b'\n_START_ARTICLE_\nMaataloustuki\n_START_SECTION_\nMenetelm\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nOn useita tapoja tukea maataloutta. Ns. vientituella hyvitet\xc3\xa4\xc3\xa4n maailmanmarkkinahintaa korkeampia tuotantokustannuksia maataloustuotteiden viemiseksi maailmanmarkkinoille. Samalla kotimaisia markkinoita voidaan suojata halvemmilta tuontituotteilta tullimaksuilla. _NEWLINE_EU:n maatalouspolitiikkaa toteutetaan hallinnollisten hintojen, tukij\xc3\xa4rjestelmien ja maataloustuotteiden interventioj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n avulla. Hallinnollisin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksin viljelij\xc3\xb6iden tuotteistaan saama hinta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n alemmalla tasolla kuin se muutoin olisi.\n_START_SECTION_\nHintatuet\n_START_PARAGRAPH_\nMaantaloustuotteiden hintatuet pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t tuotteiden hinnat korkeampina kuin ne muuten olisivat. Usein ajatellaan, ett\xc3\xa4 maanviljely on niin ankaraa ja riskialtista toimintaa, ett\xc3\xa4 siihen n\xc3\xa4hden ty\xc3\xb6n tuloksista saatava hinta on liian alhainen. Siksi olisi s\xc3\xa4\xc3\xa4dett\xc3\xa4v\xc3\xa4 niin, ett\xc3\xa4 hinta pysyy korkeana. Kun hinta sitten asetetaan ylemm\xc3\xa4s kuin se muuten olisi, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 korkea hinta kannustaa viljelij\xc3\xb6it\xc3\xa4 tuottamaan enemm\xc3\xa4n. Mutta koska tuotteet ovat vastaavasti kalliimpia, asiakkaat ostavat niit\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. Lopputuloksena on tuotannon ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4. Jos tuotteiden hinnan olisi annettu muodostua itsekseen, varastoon kertyneet ja myym\xc3\xa4tt\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4neet tuotteet pakottaisivat myyj\xc3\xa4t laskemaan hintoja, mik\xc3\xa4 puolestaan innostaisi asiakkaita ostamaan varastot tyhjiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tilanne on kysynn\xc3\xa4n ja tarjonnan tasapaino._NEWLINE_Mennein\xc3\xa4 aikoina tukien aiheuttamasta maatalouden ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 on yritetty p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 eroon monin tavoin: sit\xc3\xa4 on yritetty myyd\xc3\xa4 ulkomaille tai suorastaan antaa pois. On jopa maksettu viljelij\xc3\xb6ille ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4n tuottamisesta ja sen j\xc3\xa4lkeen maksettu uudestaan siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 he pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyisiv\xc3\xa4t tuottamasta: hintatuet turvaavat viljelij\xc3\xb6iden elintason mutta samalla liian tuotannon v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4miseksi viljelij\xc3\xb6ille on maksettu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 he j\xc3\xa4tt\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t peltonsa viljelem\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Maatalouden ylituotannosta on esimerkkej\xc3\xa4 kaikkialta maailmasta. Sittemmin on pyritty erottamaan toisistaan tuotannon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja viljelij\xc3\xb6iden saama tuki._NEWLINE_Usein maataloustuotteiden kohonnut hinta merkitsee, ett\xc3\xa4 viljelt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 olevan maan hinta nousee samalla, ja raha p\xc3\xa4\xc3\xa4tyykin lopulta maan omistajille eik\xc3\xa4 v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 maan viljelij\xc3\xa4lle. Tai se saattaa tarkoittaa, ett\xc3\xa4 k\xc3\xb6yh\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 pysty ostamaan ruokaa. Jos maanviljelij\xc3\xb6iden lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s k\xc3\xb6yhien el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 on helpotettava tuen avulla, asia uhkaa kehitty\xc3\xa4 kovin vaikeaksi._NEWLINE_Maanviljelij\xc3\xb6it\xc3\xa4 voidaan haluttaessa tukea monin tavoin, mutta taloustieteen mukaan hinnan s\xc3\xa4\xc3\xa4tely on huono tapa tehd\xc3\xa4 se. Selke\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 tapoja olisivat suora tuki, verohelpotukset, k\xc3\xb6yhille jaettavat ruokavoutserit, kouluruokabudjetin kasvattaminen ja tutkimusty\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nMaataloustuen seuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopan Unioni ostaa viljaa niin sanottuun interventiovarastoon, jolla se tasapainottaa markkinahintaheilahteluja. Kun viljaa on liikaa, sit\xc3\xa4 ostetaan interventiovarastoon, jotta hinta ei romahtaisi. Varastoja myyd\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun kysynt\xc3\xa4 ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tarjonnan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dyllinen markkinamekanismi tuottaa tasapainottavan vaikutuksensa lis\xc3\xa4ksi merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tuottoja sit\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4lle organisaatiolle._NEWLINE_Kun kehittyneet maat avasivat maailmanmarkkinat omille tuotteilleen mutta s\xc3\xa4ilyttiv\xc3\xa4t niiden protektionistiset tuet, ne synnyttiv\xc3\xa4t suuren ep\xc3\xa4toivoisten ihmisten joukon ja samalla tuottavat markkinat prostituutiolle ja laittomalle maahanmuutolle._NEWLINE_Reilun kaupan edist\xc3\xa4jien mukaan EU:n tukij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 edist\xc3\xa4\xc3\xa4 suurtilallisten etua l\xc3\xa4hes kaikkien muiden kustannuksella. Miljoonien k\xc3\xb6yhien maanviljelij\xc3\xb6iden toimeentulo kehitysmaissa vahingoittuu siksi, ett\xc3\xa4 EU-maat viev\xc3\xa4t ulkomaille ylen m\xc3\xa4\xc3\xa4rin sokeria, viljaa, maitotuotteita ja karjaa hinnalla, joka alittaa sen tuotannon kustannukset. Tuettuna n\xc3\xa4iden vientituotteiden hinta voi olla alempi kuin niiden, joita tuottavat kehitysmaiden k\xc3\xb6yh\xc3\xa4t maanviljelij\xc3\xa4t._NEWLINE_Maataloustuki muodostaa l\xc3\xa4hes puolet Euroopan Unionin budjetista. Vuonna 2004 Euroopan unionissa tuettiin maataloutta 133 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla, Japanissa 49 miljardilla, Yhdysvalloissa 47 miljardilla, Korean tasavallassa 20 miljardilla, Kanadassa ja Sveitsiss\xc3\xa4 kuudella miljardilla kummassakin. Tuen saajien julkisuus on kiistan aihe.\n_START_SECTION_\nVaikutus kehitysmaihin\n_START_PARAGRAPH_\nCentre for the New Europen raportti "EU Trade Barriers Kill" (2003) laski, ett\xc3\xa4 EU:n tullimuurit tappavat 6600 ihmist\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Suuri osa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 johtuu maataloustuista ja -tulleista. Jos Afrikka voisi lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 osuuttaan kaupasta edes prosentin, se ansaitsisi 49 miljardia puntaa enemm\xc3\xa4n vuodessa ja 128 miljoonaa ihmist\xc3\xa4 vapautuisi k\xc3\xb6yhyydest\xc3\xa4. Viisi prosenttia toisi jo 248 - 350 miljardia puntaa._NEWLINE_K\xc3\xb6yhimpien maiden suhteellinen etu on l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 maataloudessa ja tekstiilintuotannossa. Maataloustuotteiden tullit ovat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 20\xc2\xa0%, joissain tuotteissa jopa 250\xc2\xa0%. _NEWLINE_Maataloustuotannon lopettaminen nostaisi markkinahintoja marginaalihy\xc3\xb6tyteorian mukaisesti, jolloin kaikkein k\xc3\xb6yhimm\xc3\xa4t joutuisivat entist\xc3\xa4 suurempaan ahdinkoon. Maataloustuotteita myyv\xc3\xa4t maat toki hy\xc3\xb6tyisiv\xc3\xa4t, mutta hy\xc3\xb6dyn p\xc3\xa4\xc3\xa4tyminen varsinaisesti k\xc3\xb6yhyyteen menehtyville kansanosille on kyseenalainen. Maataloustuotannon laajuus ei merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti pienenisi tukien poistamisella, vaikka esimerkiksi Suomen tuotannon jatkuminen olisikin vaakalaudalla.\n_START_SECTION_\nYmp\xc3\xa4rist\xc3\xb6vaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nPohjoisten maiden "l\xc3\xa4hiruoka" on usein ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6lle haitallisempaa kuin kauempana tuotettu. Halvin ruoka on yleens\xc3\xa4 tuotettu v\xc3\xa4himmill\xc3\xa4 resursseilla ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6ill\xc3\xa4, esimerkiksi olosuhteissa, jossa v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4t lannoitteet, l\xc3\xa4mmitys, ruokinta ja sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4pito ovat tarpeen, kun taas kuljetusten (kauppaan asti) merkitys on vain 4\xc2\xa0% p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Professori Pierre Desrochers ja tutkija Hiroko Shimizu ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneet tutkimuksessaan siihen, ett\xc3\xa4 maataloustuista luopuminen ja vapaakauppa antaisivat tehokkuuden ohjata tuotantoa, mik\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4isi rahaa ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEuroopan unioni\n_START_PARAGRAPH_\nMaataloutta tuetaan kaikissa EU-maissa budjettivaroin. Tuet tulevat EU:n varoista, j\xc3\xa4senmaan varoista tai molemmista._NEWLINE_Euroopassa maatalouspolitiikka on EU:n toimivallassa. Yksitt\xc3\xa4isell\xc3\xa4 j\xc3\xa4senmaalla ei voi olla yhteisest\xc3\xa4 maatalouspolitiikasta poikkeavia tukij\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4. EU:n tavoitteisiin tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin lis\xc3\xa4yksi\xc3\xa4, kansallisia erityisj\xc3\xa4rjestelyit\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden kansallisten tukienkin t\xc3\xa4ytyy olla EU:n komission hyv\xc3\xa4ksymi\xc3\xa4._NEWLINE_Euroopan unionissa on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yhteinen maatalouspolitiikka (CAP), jonka tavoitteena on "turvata viljelij\xc3\xb6ille kohtuullinen elintaso, tarjota kuluttajille korkealaatuisia kohtuuhintaisia elintarvikkeita ja s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 EU:n maaseutuperint\xc3\xb6." Koska tuet pohjautuvat viitesatoihin, hehtaarikohtaiset tuet Etel\xc3\xa4-Ranskassa ovat korkeampia kuin esim. Suomessa. Suurin osa maataloustuista EU-maissa maksetaan EU:n talousarvion kautta.  Poikkeuksena on erityisesti Suomi, jossa kansalliset maataloustuet muodostavat suuremman osuuden kaikista maatalouden tuista kuin EU:n budjetin kautta maksettavat tuet. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 on perusteltu pienien viitesatojen aiheuttaman tukiv\xc3\xa4\xc3\xa4ristym\xc3\xa4n kompensoimisella._NEWLINE_Suurin osa EU:n maataloustuesta menee suurille maatalousyhti\xc3\xb6ille ja varakkaille maanomistajille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n on sanottu johtuvan siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 tukia maksetaan tilan pinta-alan mukaan._NEWLINE_Vuonna 1988 maataloustuen osuus EU:n budjetista oli yli 60 prosenttia. Vuonna 2008 maatalous vei 116 miljardin euron budjetista l\xc3\xa4hes puolikkaan. Vuonna 2013 sen on tarkoitus vied\xc3\xa4 budjetista en\xc3\xa4\xc3\xa4 noin kolmannes. EU:n komissio haluaa leikata maataloustukia muiden kohteiden eduksi. Esimerkiksi Ranska on vastustanut leikkausta.\n_START_SECTION_\nTukien suuruus\n_START_PARAGRAPH_\nMaataloustuet ovat Suomessa 4 miljardia euroa vuodessa, kun v\xc3\xa4lilliset tuet kuten tullimuurilla korotettu hintataso huomioidaan. Pelk\xc3\xa4t suorat tuet EU:lta ja veronmaksajilta maanviljelylle olivat 1,9 miljardilla euroa vuonna 2007 \xe2\x80\x93 toiseksi eniten EU:ssa bruttokansantuotteeseen suhteutettuna._NEWLINE_Vuonna 2003 suorat maataloustuet olivat 1,7 miljardia euroa. _NEWLINE_Toisin kuin useimmissa EU-maissa, Suomen maataloustuista valtaosa (60%) on ns. kansallista tukea ja 40% EU-tukea. _NEWLINE_Suomi maksaa Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan lis\xc3\xa4ksi lis\xc3\xa4tukia omasta budjetistaan. Vuosina 2008\xe2\x80\x932013 etel\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa maksetaan v\xc3\xa4liaikaista tukea 194\xe2\x80\x93190 miljoonaa euroa vuodessa, josta tuotantoon sidottua EU:n komission my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 niin sanottua 141-tukea 130 miljoonaa euroa. Pohjois-Suomessa Pori-Tampere-Imatra-linjan pohjoispuolella maksetaan pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 pohjoista kansallista tukea vajaat 330 miljoonaa euroa vuodessa._NEWLINE_OECD:n mukaan Suomi tuhlaa liian paljon rahaa maatalouden tukemiseen. Suomen kansalliset tuet ovat her\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet n\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 naapurimaissa Ruotsissa ja Tanskassa._NEWLINE_Siin\xc3\xa4 tapauksessa, ett\xc3\xa4 EU:n komission aie leikata EU:n maataloustukia toteutuu, maa- ja mets\xc3\xa4talousministeri Sirkka-Liisa Anttilan mukaan leikkaukset on korvattava Suomen valtion budjetista. MTK:n puheenjohtaja Juha Marttilan kanta on samansuuntainen.\n_START_SECTION_\nJulkisuus\n_START_PARAGRAPH_\nTietoja tuesta julkistetaan ainoastaan hyvin rajoitetusti._NEWLINE_Tietoja saadakseen on teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6ityj\xc3\xa4 tiedonluovutuspyynt\xc3\xb6j\xc3\xa4 Maaseutuvirastolle. Pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 huolimatta tieto voi j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 saamatta. Maatalousministeri Juha Korkeaoja (kesk) perusteli Vanhasen ykk\xc3\xb6shallituksen salailulinjaa ihmisten tirkistelynhalun hillitsemisell\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 2007 EU-komissio, julkisuuden paineen alaisena, k\xc3\xa4ynnisti hankkeen, jossa luotaisiin unioninlaajuinen nettirekisteri tuen saajista. Maatalouskomissaari Mariann Fischer Boel perusteli hanketta sanomalla, ett\xc3\xa4 veronmaksajilla t\xc3\xa4ytyy tuen maksajina olla oikeus tiet\xc3\xa4\xc3\xa4, ketk\xc3\xa4 tukia saavat. Suomi jarrutteli Brysselin pyrkimyst\xc3\xa4, mutta EU:n avoimuuslinjaus hyv\xc3\xa4ksyttiin, ja Suomen oli uudistettava s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Maa- ja mets\xc3\xa4talousministeri\xc3\xb6 kuitenkin valmisteli esityksen, jonka mukaan verkkorekisteriin listataan vain EU-tukea saavat maatilat. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 esitys hyv\xc3\xa4ksyttiin, ja kansallisen tuen saajat siis pysyv\xc3\xa4t edelleenkin verkkorekisterin ulkopuolella. Maaseutuviraston mukaan kansallisten tukien julkaiseminen Internetiss\xc3\xa4 ei ole mahdollista, koska se olisi vastoin Suomen perustuslain mukaista yksityisyyden suojaa ja henkil\xc3\xb6tietolakia._NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2005 toimittaja Olli Ainola pyysi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4kseen rekisteri\xc3\xa4 tuensaajista, mutta Maatalousministeri\xc3\xb6 ei suostunut pyynt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Joulukuussa 2006 YLEn Uutiset yhdess\xc3\xa4 MOT-toimituksen kanssa selvittiv\xc3\xa4t Suomen 100 suurinta maataloustuen saajaa sek\xc3\xa4 suurimmat tuen saajat kunnittain vuonna 2004.\n_START_SECTION_\nTuen saajat\n_START_PARAGRAPH_\nIso osa maataloustuesta menee alalla toimiville liikeyrityksille. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa suurimmista tuen saajista on yksityishenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. K\xc3\xa4rkijoukossa on lihan ja viljan tuottajia sek\xc3\xa4 runsaasti suuria puutarha-alan yritt\xc3\xa4ji\xc3\xa4.'