syiden suhteen, mik\xc3\xa4 johtaa ajatukseen ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 tai ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 liikkumattomasta liikuttajasta. Er\xc3\xa4it\xc3\xa4 uusia keksint\xc3\xb6j\xc3\xa4 olivat olemuksen ja olemassaolon (eksistenssin) erottaminen toisistaan, kosmologisen ja ontologisen todistuksen muotoilut, sek\xc3\xa4 ruumiittoman sielun individualiteettia koskevat ajatukset ja ns. \xe2\x80\x9dleijuvan ihmisen\xe2\x80\x9d ajatuskoe, jotka l\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t Ren\xc3\xa9 Descartesin cogito-argumenttia._NEWLINE_Avicennalaisuudesta tuli 1100-luvulla islamilaisen filosofian johtava koulukunta, koska se pystyi menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti saattamaan yhteen aristotelisen ja uusplatonilaisen ajattelun sek\xc3\xa4 islamilaisen teologian, ja sen merkitys s\xc3\xa4ilyi pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vaikka avicennalainen ajattelu sai kritiikki\xc3\xa4 sellaisilta teologeilta kuten al-Ghazali, filosofeilta kuten Averroes ja sufilaisilta kuten Rumi ja Attar, Avicennan teokset levisiv\xc3\xa4t nopeasti ja toimivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n islamilaisen maailman filosofisen koulutuksen perusteoksina._NEWLINE_My\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t islamilaiset filosofit, teologit ja mystikot, jotka pyrkiv\xc3\xa4t saattamaan joko filosofian ja teologian (kuten Nasir al-Din Tusi), filosofian ja mystiikan (kuten Suhrawardi, illuminationistisen filosofian perustaja) tai filosofian, teologian ja mystiikan (kuten Mulla Sadra) harmoniaan, hy\xc3\xb6dynsiv\xc3\xa4t avicennalaisia menetelmi\xc3\xa4 ja argumentteja. Nasir al-Din Tusi uudisti avicennalaisuutta 1200-luvulla, vaikkakin t\xc3\xa4m\xc3\xa4 avicennalaisuuden tulkinta perustuikin Suhrawardin ja Ibn Arabi ajatteluun, ja erosi Euroopassa tunnetusta rationalistisesta avicennalaisuudesta. Mulla Sadra loi 1500-luvulla uuden filosofisen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n nimelt\xc3\xa4 transsendentti teosofia. Se yhdisteli sufilaista metafysiikkaa ja Avicennan rationaalista aristoteelista ajattelua.\n_START_SECTION_\nAvicennalaisuus keskiajan Euroopassa\n_START_PARAGRAPH_\nAvicennalaisuus levisi my\xc3\xb6s keskiajan eurooppalaiseen skolastiikkaan. Latinankielisess\xc3\xa4 filosofisessa kirjallisuudessa Avicennan teoksia kommentoitiin laajalti. Mielenkiintoa her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t erityisesti sielun luonnetta koskevat ajatukset sek\xc3\xa4 olemus\xe2\x80\x93olemassaolo-erottelu. Monista n\xc3\xa4kemyksist\xc3\xa4 v\xc3\xa4iteltiin paljon, ja osa joutui sensuurin kohteeksi._NEWLINE_Avicennan psykologian ja tietoteorian voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 vaikuttaneen Willelmus Auvergnelaisen ja Albert Suuren ajatteluun. Viel\xc3\xa4 suurempi oli h\xc3\xa4nen metafysiikkansa vaikutus Tuomas Akvinolaiseen. My\xc3\xb6hemmin eurooppalaiseen ajatteluun vaikutti puolestaan averroismi.'