b"\n_START_ARTICLE_\nVerett\xc3\xb6myys\n_START_PARAGRAPH_\nVerett\xc3\xb6myys oli suomalaisen kansanperinteen tuntema ihmisten sairaus, jonka kuviteltiin johtuvan veren laadun heikkenemisest\xc3\xa4, v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nlaisesta verest\xc3\xa4 tai veren v\xc3\xa4hyydest\xc3\xa4. Verellisyys oli ihmisen tavallinen, oikea tila, jossa h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti omaa verta._NEWLINE_Verett\xc3\xb6myys aiheutti innottomuutta, kalvakkuutta, masentumista tai heikkoutta. Kyse oli l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 riuduttavista sairauksista ja puutostiloista, kuten anemiasta. Nykyisin verett\xc3\xb6myys tarkoittaa kalpeutta._NEWLINE_Verett\xc3\xb6myys johtui joskus siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n haltijat olivat vieneet tai turmelleet veren tai tuoneet oman verens\xc3\xa4 tilalle. Loitsuilla saatettiin pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 omaa verta takaisin:_NEWLINE_\xc2\xbbOta pois omat ruskiet veres',_NEWLINE__NEWLINE_Anna pois omat valkiet vereni!_NEWLINE__NEWLINE_(SKVR I4 1053)\xc2\xbb_NEWLINE_Oma veri voitiin rinnastaa luontoon, suojelushaltijaan, ja verta nostatettiin kuin luontoa lovesta:_NEWLINE_\xc2\xbbNouse, luontoin, lovesta, haon alta haltiani,_NEWLINE__NEWLINE_syntyni syv\xc3\xa4st\xc3\xa4 maasta, is\xc3\xa4ni luonto, em\xc3\xa4ni luonto,_NEWLINE__NEWLINE_p\xc3\xa4\xc3\xa4lle luontoni omani, kaikehin muien luontohista,_NEWLINE__NEWLINE_puna veriset, nieta veriset, rusko veriset, valko veriset,_NEWLINE__NEWLINE_kelta veriset, sini veriset, minun veren p\xc3\xa4\xc3\xa4llim\xc3\xa4iss\xc3\xa4_NEWLINE__NEWLINE_kaikkein muien veristen. (SKVR VII4 1743)\xc2\xbb"