b'\n_START_ARTICLE_\nSeptuaginta\n_START_PARAGRAPH_\nSeptuaginta (latinan sanasta septu\xc4\x81gint\xc4\x81 \xe2\x80\x99seitsem\xc3\xa4nkymment\xc3\xa4\xe2\x80\x99, mink\xc3\xa4 vuoksi siihen usein viitataan roomalaisella, 70:t\xc3\xa4 tarkoittavalla merkinn\xc3\xa4ll\xc3\xa4 LXX; koko alkuper\xc3\xa4inen nimi lat. versio septuaginta interpretum, m.kreik. \xe1\xbc\xa1 \xce\xbc\xce\xb5\xcf\x84\xce\xac\xcf\x86\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbf\xb6\xce\xbd \xe1\xbc\x91\xce\xb2\xce\xb4\xce\xbf\xce\xbc\xce\xae\xce\xba\xce\xbf\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb1, h\xc4\x93 metafrasis t\xc5\x8dn hebdom\xc4\x93konta, \xe2\x80\x9dseitsem\xc3\xa4nkymmenen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s\xe2\x80\x9d) on ensimm\xc3\xa4inen tunnettu juutalaisten Heprealaisen Raamatun eli Tanakin kreikankielinen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s. My\xc3\xb6hemmin Septuagintasta tuli pohja kristinuskon Vanhalle testamentille.\n_START_SECTION_\nSyntyhistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJuutalaisen perim\xc3\xa4tiedon mukaan Septuagintan k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4minen tapahtui Egyptin kuninkaan Ptolemaios II Filadelfoksen (285\xe2\x80\x93247 eaa.) pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4. Nimen sanotaan tulevan niist\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4kymmenest\xc3\xa4kahdesta (py\xc3\xb6ristettyn\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4nkymment\xc3\xa4, latinaksi septuaginta) k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4, jotka perim\xc3\xa4tiedon mukaan laativat Mooseksen kirjoja k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n kukin t\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen samanlaisen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen. K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen synnyst\xc3\xa4 kertoo 2. vuosisadan lopulla kirjoitettu Aristeaan kirje, jonka luotettavuus historiallisena l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 on viimeaikaisessa tutkimuksessa kyseenalaistettu. On kuitenkin luultavaa, ett\xc3\xa4 ainakin Pentateukin eli Tooran k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sty\xc3\xb6 tapahtui 3. vuosisadan puoliv\xc3\xa4lin tienoilla, mahdollisesti juuri Ptolemaios II Filadelfoksen hallintakaudella. Muiden kirjojen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset ovat syntyneet kahden seuraavan vuosisadan aikana._NEWLINE_Aristeaan kirjeen kaltaisen my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n perim\xc3\xa4tiedon tarkoitus on ollut vahvistaa Septuagintan asemaa ja auktoriteettia. Tarina seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4kymmenest\xc3\xa4 ihmeellisen taitavasta k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja Egyptin kuninkaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 ovat keksittyj\xc3\xa4. Perim\xc3\xa4tiedossa on kuitenkin my\xc3\xb6s hivenen totuutta, sill\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Septuaginta on k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty juuri Egyptin Aleksandriassa. Heprealaisesta Raamatusta k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettyjen kirjojen lis\xc3\xa4ksi mukaan on otettu my\xc3\xb6s alun perin kreikaksi kirjoitettuja kirjoja, joista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nimityst\xc3\xa4 Vanhan testamentin apokryfikirjat tai deuterokanoniset kirjat._NEWLINE_Septuagintan k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4misen taustalla on ollut Aleksandriassa asunut juutalainen v\xc3\xa4est\xc3\xb6, joka puhui \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n kreikkaa. Heprean kielt\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 osattu riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n hyvin, joten tuli tarve k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 juutalaisten pyh\xc3\xa4t kirjoitukset kreikaksi. K\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4misen syyn\xc3\xa4 on siten ollut juutalaisen jumalanpalvelusyhteis\xc3\xb6n tarpeet, ei Egyptin kuninkaan kiinnostus juutalaisten pyhiin kirjoituksiin.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stapa, kieli ja suhde heprealaiseen tekstiin\n_START_PARAGRAPH_\nSeptuagintan k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stapa vaihtelee eri kirjoissa. Ensimm\xc3\xa4iseksi k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty Pentateukki on kohtalaisen sanasanainen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s, jossa yht\xc3\xa4 heprean sanaa yleens\xc3\xa4 vastaa yksi kreikan sana. Pentateukin k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s on ilmeisesti toiminut jonkin verran mallina muiden kirjojen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksille, jotka on k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty Pentateukin j\xc3\xa4lkeen. Jotkin Septuagintan kirjoista ovat Pentateukin k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xa4 kirjaimellisempia (esimerkiksi Saarnaajan ja Hesekielin kirja), kun taas toiset huomattavan vapaita (esimerkiksi Sananlaskut ja Jobin kirja)._NEWLINE_Septuagintan kieli sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 jonkin verran piirteit\xc3\xa4, jotka johtuvat k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen pohjana olevasta heprean kielest\xc3\xa4. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 kutsutaan hepreaismeiksi tai semitismeiksi. Hepraismien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 my\xc3\xb6s vaihtelee eri kirjoissa. Yleisesti ottaen vapaammat k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset ovat \xe2\x80\x9dparempaa\xe2\x80\x9d kreikkaa, kun taas hyvin kirjaimellisesti k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetyt kirjat sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t enemm\xc3\xa4n hepreaismeja._NEWLINE_Septuaginta vahvistaa Kuolleenmeren k\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xb6jen k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 heprealaisen Raamatun teksti oli ajanlaskun taitteessa saanut jo p\xc3\xa4\xc3\xa4osin muotonsa, mutta eri kirjoista oli viel\xc3\xa4 liikkeell\xc3\xa4 eri versioita. Monissa kohdin Septuaginta ja Kuolleenmeren k\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xb6jen tekstimuodot ovat yhten\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja poikkeavat masoreettisesta tekstist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTekstihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSeptuagintan synnyn j\xc3\xa4lkeen sen kielt\xc3\xa4 korjattiin. T\xc3\xa4llaisia korjauksia olivat esimerkiksi parempi luettavuus ja sen muuttaminen l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4s alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 heprealaista teksti\xc3\xa4. Jotkin n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 muutoksista eli revisioista olivat systemaattisia ja Septuagintasta syntyi uudenlaisia "editioita", joita kutsutaan resensioiksi. Septuagintan resensioista tunnetaan ns. lukiaaninen resensio ja heksaplaarinen resensio. Lukiaaninen resensio on perinteisesti yhdistetty kirkkois\xc3\xa4 Lukianoksen toimintaan, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kemys on kyseenalaistettu modernissa tutkimuksessa. Heksaplaarisen resension taustalla puolestaan on Origenes ja h\xc3\xa4nen toimittamansa kuusipalstainen Heksapla._NEWLINE_Resensioiden lis\xc3\xa4ksi Heprealaisesta Raamatusta tehtiin ajanlaskun vaihteen j\xc3\xa4lkeen muitakin k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Yksi syy uusien k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sten ilmestymiselle oli tarve tehd\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s joka vastaisi paremmin alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 heprealaista teksti\xc3\xa4 kuin Septuagintaa. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 tunnetuimpia ovat Akvila, Symmakhos ja Theodotion. Aiemmin mainitussa Heksaplassa oli n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kolme k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xa4, kukin omalla palstallaan. Kolme muuta Heksaplan palstaa olivat heprealainen teksti, heprealainen teksti kreikkalaisin kirjaimin translitteroituna sek\xc3\xa4 Septuagintan teksti. Heksaplan Septuaginta-palstalle Origenes oli merkinnyt ne Septuagintan kohdat, jotka puuttuivat heprealaisesta tekstist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4nyt kohdat jotka olivat heprealaisessa tekstiss\xc3\xa4, mutta puuttuivat Septuagintasta.\n_START_SECTION_\nSeptuagintan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKoska varhainen kristinusko oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kreikankielist\xc3\xa4, Septuagintasta tuli ensimm\xc3\xa4isten kristittyjen Raamattu. Uuden testamentin kirjoitusten vakiinnutettua asemansa Septuagintasta tuli kristittyjen Vanha testamentti. L\xc3\xa4nnen kirkossa k\xc3\xa4ytettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Septuagintasta k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettyj\xc3\xa4 latinankielisi\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 (ns. Vetus Latina), mutta Hieronymuksen k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 Vulgatasta tuli lopulta katolisen kirkon virallinen Raamattu. It\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kirkossa puolestaan Septuaginta on s\xc3\xa4ilynyt virallisena Vanhan testamentin tekstin\xc3\xa4 nykyaikaan saakka. Esimerkiksi ortodoksinen kirkko k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Septuagintaa virallisena raamatuntekstin\xc3\xa4.'