b'\n_START_ARTICLE_\nProton\n_START_PARAGRAPH_\nProton (ven. \xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbd) on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen kantoraketti, joka kehitettiin Neuvostoliitossa 1960-luvun alussa. Sen ensimm\xc3\xa4inen laukaisu kantorakettina tapahtui 16. hein\xc3\xa4kuuta 1965. Protonin pohjalta on tehty uusia versioita: Proton-K, jonka ensilento oli 10. maaliskuuta 1967 ja Proton-M, jonka ensilento oli 7. huhtikuuta 2001.\n_START_SECTION_\nKehityshistoria ja kaupallinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuussa 1962 k\xc3\xa4ydyss\xc3\xa4 Neuvostoliiton rakettitekniikan hallinnon johdon kokouksessa Vladimir T\xc5\xa1elomei esitteli raketin ylisuurena mannertenv\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 ydinohjuksena nimikkeell\xc3\xa4 UR-500. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n esikehitys oli tehty suunnittelutoimistossa ilman puolustusministeri\xc3\xb6n valtuutusta. Sen jatkokehitys tapahtui Hrut\xc5\xa1evin pojan painostuksesta Dimitri Ustinovin tahtoa vastaan._NEWLINE_Vuosien 1965 ja 1970 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otettu Vladimir T\xc5\xa1elomein kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 raskas kantoraketti Proton oli hyvin ep\xc3\xa4luotettava. Raketin kehitys liittyi Neuvostoliiton kuuohjelmaan ja aikaan, jolloin eri rakettitehtaiden v\xc3\xa4linen kilpailu markkinaosuuksista Neuvostoliitossa oli kovaa my\xc3\xb6s poliittisena pelin\xc3\xa4. Kehityksens\xc3\xa4 aikana se kilpaili N1-kantoraketin kanssa Neuvostoliiton suunnitteleman miehitetyn kuulennon kantoraketista 1970-luvun alkuun asti._NEWLINE_1970-luvulta l\xc3\xa4htien Proton on ollut yksi kaikkein luotettavimmista kantoraketeista. 1960-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen sill\xc3\xa4 on tehty 355 laukaisua, joista yli 96\xc2\xa0% on onnistunut. _NEWLINE_Proton laukaisi Neuvostoliiton kuualukset. Saljut-avaruusasemat laukaistiin (tyhj\xc3\xa4n\xc3\xa4) Protonilla, kuten my\xc3\xb6s Mir-avaruusaseman ydin. Sill\xc3\xa4 on laukaistu luotaimia kohti Kuuta, Marsia ja Venusta. _NEWLINE_Sen p\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n GEO-kiertoradan satelliittien laukaisu. Sill\xc3\xa4 on viety mm. ISS-avaruusaseman ensimm\xc3\xa4iset Zarya- ja Zvezda-moduulit. _NEWLINE_Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen Hrunit\xc5\xa1evin, joka valmistaa raketit, ja amerikkalaisen Lockheed Martinin yhteisyritys International Launch Services (ILS) markkinoi Protonia Yhdysvalloissa. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 l\xc3\xa4nnen kaupallisia laukaisuja on tehty vajaat 60.'