b'\n_START_ARTICLE_\nVoipaala\n_START_PARAGRAPH_\nVoipaala on kyl\xc3\xa4 S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 Valkeakoskella.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nKyl\xc3\xa4 on viimeisin\xc3\xa4 vuosisatoina k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nyt nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n taidekeskuksena toimivan  Voipaalan kartanon Rapolanharjun juurella sek\xc3\xa4 S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4entien varrella sit\xc3\xa4 vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 sijainneen Kemmolan ratsutilan, joka 1900-luvulla tuli S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en kunnan omistukseen ja muutettiin vanhainkodiksi, jossa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 se on edelleen. Kyl\xc3\xa4n h\xc3\xa4vinneit\xc3\xa4 taloja ovat Voipaalaan 1800-luvun alkupuolella yhdistetyt Sassi ja R\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4, joista ensin mainitun nimi el\xc3\xa4\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 asuinalueen nimen\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n pohjoisosassa._NEWLINE_Voipaalan naapurikyli\xc3\xa4 ovat l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Rapola, Vuorentaka ja Valto, pohjoisessa Leipi\xc3\xa4l\xc3\xa4 eli Naakka ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 samaan jakokuntaan Voipaalan kanssa isossajaossa kuulunut S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en Pappila sek\xc3\xa4 jakokunnan tiluksiin id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rajoittuva Huittula._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4n vanhin asutus ja vanhat kotipellot ovat keskittyneet Rapolanharjun juurelle sen kummankin puolen. Kyl\xc3\xa4n pohjoisosissa, Vallonjoen varsilla ja Viuhanj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on ollut viel\xc3\xa4 1700-luvulla niittyj\xc3\xa4 ja pohjoisemmassa m\xc3\xa4kimailla metsi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNykyisyytt\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nUudempaa asutusta kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 edustavat kyl\xc3\xa4n vanhoille kotitiluksille Kemmolan ratsutilan ymp\xc3\xa4rille 1990-luvulla muodostunut Kemmolan kaupunginosa kyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4osassa, maaseutumainen Viuhan asuinalue kyl\xc3\xa4n tilusten keskivaiheilla Viuhanj\xc3\xa4rven luona sek\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n mets\xc3\xa4isess\xc3\xa4 pohjoisosassa Sassin ja Raikkaan asuinalueet. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Sassi ja Raikas olivat ennen S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en ja Valkeakosken kuntaliitosta osa Valkeakosken kaupunkia, Viuha ja Kemmola S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4ke\xc3\xa4. S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en ja Valkeakosken raja kulki tuolloin Vallonjoessa Viuhan pohjoispuolella._NEWLINE_Asuinalueista Viuha koostuu enimm\xc3\xa4kseen 1940-luvulla rakennetuista omakotitaloista, joiden asukkaista osa oli siirtokarjalaisia. Viuhassa kulkee kaksi tiet\xc3\xa4, nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Viuhantie ja Helmuntie. Haja-asutusalueen ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4n\xc3\xa4 Viuha sijaitsee l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 luontoa, mutta my\xc3\xb6s kaupunkia. Alueen l\xc3\xa4nsipuolella toimi aiemmin  Vallon koulu, joka kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin lopettaa. Vallon alueelle on kaavoitettu vuonna 2007 uusi omakotialue. L\xc3\xa4hin kauppa on Sassissa._NEWLINE_Voipaalan kautta kulkevia teit\xc3\xa4 ovat kyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4osan kautta kulkeva seututie 130 (entinen valtatie 3),  siit\xc3\xa4 erkaneva, Huittulan ja Ritvalan suuntaan johtava yhdystie 3071 ja t\xc3\xa4h\xc3\xa4n S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en kirkon luona yhtyv\xc3\xa4 S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4entie.'