b'\n_START_ARTICLE_\nHideki Yukawa\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 1907 m. Tokijuje, intelektual\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. Jo t\xc4\x97vas buvo geologijos profesorius. 1928 m. baig\xc4\x97 studijas Kioto universitete, o 1938 m. \xc4\xafgijo fizikos moksl\xc5\xb3 daktaro laipsn\xc4\xaf Osakos universitete. Po doktorant\xc5\xabros sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Kioto universitet\xc4\x85, iki 1970 m. \xc4\x97jo teorin\xc4\x97s fizikos profesoriaus pareigas. 1948\xe2\x80\x931949 m. vienerius metus praleido Prinstono universitete, o 1949\xe2\x80\x931953 m. vykd\xc4\x97 tyrimus Kolumbijos universitete. Nuo 1953 m. vadovavo Kioto universiteto Fundamentaliosios fizikos tyrim\xc5\xb3 institutui._NEWLINE_Dar bestudijuodamas 1935 m. pavie\xc5\xa1ino hipotez\xc4\x99, kad j\xc4\x97ga, atom\xc5\xb3 branduoliuose ri\xc5\xa1anti protonus ir neutronus, atsiranda d\xc4\x97l daleli\xc5\xb3 pasikeitimo. Jukava tas daleles pavadino mezonais ir teori\xc5\xa1kai apskai\xc4\x8diavo j\xc5\xb3 savybes. Eksperimentais mezon\xc5\xb3 egzistavimas buvo \xc4\xafrodytas tik po 12 met\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 1947 m. \xc5\xa0iuo metu \xc5\xbeinoma, kad Jukava savo tyrimuose identifikavo vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 mezono tip\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 \xcf\x80 mezonus dar vadinamus pionais. U\xc5\xbe padarytas \xc4\xaf\xc5\xbevalgas \xc5\xa1ioje srityje Jukava 1949 m. buvo apdovanotas Nobelio fizikos premija.'