b'\n_START_ARTICLE_\nLaskiainen\n_START_PARAGRAPH_\nLaskiainen on p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4ist\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4 juhla, johon kuuluu sek\xc3\xa4 pakanallisia ett\xc3\xa4 kirkollisia perinteit\xc3\xa4._NEWLINE_Kev\xc3\xa4tpaastoa on vietetty 600-luvulta saakka. Ennen sen alkua on katolisissa maissa keskiajalta saakka vietetty karnevaaleja ("carne vale", j\xc3\xa4\xc3\xa4hyv\xc3\xa4iset lihalle). Pohjois-Euroopan laskiaista vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n samaan aikaan kuin Etel\xc3\xa4-Euroopan paastoa edelt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 karnevaaleja. Monet laskiais- ja karnevaaliperinteist\xc3\xa4 ovat per\xc3\xa4isin pakanallisista juhlista, kuten esimerkiksi roomalaisten pidoista Bacchuksen kunniaksi sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4hestyv\xc3\xa4n kev\xc3\xa4\xc3\xa4n, hedelm\xc3\xa4llisyyden ja uuden el\xc3\xa4m\xc3\xa4n juhlinnasta._NEWLINE_Kirkollisessa mieless\xc3\xa4 laskiainen on seitsem\xc3\xa4n viikkoa ennen p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vietett\xc3\xa4v\xc3\xa4 kev\xc3\xa4tpaaston alkajaisjuhla. Laskiaissunnuntain kirkollisena aiheena on Jeesuksen vaelluksen alku Jerusalemiin, kohti k\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4 ja kuolemaa. Luuk. 18:31-43 raamattu.fi.     Laskiaisen j\xc3\xa4lkeen alkaa paastonaika, joka loppuu p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Sek\xc3\xa4 katolisissa ett\xc3\xa4 luterilaisissa maissa laskiaiseen on kuulunut runsas ruokatarjoilu ja riehakas ilonpito, Suomessa hernekeitto, juusto ja m\xc3\xa4enlasku. Paastonajalle sen sijaan on ollut oleellista j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 liharuoat pois ruokavaliosta._NEWLINE_Laskiaiseen kuuluvia juhlap\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 ovat laskiais\xc2\xadsunnuntai sek\xc3\xa4 kaksi p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin oleva laskiais\xc2\xadtiistai, useissa maissa my\xc3\xb6s niiden v\xc3\xa4linen maanantai, joka esimerkiksi Saksassa tunnetaan nimell\xc3\xa4 Rosen\xc2\xadmontag (\xe2\x80\x9druusu\xc2\xadmaanantai\xe2\x80\x9d). Suomessa sanaa laskiainen on k\xc3\xa4ytetty juuri  Vuonna 2017 se oli 28. helmikuuta. Vuonna 2018 laskiaistiistai oli 13. helmikuuta. Laskiaistiistain j\xc3\xa4lkeinen tuhkakeskiviikko aloittaa 40 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 kest\xc3\xa4v\xc3\xa4n paastoamisen.\n_START_SECTION_\nNimet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen sanan \xe2\x80\x9dlaskiainen\xe2\x80\x9d alkuper\xc3\xa4 on ollut ep\xc3\xa4varma. Ehdokkaita sanan alkuper\xc3\xa4ksi ovat olleet \xe2\x80\x9dlaskeutua\xe2\x80\x9d (laskeudutaan paastoon) ja \xe2\x80\x9dlaskea\xe2\x80\x9d (lasketaan p\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4iseen). Kolmannen ehdotuksen mukaan sana tulee romaanisen kielialueen vanhasta laskiaisen nimityksest\xc3\xa4 carne lasciare (lihan j\xc3\xa4tt\xc3\xa4minen), jonka j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen osa on aikoinaan v\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt suomalaiseen muotoon._NEWLINE_Kirkollisissa yhteyksiss\xc3\xa4 laskiaissunnuntaista on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s latinalaista nime\xc3\xa4 quinquagesima eli viideskymmenes, se kun on suunnilleen 50 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ennen p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Vastaavasti kahdesta sit\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 sunnuntaista on aikaisemmin k\xc3\xa4ytetty ep\xc3\xa4tarkkoja nimi\xc3\xa4 septuagesima (70.) ja sexagesima (60.)._NEWLINE_Karnevaalit-nimityksen on arveltu tulevan sanoista carne vale \xe2\x80\x9dj\xc3\xa4\xc3\xa4hyv\xc3\xa4iset lihalle\xe2\x80\x9d. Toinen maailmanlaajuisesti tunnettu juhlan nimitys on laskiaistiistain ranskalaisper\xc3\xa4inen nimitys Mardi Gras. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 juhlan nimi on maslenitsa. Sek\xc3\xa4 ranskalainen nimi "rasvatiistai", ett\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen voihin viittaava nimi ovat saaneet nimens\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 sy\xc3\xb6tiin rasvaista ruokaa, kun valmistauduttiin paastoon. Koska my\xc3\xb6s ruotsiksi laskiainen on fettisdag, yksi mahdollinen selitys suomalaiselle laskiaisen nimitykselle on yksinkertaisesti "l\xc3\xa4skitiistai". Suomen sana "l\xc3\xa4ski" on lainattu ruotsin sianlihaa ja l\xc3\xa4ski\xc3\xa4 tarkoittavasta sanasta fl\xc3\xa4sk. Ruotsalaiseen ruokaperinteeseen kuuluu my\xc3\xb6s niin sanottu fl\xc3\xa4sk tisdag.\n_START_SECTION_\nSuomalaisia laskiaisperinteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMonet Suomen laskiaismenoista ovat luultavasti per\xc3\xa4isin vanhasta ty\xc3\xb6njuhlasta, jolloin naiset lopettivat pellavien, hamppujen ja villojen muokkaamisen ja kehr\xc3\xa4\xc3\xa4misen langoiksi. Laskiaisperinteist\xc3\xa4 el\xc3\xa4v\xc3\xa4t m\xc3\xa4enlaskun ja j\xc3\xa4\xc3\xa4kelkkojen tapaiset huvit. En\xc3\xa4\xc3\xa4 laskiaista ei yhdistet\xc3\xa4 pellavankasvuun, vaan siin\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4stell\xc3\xa4\xc3\xa4n pimein talvi ja aletaan odottaa kev\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Laskiaisen perinneruokiin kuuluvat hernekeiton lis\xc3\xa4ksi laskiaispullat._NEWLINE_Reformaation my\xc3\xb6t\xc3\xa4 paaston noudattaminen j\xc3\xa4i suomalaisilta pois, mutta monet uskomukset ja kiellot pysyiv\xc3\xa4t kansan mieliss\xc3\xa4. Laskiainen s\xc3\xa4ilyi talonpoikaisena ty\xc3\xb6njuhlana ja ennen kaikkea naisten ty\xc3\xb6- ja toimialaan kuuluvana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Laskiaisen tienoille sijoittuu muinaiseurooppalainen vuodenvaihde, mink\xc3\xa4 vuoksi siihen on Suomessa liittynyt aikaisemmin runsaasti kansanuskomuksia ja taikoja. Ty\xc3\xb6t piti lopettaa hyviss\xc3\xa4 ajoin iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jotta ty\xc3\xb6t olisivat joutuneet hyvin koko vuoden. Saunaan t\xc3\xa4ytyi menn\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nvalolla ja siell\xc3\xa4 oli oltava \xc3\xa4\xc3\xa4neti._NEWLINE_Laskiaisena sy\xc3\xb6tiin aiemmin tukevasti liharuokaa, koska seuraavan kerran sai sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 lihaa vasta paaston j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Perinteisi\xc3\xa4 laskiaisruokia olivat rasvarieska ja liharokka. Rasvarieska oli ohrajauhoista tehty\xc3\xa4 leip\xc3\xa4\xc3\xa4, jota oli h\xc3\xb6ystetty sianihralla. Liharokka oli keitetty herneist\xc3\xa4 ja rukiinjyvist\xc3\xa4 ja h\xc3\xb6ystetty siansorkilla tai sian p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Keittoa kutsuttiin my\xc3\xb6s sorkkarokaksi. My\xc3\xb6s herkut kuuluivat laskiaiseen. Laskiaispullat alkoivat yleisty\xc3\xa4 1800-luvulla. _NEWLINE_Ruokaan liittyi my\xc3\xb6s uskomuksia. Sen piti olla ennen kaikkea rasvaista. Mit\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n rasva kiilteli sormissa ja suupieliss\xc3\xa4, sit\xc3\xa4 paremmin lypsiv\xc3\xa4t lehm\xc3\xa4t ja siat lihoivat. Eik\xc3\xa4 rasvaa saanut pyyhki\xc3\xa4 sormista pois, vaan sen piti antaa kulua itsekseen pois. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 takasi hyv\xc3\xa4n viikatteen k\xc3\xa4sittelykyvyn. Sormennuolija sen sijaan sai sirpeist\xc3\xa4 haavoja. Kun ruokien annettiin olla p\xc3\xb6yd\xc3\xa4ss\xc3\xa4 koko p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n, se takasi runsauden koko vuodeksi._NEWLINE_Suomessa, jossa laskiaisen aikaan on talvikeli, liittyy laskiaiseen my\xc3\xb6s m\xc3\xa4en laskeminen esimerkiksi pulkilla. Perinteisesti pulkkam\xc3\xa4ess\xc3\xa4 huudettiin \xe2\x80\x9dpitki\xc3\xa4 pellavia, hienoja hamppuja, r\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xa4it\xc3\xa4 kun nurkanp\xc3\xa4it\xc3\xa4 (hirrenp\xc3\xa4\xc3\xa4 nurkkasalvoksessa) ja nauriita kuin lautasia\xe2\x80\x9d. Naapurin pellolle saatettiin toivoa tippuroita ja tappuroita. Mit\xc3\xa4 kauemmas kelkka luisti, sit\xc3\xa4 pidempi\xc3\xa4 pellavia saatiin. Muiden uskomusten mukaan naisten tuli pit\xc3\xa4\xc3\xa4 hiuksiaan auki ja harjata niit\xc3\xa4 usein. N\xc3\xa4in taattiin pellavista puhtaita, kuituisia, vaaleita ja kiilt\xc3\xa4vi\xc3\xa4.'