b'\n_START_ARTICLE_\nVaakkolammi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nLammen pituus on 600 metri\xc3\xa4, leveys 250 metri\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on 9,4 hehtaaria. J\xc3\xa4rvi on muodostunut Tohloppia etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 reunustavan Raholanharjun  alapuolella olevaan painaumaan. Lammen pohjois- ja l\xc3\xa4nsirantoja reunustaa puistoalue ja koilliskulmassa sijaitsee Epil\xc3\xa4n koulu. Etel\xc3\xa4rannat ovat luonnonsuojelualuetta, jonka takana alkaa heti asuinalue. My\xc3\xb6s puiston l\xc3\xa4nsipuolella on rinteess\xc3\xa4 luonnonsuojelualue. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometri\xc3\xa4. Puiston rantoja kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4velypolkuja, joiden sis\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4 palloilukentt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nVaakkolammin vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1980 l\xc3\xa4htien ja sit\xc3\xa4 on seurattu siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien noin kolmen vuoden v\xc3\xa4lein. Uusimmat tulokset ovat vuodelta 2012. Lammen vesi on v\xc3\xa4rit\xc3\xb6nt\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4humuksista, mutta samalla se on sameaa. Vesi on ravinnepitoisuuksien perusteella rehev\xc3\xa4\xc3\xa4 tai eritt\xc3\xa4in rehev\xc3\xa4\xc3\xa4. Veden happamuustaso on talvisin liev\xc3\xa4sti happaman puolella ja kes\xc3\xa4isin se on selv\xc3\xa4sti em\xc3\xa4ksinen. Puskurikyky happamoitumista vastaan on erinomainen. Matalana j\xc3\xa4rven\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 ei esiinny l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostuneisuutta, mutta siit\xc3\xa4kin huolimatta j\xc3\xa4rven happipitoisuus putoaa talvella niin alas, ett\xc3\xa4 silloin voi synty\xc3\xa4 happikatoa. Vuonna 1994 asennettu ilmastinlaite ei ole asiaa auttanut. Hulevedet ja muut hajap\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t ovat nostaneet veden bakteeripitoisuutta. Viime aikoina Vaakkolammin veden laadussa ei n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isi tapahtuneen oleellisia muutoksia._NEWLINE_Lampea ovat aikaisemmin rasittaneet teollisuuden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t ja hulevesikuormitukset. Lampea on saneerattu kerran perusteellisesti, mutta se on matalana j\xc3\xa4rven\xc3\xa4 alkanut nykyisin kasvaa rannoiltaan umpeen. Ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4 alue on rehev\xc3\xa4\xc3\xa4 lehtoa ja lammin pohjoispuolisesta lehtoalueesta on vastik\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettu luonnonsuojelualue. Lammen vedenlaatu on tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tasolla.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa j\xc3\xa4rven nimi kirjoitettiin \xe2\x80\x9dWakkoj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Vaakkolammin nimen taustalla on j\xc3\xa4rven rannalla aikanaan sijainnut Vaakkola-niminen talo, joka yhdistettiin Kaarilan kartanoon. Vaakkolammi mainitaan isonjaon p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjoissa vuonna 1767 nimell\xc3\xa4 Waackojerwi. Vaakkolammin l\xc3\xa4nsipuolella sijaitsee Liittokallio, joka on tunnettu my\xc3\xb6s nimill\xc3\xa4 Sopimusvuori ja Likom\xc3\xa4ki. Nimet Liittokallio ja Sopimusvuori viittaavat kalliolla aikoinaan k\xc3\xa4ytyihin k\xc3\xa4r\xc3\xa4jiin, Likom\xc3\xa4ki puolestaan pellavien liottamiseen Vaakkolammissa._NEWLINE_Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa Vaakkolampi sijaitsi Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelle asti ulottuvan Epil\xc3\xa4n, Hyhkyn ja Kaarilan kylien peltomaiseman keskell\xc3\xa4 ja sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i rantasuovy\xc3\xb6hyke. Etel\xc3\xa4puolella kulkevan hajujakson p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijaitsi maataloja, joiden kautta kulki lampea kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4 tie. Se yhtyi kummastakin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n Epil\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi kulkeneeseen maantiehen, jonka varteen oli jo tuolloin rakennettu asuntoja._NEWLINE_Lammen tila oli viimevuosisadan j\xc3\xa4lkipuolella huono, johtuen maatalouden ja teollisuuden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Vuoden 1960 kartassa n\xc3\xa4kyy kaivettu oja, joka alkaa teollisuuslaitosten v\xc3\xa4list\xc3\xa4 ja kulkee suorana lampeen. Samassa kartassa n\xc3\xa4kyy lammen keskell\xc3\xa4 saari, jota ei ole piirretty vuoden 1953 karttaan. Vuoden 1975 kartassa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 saari on kadonnut, mutta sen tilalle on ilmaantunut etel\xc3\xa4rannan tuntumaan uusi saari ja samalla on lammen it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvanut umpeen, vaikka vedenpinta n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isi nousseen. Pohjoisrantaa seuraa nyt talon tie, joka on vuoden 1980 kartassa muuttunut puiston poluksi. Vuoden 1991 kartassa saaria ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4y ja puisto on laajentunut ja saanut palloilukent\xc3\xa4n.'