b'\n_START_ARTICLE_\nPariisin katakombit\n_START_PARAGRAPH_\nPariisin katakombit (ransk. Catacombes de Paris) on Pariisissa sijaitseva laaja maanalainen huoneiden ja k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vien verkosto, jota on k\xc3\xa4ytetty hautapaikkana.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAlkujaan kalkkikivilouhoksina syntyneit\xc3\xa4 luolia alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hautoina 1700-luvulla kun er\xc3\xa4\xc3\xa4t Pariisin hautausmaat olivat muuttuneet terveysriskiksi. Silloin maanp\xc3\xa4\xc3\xa4llisist\xc3\xa4 haudoista alettiin siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 luita maanalaisiin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4viin, joita samalla vahvistettiin uudella kiviaineksella. Luiden siirt\xc3\xa4minen jatkui vuoteen 1814._NEWLINE_Katakombien sein\xc3\xa4t ovat t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 piirroksia, joista vanhimmat ovat per\xc3\xa4isin 1700-luvulta. 1800-luvulla k\xc3\xa4yt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 jopa asui ihmisi\xc3\xa4. Victor Hugo on k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt Pariisin katakombien tuntemustaan romaanissaan Kurjat. Toisen maailmansodan aikana katakombeja k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t vastarintaliikkeen j\xc3\xa4senet, ja maan alla 6. kaupunginosassa (arrondissement) sijaitsi my\xc3\xb6s saksalaisten bunkkeri. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 bunkkeri ei kuulu opastettujen kierrosten reittiin, joten sen voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 vain ep\xc3\xa4virallisilla (laittomilla) kiertok\xc3\xa4ynneill\xc3\xa4._NEWLINE_Maanalaiset tunnelit ja kammiot ovat jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n aiheuttaneet turvallisuusongelmia. Toisinaan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 romahtaa, mik\xc3\xa4 aiheuttaa usein vahinkoa rakennuksille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n est\xc3\xa4miseksi hallitus perusti jo vuonna 1777 IGC:n (Inspection g\xc3\xa9n\xc3\xa9rale des Carri\xc3\xa8res) valvomaan jo olemassa olevia k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n uusien kaivamisen. Valvonta ja tunnelien lujittaminen ovat jatkuneet t\xc3\xa4h\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka.\n_START_SECTION_\nKatakombit nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nNyky\xc3\xa4\xc3\xa4n katakombit ovat turistikohde, jossa vierailija voi nauttia aavemaisesta retkest\xc3\xa4 pimeiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 miljoonien pariisilaisten j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksien lomitse. Vainajat on merkitty hautausvuoden mukaan. Sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti opastetuille kierroksille on Denfert-Rochereaulla. Kierroksen pituus on noin 1,7 km ja se kest\xc3\xa4\xc3\xa4 vajaan tunnin. Turvallisuussyist\xc3\xa4 katakombeihin otetaan vain 200 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 kerrallaan. Kierroksilla ei ole opastusta, mutta t\xc3\xa4rkeimmiss\xc3\xa4 kohteissa on esittelytaulut my\xc3\xb6s englanniksi._NEWLINE_Yleis\xc3\xb6lle avoinna olevat osat ovat vain pieni osa Pariisin alla kulkevista k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vist\xc3\xa4. Yhteens\xc3\xa4 tunneleita on yli 300 kilometri\xc3\xa4. Katakombeihin p\xc3\xa4\xc3\xa4see kuitenkin joistakin kohdin my\xc3\xb6s Pariisin viem\xc3\xa4ri- ja metroverkoston kautta. My\xc3\xb6s r\xc3\xa4j\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytetyn, ja katakombit houkuttelevatkin huumekauppiaita, erikoisuudentavoittelijoita ja salaisten kokouksien pit\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Innokkaimmat k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vien yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t kutsuvat itse\xc3\xa4\xc3\xa4n katafiileiksi (cataphiles) ja saattavat viett\xc3\xa4\xc3\xa4 maan alla p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kausia. Syyskuussa 2004 katakombeista l\xc3\xb6ydettiin sinne piilotettu salainen elokuvateatteri. Katakombeissa k\xc3\xa4yminen on kuitenkin ollut laitonta jo vuodesta 1955 l\xc3\xa4htien. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen rikkojia odottaa sadan euron sakko, ja katakombeissa seikkailevia vahtii erityinen tunnelipoliisi. Jotkut vaarallisimmista osuuksista on kokonaan suljettu. Valokuvatessa katakombeissa salamavalon k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on kielletty.'