b'\n_START_ARTICLE_\nTauno Rautiainen\n_START_PARAGRAPH_\nTauno Ukko Kullervo Rautiainen (31. hein\xc3\xa4kuuta 1912 \xe2\x80\x93 29. marraskuuta 1962)  oli Yleisradion toimittaja, joka muistetaan suosittuna tietokilpailujen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4. H\xc3\xa4n perusti Viisasten kerhon vuonna 1945 ja toimi sen puheenjohtajana kuolemaansa saakka. Kerho toimi 50 vuotta ja lopetti toimintansa vuonna 1995. Toinen suosittu radion tietokilpailu oli 1950-luvun alussa alkanut Ota tai j\xc3\xa4t\xc3\xa4 -visailu.\n_START_SECTION_\nTietokilpailut\n_START_PARAGRAPH_\nOta tai j\xc3\xa4t\xc3\xa4 -visailussa radion kuuntelijoilla oli tilaisuus punnita yleistiedon tuntemustaan. Ohjelman muoto oli samantapainen kuin 1999\xe2\x80\x932007 esitetyss\xc3\xa4 Haluatko miljon\xc3\xa4\xc3\xa4riksi? -ohjelmassa: kilpailijalle esitettiin seitsem\xc3\xa4n kysymyst\xc3\xa4, jotka vaikeutuivat loppua kohti. _NEWLINE_Oikein vastatun kysymyksen j\xc3\xa4lkeen oli mahdollisuus ottaa rahat tai saada seuraava kysymys. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s oli teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 seuraavaa kysymyst\xc3\xa4 tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4._NEWLINE_Palkintosumma oli nykyrahassa katsottuna vaatimaton 100 markkaa ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kysymyksest\xc3\xa4 (vuoden 1963 rahanuudistuksen j\xc3\xa4lkeen 1 markka). Summa kaksinkertaistui kysymysten edetess\xc3\xa4,_NEWLINE_joten kuudennesta kysymyksest\xc3\xa4 oli tarjolla 3200 markkaa (32 mk) ja viimeisest\xc3\xa4 10000 markkaa (100 mk). V\xc3\xa4\xc3\xa4rin vastannut kilpailija joutui lopettamaan tyhjin k\xc3\xa4sin. _NEWLINE_Rautiaisen kuoleman j\xc3\xa4lkeen visailu jatkui Timo T. Kaukosen juontamana 1970-luvun puoliv\xc3\xa4liin. 1960-luvun loppupuolella voitot muuttuivat siten, ett\xc3\xa4 aloitettiin markasta ja voitto kolminkertaistui siten, ett\xc3\xa4 kuudennesta sai 250 markkaa ja viimeisest\xc3\xa4 750 markkaa. _NEWLINE_Samalla luotiin lohdutuspalkinto: jos kilpailija vastasi v\xc3\xa4\xc3\xa4rin kuudenteen kysymykseen, h\xc3\xa4n sai 27 markkaa (eli yht\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin oli jo vastannut oikein) ja v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 sai 81 markkaa. Kilpailijan vastattua oikein kuuteen kysymykseen vaihtoehdot olivat siis joko ottaa 250 mk tai ottaa kysymys ja saada joko 750 mk tai 81 mk vastauksesta riippuen. Kysymyksen ottamiseen sis\xc3\xa4ltyi siis aina riski._NEWLINE_Televisiol\xc3\xa4hetysten aloittamisen j\xc3\xa4lkeen Rautiainen kehitti Visailukisailu-nimisen tietokilpailuohjelman vuonna 1958. Se oli samantapainen kuin radion Ota tai j\xc3\xa4t\xc3\xa4, mutta v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 vastauksesta ei pudonnut kisasta, vaan erehdyksen saattoi paikata suorittamalla teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t olivat samanlaisia kuin erilaisissa pantinlunastusleikeiss\xc3\xa4. Visailukisailu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Rautiaisen kuollessa 1962._NEWLINE_Ota tai j\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja Visailukisailu j\xc3\xa4rjestettiin Helsingin kauppakorkeakoulun juhlasalissa. Viisasten kerho toimi Yleisradion studiossa. Helsingiss\xc3\xa4 oli 1950\xe2\x80\x93 ja 1960-luvuilla eritt\xc3\xa4in v\xc3\xa4h\xc3\xa4n yleis\xc3\xb6tilaisuuksiin sopivia tiloja. _NEWLINE_Tauno Rautiainen muistetaan my\xc3\xb6s jokaisen ohjelman p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ssanoista: "Palaver on p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt". Siit\xc3\xa4 on tullut suomen kieleen lent\xc3\xa4v\xc3\xa4 lause._NEWLINE_Tauno Rautiaisen puoliso Kirsti Rautiainen tuli tunnetuksi televisiossa Tupla tai kuitti-visailun juontajana.'