b'\n_START_ARTICLE_\nElim\xc3\xa4en vaakuna\n_START_PARAGRAPH_\nElim\xc3\xa4en vaakuna oli Elim\xc3\xa4en kunnan tunnus. Se esiteltiin ensimm\xc3\xa4isen kerran 26. toukokuuta 1951 Elim\xc3\xa4en kunnanvaltuuston kokouksessa. Vaakunan on suunnitellut taiteilija Gustaf von Numers everstiluutnantti Eero-Eetu Saarisen aiheiden pohjalta. Elim\xc3\xa4en liitytty\xc3\xa4 Kouvolaan 1. tammikuuta 2009 vaakuna ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 edusta itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kuntaa vaan siirtyi kotiseutuvaakunaksi._NEWLINE_Elim\xc3\xa4en vaakunan hopeisessa yl\xc3\xa4kent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on musta, takajaloillaan seisova kruunup\xc3\xa4inen ratsuhevonen, jonka kruunu, valjaat ja varukset ovat kultaiset. Punaisessa alakent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on kaksi hopeista p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ty\xc3\xb6kapulaa ristiss\xc3\xa4 ja niiden yl\xc3\xa4puolella on hopeinen neliapila._NEWLINE_Ratsuhevosen aihe on saatu Wrede af Elim\xc3\xa4 -aatelissuvun vaakunasta ja se symboloi uhrautuvaisuutta ja is\xc3\xa4nmaanrakkautta. Alakent\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ty\xc3\xb6kapulat viittaavat Elim\xc3\xa4en yhteiskunnalliseen historiaan, torpparilaitokseen ja kuvaavat menneiden sukupolvien ty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Kaateisena olevat kapulat kuvaavat torpparilaitosj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n kuuluvan menneisyyteen. Neliapila kuvaa Elim\xc3\xa4en kunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinoa, maanviljely\xc3\xa4._NEWLINE_Vaakuna muuttui ep\xc3\xa4viralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuonna 2009 kunnan liitytty\xc3\xa4 osaksi Kouvolan kaupunkia.'