b'\n_START_ARTICLE_\nHelmikuun manifesti (elokuva)\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nKeisarit Aleksanteri I (Leo L\xc3\xa4hteenm\xc3\xa4ki) ja Napoleon (Ossi Elstel\xc3\xa4) sopivat Tilsitiss\xc3\xa4 vuonna 1807 Suomen liitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja Suomen sodan j\xc3\xa4lkeen Aleksanteri I vahvistaa Porvoon valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 Suomen autonomian. Kertojan\xc3\xa4\xc3\xa4ni kuvaa autonomian olleen Suomessa onnellisen kehityksen aikaa vuoteen 1899, jolloin keisari Nikolai II (Arvo Kuusla) antoi helmikuun manifestin. Helsingiss\xc3\xa4 tuomari Kotka (Yrj\xc3\xb6 Tuominen) perheineen p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 ryhty\xc3\xa4 toimiin is\xc3\xa4nmaan pelastamiseksi. Innokkain on h\xc3\xa4nen poikansa Jaakko (Tauno Palo). Perheen j\xc3\xa4senet ovat mukana passiivisessa vastarinnassa: ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suurta adressia, j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kansalaiskokouksia, levitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maanalaista Vapaita sanoja -lehte\xc3\xa4 ja organisoimassa kutsuntalakkoja laitonta asevelvollisuusjulistusta vastaan. Kaikkia toimia pyrkii h\xc3\xa4iritsem\xc3\xa4\xc3\xa4n kiero ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen urkkija (Kaarlo Angerkoski). Perheen valaessa uutenavuotena 1900 tinaa sein\xc3\xa4lle heijastuu ratsastavan kasakan varjo. Kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Bobrikoff (Aku Korhonen) karkottaa tuomari Kotkan ulkomaille._NEWLINE_Jaakko joutuu suurta mielenosoitusta hajottaneiden kasakoiden hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kohteeksi, mutta h\xc3\xa4net pelastaa is\xc3\xa4nmaallinen ty\xc3\xb6mies Sihvola (Eino Kaipainen). Heist\xc3\xa4 tulee toverit, ja Jaakko tutustuu my\xc3\xb6s Sihvolan nuorempaan sisareen Ainoon (Regina Linnanheimo), joka vaikuttaa olevan ihastunut Jaakkoon. Jaakko ja Sihvola alkavat molemmat suuntautua aseelliseen aktivismiin. Eugen Schauman (Runar Schauman) ampuu Bobrikoffin. My\xc3\xb6hemmin sorto hellitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tilap\xc3\xa4isesti, ja tuomari Kotka p\xc3\xa4\xc3\xa4see palaamaan kotiin. Viaporin kapinaan osallistunut Sihvola joutuu vuorostaan pakenemaan ulkomaille, ja Jaakko lupaa huolehtia Ainosta, joka otetaan Kotkien perheeseen sis\xc3\xa4k\xc3\xb6ksi._NEWLINE_Toinen sortokausi alkaa. Perustuslaillisen kantansa vuoksi tuomari Kotka karkotetaan uudelleen, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa Siperiaan, josta h\xc3\xa4n ei vanhana ja sairaana miehen\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 palaa. Aino auttaa Jaakkoa piiloutumaan ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isilt\xc3\xa4 santarmeilta, joille on selvinnyt, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtaa aktivistien maanalaista toimintaa. Jaakko l\xc3\xa4htee j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikoulutukseen Saksaan, ja Aino lupaa odottaa h\xc3\xa4nen paluutaan. Kotkan perhe, Jaakon teini-ik\xc3\xa4inen sisarenpoika Hannes (Erkki Laine) ja Aino seuraavat sivusta vuoden 1917 vallankumousta. Suomi julistetaan itsen\xc3\xa4iseksi, mutta uusi sota on ovella. Sihvola palaa punakaartilaisena, mutta Kotkien perheen arvot sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4nyt Aino ei halua en\xc3\xa4\xc3\xa4 seurata velje\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hannes l\xc3\xa4htee salaa kotoa liitty\xc3\xa4kseen valkoisten joukkoihin. Sihvolalle paljastuu, ett\xc3\xa4 punaisia komentavatkin petolliset ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset, jotka lopuksi ampuvat h\xc3\xa4net kasarmin pihalle._NEWLINE_Jaakko on palannut Suomeen valkoisten upseeriksi, ja h\xc3\xa4nen johtamansa joukko aloittaa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten riisumisen aseista. Sota p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy valkoisen talonpoikaisarmeijan voittoon ja Suomen lopulliseen vapautumiseen. Jaakko palaa perheens\xc3\xa4 luo ja kertoo Hanneksen kaatuneen sodassa. \xe2\x80\x9dNiin kallis oli Suomen vapauden hinta\xe2\x80\x9d, toteaa i\xc3\xa4k\xc3\xa4s \xc3\xa4iti (Irja Elstel\xc3\xa4). Jaakko ja Aino saavat viimein toisensa ja valmistautuvat rakentamaan uutta onnellista Suomea._NEWLINE_Elokuvan k\xc3\xa4sikirjoitukseen sis\xc3\xa4ltyi lis\xc3\xa4ksi kohtaus, jossa itsen\xc3\xa4isyyssenaatti keskustelee joulukuussa 1917 j\xc3\xa4rjestysvaltakysymyksest\xc3\xa4 ja Svinhufvud kehottaa varautumaan vapaussotaan. Kohtausta ei liene kuvattu, ainakaan se ei sis\xc3\xa4ltynyt ensi-iltaversioon.\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun manifesti oli elokuvana tarkoitettu kansalliseksi monumentiksi. Suomessa tehtiin samoihin aikoihin muitakin hengelt\xc3\xa4\xc3\xa4n is\xc3\xa4nmaallisia historiallisia melodraamoja, kuten Suomi-Filmin J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin morsian (1938) ja Aktivistit (1939) sek\xc3\xa4 J\xc3\xa4ger-Filmin Isoviha (1939). Kyse oli laajemmasta eurooppalaisesta trendist\xc3\xa4: \xe2\x80\x9delokuvanationalismin vuosikymmeneksi\xe2\x80\x9d sanottu 1930-luku oli kansallista historiaa kuvanneiden suurelokuvien aikaa monessa muussakin maassa. Suomessa elokuva-alan taloudellinen elpyminen mahdollisti suurtuotantoihin ryhtymisen juuri vuosikymmenen lopussa._NEWLINE_T. J. S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 oli suunnitellut jo vuonna 1936 tuottavansa kansallisen suurelokuvan sortovuosien aktivismista, ja h\xc3\xa4n tilasi k\xc3\xa4sikirjoituksen kirjailija Arvi Kivimaalta. Sill\xc3\xa4 kertaa hanke ei kuitenkaan toteutunut. Ajatus nousi uudelleen esiin pari vuotta my\xc3\xb6hemmin, mahdollisesti kilpailevan Suomi-Filmin tuottaman J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin morsiamen menestyksen innoittamana. Nyt S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Mika Waltarin puoleen, joka teki k\xc3\xa4sikirjoituksen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n antaman idean pohjalta. S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 halusi elokuvan, joka tehostaisi Suomen kansan puolustustahtoa tulevien uhkien edess\xc3\xa4 muistuttamalla sortovuosien vastarinnasta. IKL:n Ajan Suunta -lehdelle syksyll\xc3\xa4 1938 antamassaan haastattelussa h\xc3\xa4n sanoi tulevan elokuvan \xe2\x80\x9dher\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n nukahtaneita\xe2\x80\x9d ajattelemaan niin \xe2\x80\x9dmennytt\xc3\xa4 kuin tulevaakin\xe2\x80\x9d, sill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9ditsen\xc3\xa4isyytemme ei ole koskaan t\xc3\xa4ysin taattu\xe2\x80\x9d. L\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohta sopi hyvin my\xc3\xb6s Waltarille, joka osasi rakentaa aiheesta yleis\xc3\xb6\xc3\xb6n menev\xc3\xa4\xc3\xa4 draamaa. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 oli 1930-luvun lopulla tullut lyhyess\xc3\xa4 ajassa suoranainen SF-yhti\xc3\xb6n \xe2\x80\x9dhovik\xc3\xa4sikirjoittaja\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4n kertoi uutta k\xc3\xa4sikirjoitusta tehdess\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkineensa suunnattoman m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n l\xc3\xa4hdekirjallisuutta. Waltari teki taustaty\xc3\xb6n kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1938 ja kirjoitti tekstin kes\xc3\xa4n aikana. \xe2\x80\x9dItkin, olin alasti ja hikosin\xe2\x80\x9d, h\xc3\xa4n kuvaili ty\xc3\xb6skentely\xc3\xa4\xc3\xa4n kes\xc3\xa4helteell\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin antamassaan humoristisessa lehtihaastattelussa._NEWLINE_Suomen johtavat tuotantoyhti\xc3\xb6t Suomen Filmiteollisuus ja Suomi-Filmi k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista kilpailua kansallisesti merkitt\xc3\xa4vien aiheiden filmatisoinnista. Helmikuun manifesti tehtiin samanaikaisesti kuin Suomi-Filmin Aktivistit, ja kummassakin ohjaajana toimi tuotantoyhti\xc3\xb6ns\xc3\xa4 johtohahmo: SF:ss\xc3\xa4 S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4, Suomi-Filmiss\xc3\xa4 Risto Orko. Helmikuun manifesti ehti ensi-iltaan seitsem\xc3\xa4n viikkoa ennen Aktivisteja.\n_START_SECTION_\nKuvaukset\n_START_PARAGRAPH_\nKuvaukset kestiv\xc3\xa4t syyskuusta 1938 tammikuuhun 1939. S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 ohjasi elokuvan itse, vaikka tukeutui toisena ohjaajana edelleen toimineeseen Yrj\xc3\xb6 Nortaan. Kaikki S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n kymmenen aiempaakin ohjausty\xc3\xb6t\xc3\xa4 olivat syntyneet yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Nortan kanssa. P\xc3\xa4\xc3\xa4osaan saatiin Tauno Palo, jonka elokuvauralle mahtuu joukko muitakin vastaavia is\xc3\xa4nmaallis-paatoksellisia roolit\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Helmikuun manifesti oli Suomen Filmiteollisuuden siihenastisen historian suurin tuotanto. Ossi Elstel\xc3\xa4 suunnitteli lavasteet, jotka k\xc3\xa4sittiv\xc3\xa4t yhteens\xc3\xa4 yli 40 rakennelmaa. Niihin kuuluivat muun muassa Haagan studioalueelle rakennettu kopio Suomenlinnan Kuninkaanportista ja SF:n studioon rakennettu Pietarin Talvipalatsin sis\xc3\xa4tilojen j\xc3\xa4ljenn\xc3\xb6s. Elstel\xc3\xa4 esitti itse elokuvan avauskohtauksessa Napoleonia. Kuvaajana toimi virolaissyntyinen Theodor Luts. Historiallisten sotilaspukujen asiantuntijaksi l\xc3\xb6ydettiin vasta 19-vuotias Bure Litonius, jonka ura puvustajana alkoi t\xc3\xa4st\xc3\xa4 elokuvasta. N\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja avustajia oli sadoittain. Suurimuotoisin kohtaus oli Helsingin Senaatintorilla kuvattu rekonstruktio vuoden 1902 suuresta kasakkamellakasta, johon kutsuttiin lehti-ilmoituksella vapaaehtoisia avustajia. V\xc3\xa4ke\xc3\xa4 saapui tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti 10\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4, mutta huonon s\xc3\xa4\xc3\xa4n vuoksi kaksi ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kuvausyrityst\xc3\xa4 ep\xc3\xa4onnistuivat. Kohtauksen lopullisena kuvausp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 24. lokakuuta 1938 paikalla oli 8\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4. Elokuvan musiikin on s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt Martti Simil\xc3\xa4, jonka erikoisalaa elokuvas\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 olivat suomalaiskansalliset aiheet. Lis\xc3\xa4ksi musiikkina k\xc3\xa4ytettiin runsaasti tunnettuja is\xc3\xa4nmaallisia kappaleita, kuten "Maamme"-laulua, "Porilaisten marssia" ja "J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rimarssia"._NEWLINE_Bobrikovin murhaa kuvannut kohtaus oli tavallaan uusinta Carl von Haartmanin vuonna 1930 ohjaaman Kajastus-elokuvan vastaavasta kohtauksesta. Hahmoja esittiv\xc3\xa4t jopa samat n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4t, Aku Korhonen Bobrikovina ja Runar Schauman Eugen Schaumanina. Runar Schauman oli roolihahmolleen et\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sukua. Murhakohtaus kuvattiin aidolla tapahtumapaikalla Valtioneuvoston linnan p\xc3\xa4\xc3\xa4portaikossa. Muutkin kuvauspaikat sijaitsivat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Helsingiss\xc3\xa4 tai sen l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevitys\n_START_PARAGRAPH_\nElokuvaa mainostettiin etuk\xc3\xa4teen poikkeuksellisen n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4sti. Sit\xc3\xa4 markkinoitiin muun muassa mainoslauseella: \xe2\x80\x9dKansakunnan tie vapauteen. P\xc3\xa4\xc3\xa4osassa Suomen kansa.\xe2\x80\x9d Mainonnassa siit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s nimityst\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dSuomen cavalcade\xe2\x80\x9d. Nimitys viittaa muutama vuosi aiemmin valmistuneeseen Hollywood-elokuvaan Cavalcade. Ensi-ilta haluttiin ajoittaa ajankohtaan, jolloin helmikuun manifestin antamisesta tulisi kuluneeksi 40 vuotta. Ensi-iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4 oli 19. helmikuuta 1939 samanaikaisesti useassa kaupungissa. Helmikuun manifesti oli alkuun lapsilta kielletty, mit\xc3\xa4 moitittiin useissa kolumneissa ja yleis\xc3\xb6nosastokirjoituksissa. Tuottaja-ohjaaja S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 ilmaisi itsekin julkisesti pettymyksens\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4mm\xc3\xa4styksens\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 elokuva oli kielletty lapsilta. Valtion elokuvatarkastamo taipui pian ja muutti 8. maaliskuuta elokuvan sallituksi. Tapauksesta tuli SF-yhti\xc3\xb6lle arvovaltavoitto. Lis\xc3\xa4ksi maaliskuussa 1939 vietetty suuren adressin ker\xc3\xa4\xc3\xa4misen 40-vuotisjuhla huipentui siten, ett\xc3\xa4 adressia vieneen l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n elossaoleville j\xc3\xa4senille j\xc3\xa4rjestettiin Helmikuun manifestin erikoisn\xc3\xa4yt\xc3\xb6s._NEWLINE_Elokuvasta tehtiin levitykseen 15 kopiota, mik\xc3\xa4 oli siihen menness\xc3\xa4 suurin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Suomessa. Vuonna 1939 valmistuneista suomalaisista elokuvista Helmikuun manifestilla oli nelj\xc3\xa4nneksi eniten katsojia. Vuoden 1945 loppuun menness\xc3\xa4 sen k\xc3\xa4vi katsomassa 706\xc2\xa0969 henke\xc3\xa4, joista aikuisia oli 609\xc2\xa0784 ja alennuslippulaisia 97\xc2\xa0185. Se oli SF-yhti\xc3\xb6n historian seitsem\xc3\xa4nneksi katsotuin elokuva. Suomessa sen ruotsinkielinen levitysnimi oli Februarimanifestet. Elokuva myytiin vuonna 1942 Ruotsiin, jossa sit\xc3\xa4 esitettiin nimell\xc3\xa4 Under knutpiskan (\'solmuruoskan alla\').\n_START_SECTION_\nEsityskielto\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun manifesti kuuluu niihin elokuviin, jotka toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen joutuivat ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isvastaisuutensa (ja oletetun neuvostovastaisuutensa) vuoksi poliittisen elokuvasensuurin kohteiksi. Jo vuonna 1935 voimaan tulleet elokuvatarkastuss\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t kielsiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4st\xc3\xa4 sellaisia elokuvia, joissa \xe2\x80\x9dtoisia kansoja tarkoituksellisesti loukataan\xe2\x80\x9d. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Helmikuun manifestin kaltaisten elokuvien ilmeiseen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isvastaisuuteen ei kuitenkaan niiden valmistumisaikana puututtu. Poikkeuksen tosin muodosti Isoviha, joka valmistui huonoon aikaan syksyll\xc3\xa4 1939 toisen maailmansodan jo sytytty\xc3\xa4 ja kiellettiin siksi. Suomen ja Neuvostoliiton jouduttua kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n sotaan sekin vapautettiin kiellosta._NEWLINE_Jatkosodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4lirauhansopimuksen astuttua voimaan syksyll\xc3\xa4 1944 elokuvatarkastamo kielsi v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti ilman erillist\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yst\xc3\xa4 kolme kotimaista n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4elokuvaa: Helmikuun manifestin, Aktivistit ja Isonvihan. J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin morsian kiellettiin my\xc3\xb6hemmin vuonna 1949. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1946 astui voimaan uusi elokuvatarkastuslaki, joka mahdollisti kerran hyv\xc3\xa4ksyttyjen elokuvien uudelleentarkastuksen, mik\xc3\xa4li \xe2\x80\x9dyleiset olosuhteet\xe2\x80\x9d olivat oleellisesti muuttuneet. Helmikuun manifestin kohdalla esityskielto vahvistettiin uusintatarkastuksessa 1. maaliskuuta 1946, ja kielto s\xc3\xa4ilyi my\xc3\xb6hemmin tuottajan anomuksista huolimatta my\xc3\xb6s kolmessa lis\xc3\xa4tarkastuksessa vuosina 1948, 1950 ja 1963. Suomen elokuva-arkisto sai tosin marraskuussa 1960 poikkeusluvan yhteen uusintaesitykseen T. J. S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n 70-vuotisjuhlien yhteydess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLeikkaukset ja esityskiellon jatkuminen\n_START_PARAGRAPH_\nJossakin vaiheessa maailmansodan j\xc3\xa4lkeen tuottaja leikkasi elokuvasta noin 11 minuuttia lyhent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vuoden 1917 vallankumouksia ja Suomen sis\xc3\xa4llissotaa koskevia jaksoja. Leikatuiksi tulivat muun muassa vallankumouksellisten ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten matruusien mielivaltaisuuksia esitt\xc3\xa4nyt kohtaus ja koko Sihvolan kuoleman sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4nyt jakso, joiden voitiin katsoa kuvanneen kielteisess\xc3\xa4 valossa nimenomaan bol\xc5\xa1evikit ja siten ep\xc3\xa4suorasti my\xc3\xb6s Neuvostoliiton. Poistot eiv\xc3\xa4t kuitenkaan hellytt\xc3\xa4neet tarkastusviranomaisia. Vuonna 1963 S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 vetosi Suomen ulkoministeri\xc3\xb6\xc3\xb6n elokuvan vapauttamiseksi kiellosta ja vakuutti, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli poistanut kiusallisimmat kohtaukset kaikista esityskopioista ja negatiivinauhoista. S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n toistuvien pyynt\xc3\xb6jen j\xc3\xa4lkeen elokuvatarkastamo oli tuolloin mahdollisesti jo valmis vapauttamaan Helmikuun manifestin, mutta ulkoministeri\xc3\xb6 esti vapautuksen, sill\xc3\xa4 noottikriisin j\xc3\xa4lkeisess\xc3\xa4 tilanteessa oltiin ulkopoliittisesti varpaillaan. Ministeri\xc3\xb6n poliittisen osaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Max Jakobson totesi vuonna 1964 antamassaan lausunnossa, ett\xc3\xa4 vaikka sodan j\xc3\xa4lkeen kiellettyjen kotimaisten elokuvien sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ei sin\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n olisikaan mit\xc3\xa4\xc3\xa4n haitallista, ne oli syyt\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 varmuuden vuoksi edelleen kiellettyin\xc3\xa4, jottei syntyisi vaikutelmaa \xe2\x80\x9dvanhentuneiden asenteiden\xe2\x80\x9d revanssista. Vuonna 1980 saman ministeri\xc3\xb6n osastop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Klaus T\xc3\xb6rnudd oli sit\xc3\xa4 vastoin jo valmis harkitsemaan esityskiellon kumoamista, mutta p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s j\xc3\xa4i viel\xc3\xa4 silloinkin tekem\xc3\xa4tt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEsityskiellon kumoamisen j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun manifesti vapautettiin kiellosta viimein 30. huhtikuuta 1987. Tuolloin toteutetun uudelleentarkastuksen yhteydess\xc3\xa4 sen ik\xc3\xa4rajaksi merkittiin S eli sallittu. Elokuva esitettiin televisiossa ensimm\xc3\xa4isen kerran maaliskuussa 1991, jolloin se ker\xc3\xa4si 486\xc2\xa0000 katsojaa. Yleisradio on 1990- ja 2000-luvulla esitt\xc3\xa4nyt sit\xc3\xa4 televisiossa muutaman vuoden v\xc3\xa4lein. S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n aikanaan elokuvan vapauttamisen toivossa tekemien j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisten leikkausten seurauksena Helmikuun manifestin t\xc3\xa4yspitk\xc3\xa4\xc3\xa4 versiota pidettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n pysyv\xc3\xa4sti kadonneena, mutta syksyll\xc3\xa4 2002 yksi nitraattikopio l\xc3\xb6ytyi elokuva-arkiston Tuusulan varastosta. Esityskopiosta puuttui yksi kela, joka korvattiin leikatusta versiosta otetulla. Vertaamalla kopion sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4 elokuvan k\xc3\xa4sikirjoitukseen p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti alkuper\xc3\xa4inen tai v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lti vastaava versio. Vuoden 2009 televisioesityksess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin t\xc3\xa4t\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 versiota._NEWLINE_Finnkino julkaisi elokuvan DVD:ll\xc3\xa4 vuonna 2006. DVD-version kesto on 91 minuuttia.\n_START_SECTION_\nAikalaisarviot\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun manifesti sai aikansa elokuvakriitikoilta p\xc3\xa4\xc3\xa4osin my\xc3\xb6nteiset arvostelut. Muun muassa Uuden Suomen Salama Simonen ja Ajan Suunnan arvostelija pitiv\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 is\xc3\xa4nmaallisena suurelokuvana, ja Ilta-Sanomien arvostelija kiitti varsinkin historian el\xc3\xa4v\xc3\xb6itt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Hans Kutter Hufvudstadsbladetissa ja John E. Zidb\xc3\xa4ck Helsingin Sanomissa kehuivat my\xc3\xb6s teknist\xc3\xa4 toteutusta, ja S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 sai erityisen tunnustuksen onnistuneista joukkokohtauksista. Useissa lehdiss\xc3\xa4 kehuttiin erikseen my\xc3\xb6s Waltarin k\xc3\xa4sikirjoitusta. Suhtautuminen oli my\xc3\xb6nteist\xc3\xa4 nimenomaan porvarillisessa valtalehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, jossa elokuvan tarjoama kuva Suomen historiasta hyv\xc3\xa4ksyttiin. Tapahtumien kuvaus n\xc3\xa4htiin ehyen\xc3\xa4 ja toimivana. Vasemmistolehdiss\xc3\xa4 esitetyt arviot elokuvasta olivat kriittisempi\xc3\xa4. Suomen Sosialidemokraatissa Heikki V\xc3\xa4lisalmi piti sit\xc3\xa4 melko hajanaisena, mutta antoi tunnustusta sis\xc3\xa4llissota-aiheen hienovaraisesta k\xc3\xa4sittelyst\xc3\xa4, vaikka huomauttikin, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dryssien\xe2\x80\x9d roolia oli tarpeettomasti ja hieman ep\xc3\xa4historiallisesti korostettu. Osassa vasemmistolehti\xc3\xa4 arvosteltiin suoremmin elokuvan antamaa kuvaa historiasta yksipuoliseksi ja virheelliseksi, osassa taas oltiin helpottuneita siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sis\xc3\xa4llissodan kipupisteet k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ohitettiin sovinnollisessa hengess\xc3\xa4._NEWLINE_Aikalaisarviot eiv\xc3\xa4t nostaneet erityisesti esiin yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Helsingin Sanomien Zidb\xc3\xa4ckin mielest\xc3\xa4 elokuvan n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4suoritukset olivat kaikkiaan hyvi\xc3\xa4 ja osa korkeatasoisiakin.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t arviot\n_START_PARAGRAPH_\nMika Waltari totesi itse vuonna 1963 Elokuva-Aitalle antamassaan haastattelussa, ett\xc3\xa4 elokuvan lopussa oli \xe2\x80\x9dtarpeetonta tendenssi\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, jonka h\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in olisi mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n suonut leikattavan pois._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen televisioesityksen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1991 lehdiss\xc3\xa4 esitetyt arviot Helmikuun manifestin laadusta olivat selv\xc3\xa4sti kriittisempi\xc3\xa4 kuin elokuvan valmistumisen aikoihin, mutta elokuvalla n\xc3\xa4htiin olevan v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4nkin historiallista arvoa. Putte Wilhelmsson arveli Uuden Suomessa elokuvan olevan yh\xc3\xa4 huomionarvoinen ainakin aikansa historiakuvan taltiointina. Katso-lehden arvostelija Tarmo Poussu piti elokuvaa k\xc3\xa4sikirjoituksen ja epookin kuvauksen ansiosta \xe2\x80\x9dkohtuullisen onnistuneena\xe2\x80\x9d sen yksipuolisesta historiakuvasta ja teatraalisesta n\xc3\xa4yttelemisest\xc3\xa4 huolimatta. Peter von Baghin mukaan elokuva v\xc3\xa4litt\xc3\xa4\xc3\xa4 onnistuneesti menneen ajan hengen, ja tutut historialliset kohtaukset on siin\xc3\xa4 \xe2\x80\x9del\xc3\xa4v\xc3\xb6itetty ansiokkaasti, melkein n\xc3\xa4kemyksellisesti\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4nen mukaansa elokuva kertoo my\xc3\xb6s omasta ajastaan v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n yht\xc3\xa4 paljon kuin kuvaamastaan historiasta. Vuonna 2012 Elokuvauutiset-verkkosivulla kriitikko totesi arviossaan DVD-julkaisusta, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 on huono elokuva, jonka paatoksellinen ylti\xc3\xb6is\xc3\xa4nmaallisuus ja teatraalinen n\xc3\xa4ytteleminen l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vaivaannuttavat katsojaa ja jota on vaikea uskoa Mika Waltarin kirjoittamaksi. Elokuva sai kuitenkin tunnustusta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se palveli oman aikansa tarpeita.\n_START_SECTION_\nSuomen itsen\xc3\xa4isyys\n_START_PARAGRAPH_\nKaikki 1930-luvun lopun is\xc3\xa4nmaalliset suomalaiselokuvat \xe2\x80\x93 ja Helmikuun manifesti erityisesti \xe2\x80\x93 korostavat p\xc3\xa4\xc3\xa4teemanaan Suomen itsen\xc3\xa4isyyden merkityst\xc3\xa4. Ne kuvaavat Suomen historiaa ensisijaisesti l\xc3\xa4hes v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 kohti viev\xc3\xa4n\xc3\xa4 kehityksen\xc3\xa4. Helmikuun manifestissa viitataan lis\xc3\xa4ksi toistuvasti elokuvan tapahtumahetkest\xc3\xa4 tulevaisuuteen: useat kohtaukset p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4t siihen, ett\xc3\xa4 hahmot katsovat kameran ohi kaukaisuuteen, kuin n\xc3\xa4hden Suomen tulevan kohtalon. Elokuvassa ihannoitu ajatus itsen\xc3\xa4isest\xc3\xa4 ja itsellisest\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 muusta maailmasta riippumattomasta \xe2\x80\x93 Suomesta huipentuu loppukohtauksessa n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomenlinnan Kuninkaanportin historialliseen kivitauluun, joka kehottaa kansakuntaa seisomaan omalla pohjallaan.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4l\xc3\xa4isvastaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun manifesti on avoimen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isvastainen. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset on elokuvassa kuvattu stereotyyppisin\xc3\xa4 ja uhkaavina. Korkeissa asemissa olevat ovat h\xc3\xa4ijyj\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dSuomen sy\xc3\xb6ji\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, rivisotilaat yksinkertaisen oloisia juoppoja risupartoja. Tarinan selkeimm\xc3\xa4t konnat ovat kaikki ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Yksioikoinen ja karrikoitu kuvaus ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isist\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dr\xc3\xa4\xc3\xa4syisin\xc3\xa4 iivanoina\xe2\x80\x9d sai aikalaisarvioissakin paikoin moitteita. Useissa vertauskuvallisissa kohtauksissa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sotilaat tai santarmit h\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4t Suomen kansallisia symboleja ja instituutioita tai loukkaavat suomalaisten ja heid\xc3\xa4n omaisuutensa koskemattomuutta. Id\xc3\xa4n uhkalla pelotteluun ja viholliskuvien alleviivaamiseen t\xc3\xa4ss\xc3\xa4, kuten muissakin saman ajan elokuvissa, vaikutti l\xc3\xa4hestyv\xc3\xa4n maailmansodan pelko. Tuotantoyhti\xc3\xb6n julkaiseman SF-Uutiset-lehden mukaan Helmikuun manifestin ydinajatuksena oli saada koko Suomen kansa \xe2\x80\x9dtuntemaan pahin ulkonainen vaaransa: Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. My\xc3\xb6hemmin on arveltu elokuvan olleen suunnattu nimenomaan Neuvostoliittoa vastaan, vaikka t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei sen mainonnassa tai arvosteluissa suoraan mainittu.\n_START_SECTION_\nHistorian kuvittaminen\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun manifestin katsottiin pyrkiv\xc3\xa4n autenttisuuteen todellisten historiallisten tapahtumien kuvaamisessa. Monet kohtaukset, kuten Porvoon valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ja helmikuun manifestin allekirjoitus, kuvattiin visuaalisesti tunnettuja maalauksia j\xc3\xa4ljitellen. N\xc3\xa4iden kohtausten kuvaustapa on tarkoituksellisesti hidas ja et\xc3\xa4inen, n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmaotoksen vastakohta. Toisaalta autenttisuutta heikensi se, ett\xc3\xa4 elokuvassa kaikki hahmot puhuvat suomea. Jotkut arvostelijat pitiv\xc3\xa4t esimerkiksi Aleksanteri I:n ja Napoleonin suomenkielist\xc3\xa4 dialogia l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 koomisena. Vain hieman Helmikuun manifestin j\xc3\xa4lkeen ensi-iltaan tulleeseen Aktivisteihin oli alun perin tarkoitus sis\xc3\xa4lty\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen sortokauden keskeisi\xc3\xa4 tapahtumia kuvaava prologi, mutta jakso j\xc3\xa4tettiin viime hetkell\xc3\xa4 pois. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tehtiin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti siksi, ett\xc3\xa4 Helmikuun manifesti oli jo ehtinyt kuvittaa t\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen samat tapahtumat._NEWLINE_Helmikuun manifestin valmistumisaikana siihen suhtauduttiin jopa Suomen historian dokumentaarisena esityksen\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 suositeltiin Opettajain lehdess\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 opetusmateriaalina, ja sen still-kuvia k\xc3\xa4ytettiin kuvituksena historiallisia aiheita k\xc3\xa4sitelleiss\xc3\xa4 kuvalehtien artikkeleissa. Tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti monet opettajat suosittelivat oppilailleen juuri t\xc3\xa4t\xc3\xa4 elokuvaa tai Aktivisteja. S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n mukaan h\xc3\xa4nen elokuvansa tarkoitus oli opettaa nuorisoa \xe2\x80\x9dajattelemaan historiaamme oikealla tavalla\xe2\x80\x9d. Juuri siksi h\xc3\xa4n olikin niin pettynyt elokuvatarkastamon alkuper\xc3\xa4iseen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 se lapsilta, mik\xc3\xa4 tuolloin merkitsi 16 vuoden ik\xc3\xa4rajaa. S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n toive ilmeisesti t\xc3\xa4yttyi: Museoviraston vuonna 1996 toteuttamaan elokuvakyselyyn saapuneen palautteen perusteella osa 1930-luvun nuorisosta muisti Helmikuun manifestin katsomisen voimakkaana is\xc3\xa4nmaallisena kokemuksena.\n_START_SECTION_\nElokuvan edustama historiantulkinta\n_START_PARAGRAPH_\nHelmikuun manifestin antama kuva Suomen historiasta vastaa 1920- ja 1930-lukujen historiankirjoituksen yleist\xc3\xa4 linjaa: se keskittyy sosiaalihistoriallisen kuvauksen sijasta l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 valtiollisiin tapahtumiin, kuvaa suomalaisten toimintaa ulkomaailmasta irrallaan, tulkitsee varhaisempia tapahtumia my\xc3\xb6hemmin toteutuneen itsen\xc3\xa4isyyden n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta ja esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden 1918 sis\xc3\xa4llissodan valkoisen tulkintaperinteen mukaisesti ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vastaan k\xc3\xa4ytyn\xc3\xa4 vapaussotana. Sis\xc3\xa4llissodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyminen valkoisten voittoon on tarinassa selv\xc3\xa4sti my\xc3\xb6s oikeuden voitto. Elokuva odottaa katsojaltaan valmiiksi samastumista esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kansalliseen kertomukseen._NEWLINE_Helmikuun manifestin kuvaus sortokausien vastarinnasta kohottaa sankareiksi militantin aktivismin ja j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeen kannattajat, sill\xc3\xa4 1930-luvun lopun patrioottisissa elokuvissa v\xc3\xa4kivallaton suuntaus sai vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4myst\xc3\xa4. Perustuslaillisten ja aktivistien tulkinta sortovuosista oli muodostunut itsen\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa l\xc3\xa4hes hallitsevaksi. Helmikuun manifestissa my\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4isyyslinjaa edustaa ainoastaan vanha ja raihnainen rovasti, joka h\xc3\xa4nkin tajuaa pian erehdyksens\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 katuvalta. Koska elokuva esiteltiin kokonaiskuvauksena sortovuosien aktivismista, joitakin tahoja h\xc3\xa4iritsi my\xc3\xb6s sen \xe2\x80\x9daitosuomalaisuus\xe2\x80\x9d: suomenruotsalaisten osuus aktivismissa oli sivuutettu ja jopa Kuninkaanportin ruotsinkielinen kivitaulu muutettu suomenkieliseksi. Vaikka tarinaan on otettu mukaan eri kansankerrosten edustajia, viime k\xc3\xa4dess\xc3\xa4 se esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysivaltaisina historiallisina toimijoina l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sivistyneist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluvia suomenkielisi\xc3\xa4 miehi\xc3\xa4._NEWLINE_Elokuvassa korostetaan kansallista yhten\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4, ja varsinkin vuoteen 1918 ja sis\xc3\xa4llissotaan liittyv\xc3\xa4 maan sis\xc3\xa4inen kahtiajako on pyritty ohittamaan. Suomen 1930-luvun lopun is\xc3\xa4nmaallisissa elokuvissa sis\xc3\xa4llissodan tapahtumia kuvattiin yleens\xc3\xa4 vain peitellysti, eik\xc3\xa4 suomalaisia n\xc3\xa4ytetty kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n vastakkain. Muun muassa tutkija Lasse Ahtiainen onkin katsonut useiden tuon ajan suomalaisten elokuvien heijastelevan saman aikakauden kansallista eheytt\xc3\xa4mispolitiikkaa. Helmikuun manifestia markkinoitiin korostetusti koko kansan ja kaikkien kansankerrosten yhteisen\xc3\xa4 elokuvana. Vaikka se nostaa esiin yhteiskunnalliset ristiriidat, samalla se tarjoaa niihin my\xc3\xb6s valmiin, idealisoidun ratkaisun. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikett\xc3\xa4 elokuvassa edustaa ty\xc3\xb6mies Sihvola, joka sis\xc3\xa4llissodan sytytty\xc3\xa4 liittyy punakaartiin. H\xc3\xa4nkin tulee toisiin aatoksiin n\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n punaisten olevan todellisuudessa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten komennossa. Sihvola kuolee elokuvassa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten luoteihin, mutta poliittisen erehdyksens\xc3\xa4 vuoksi h\xc3\xa4n ei hahmona voi \xe2\x80\x9dn\xc3\xa4hd\xc3\xa4 tulevaisuuteen\xe2\x80\x9d muiden tavoin. Vallankumouksellista ty\xc3\xb6l\xc3\xa4ishahmoa ei viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa haluttu varauksettomasti esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 sen Suomen kansan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4, josta elokuva kertoo. Koska toisaalta Sihvolan joutuminen valkoisten teloittamaksi tai vangitsemaksi olisi voinut vieroittaa osan elokuvan yleis\xc3\xb6st\xc3\xa4, hahmo poistettiin n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lt\xc3\xa4 toista kautta. H\xc3\xa4nen viime hetken k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymyksens\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen sisarensa Ainon asettuminen lopussa kuuliaisena Jaakko Kotkan rinnalle voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 allegoriana siit\xc3\xa4, mink\xc3\xa4laisessa roolissa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oltiin halukas hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n valkoiseen Suomeen: luokkapyrkimyksist\xc3\xa4\xc3\xa4n luopuneena kansallisen edun vaatiman yksimielisyyden nimiss\xc3\xa4. Ainon hahmo kuvastaa my\xc3\xb6s naisille varattua roolia: h\xc3\xa4nen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hes koko tarinan ajan on ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja odottaa k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4llisesti Jaakkoa, jonka on ensin vapautettava is\xc3\xa4nmaa.'