b'\n_START_ARTICLE_\nGrete Hermann\n_START_SECTION_\nJaunyst\xc4\x97 ir i\xc5\xa1silavinimas\n_START_PARAGRAPH_\nHermann gim\xc4\x97 protestant\xc5\xb3 prekybinink\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje Br\xc4\x97mene. Ji buvo tre\xc4\x8diasis vaikas septyni\xc5\xb3 vaik\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje ir augo kartu su dviem seserimis ir keturiais broliais. Abu seneliai buvo kunigai. 19 met\xc5\xb3 pabaig\xc4\x97 "Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 Gimnazij\xc4\x85" Br\xc4\x97mene (dabar auk\xc5\xa1tesnioji Barkhofo mokykla), kurioje mergait\xc4\x97s gal\xc4\x97jo mokintis tik i\xc5\xa1imtiniais atvejais.\n_START_SECTION_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nHermann studijavo matematik\xc4\x85 G\xc3\xb6ttingen vadovaujama Emmy Noether. 1926 metais ji ten gavo mokslo daktaro laipsn\xc4\xaf. Jos mokslo darbo tez\xc4\x97s "Die Frage der endlich vielen Schritte in der Theorie der Polynomideale" , buvo paskelbtos Mathematische Annalen, svarbiame algebros \xc5\xbeurnale. Tai pats pirmasis daugelio problem\xc5\xb3 algoritm\xc5\xb3 egzistavimo nustatymas tokiose srityse kaip abstrak\xc4\x8dioji algebra. Hermann algoritmai tokie kaip "primary decomposition" naudojami ir \xc5\xa1iomis dienomis.\n_START_SECTION_\nAsistent\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPo to ji dirbo priva\xc4\x8dia G\xc3\xb6ttinger\'io filosofo Leonardo Nelsono asistente. \xc5\xa0is darbas truko iki filosofo mirties 1927 metais. Kartu su Minna Specht, ji po Nelsono mirties publikavo jo darb\xc4\x85 Filosofin\xc4\x97s Etikos ir Pedagogikos sistema, tuo pat metu t\xc4\x99sdama savo tyrymus.\n_START_SECTION_\nQuantum mechanics\n_START_PARAGRAPH_\nKaip filosof\xc4\x97, Hermann dom\xc4\x97josi ir fizikos pagrindais. 1934 metais ji nuvyko \xc4\xaf Leipcig\xc4\x85 "tur\xc4\x97dama svarb\xc5\xb3 tiksl\xc4\x85 suderinti neo-kantistin\xc4\x99 konsepcij\xc4\x85 su nauj\xc4\x85ja kvantine mechanika". Leipcige ji keit\xc4\x97si savo id\xc4\x97jomis su Carl Friedrich von Weizs\xc3\xa4cker bei Werner Heisenberg. Jos \xc5\xa1io laikotarpio darb\xc5\xb3 turinys yra \xc5\xbeinomas i\xc5\xa1 trij\xc5\xb3 Hermann pubikacij\xc5\xb3  I\xc5\xa1 Danijos ji paskelb\xc4\x97 savo darb\xc4\x85 Kvantin\xc4\x97s mechanikos pagrindai gamtos filosofijoje (Originalus voki\xc5\xa1kas pavadinimas: Die naturphilosophischen Grundlagen der Quantenmechanik). \xc5\xa0is darbas sulauk\xc4\x97 atsiliepim\xc5\xb3, kaip "vienas i\xc5\xa1 ankstyviausi\xc5\xb3 ir geriausi\xc5\xb3 filosofini\xc5\xb3 kvantin\xc4\x97s mechanikos traktavimas"._NEWLINE_1935 metais Hermann publikavo argumentus demonstruodama akivaizd\xc5\xbeius John von Neumann 1932 met\xc5\xb3 \xc4\xafrodym\xc5\xb3 tr\xc5\xabkumus, kuriais siek\xc4\x97 parodyti, kad kvantin\xc4\x97je mechanikoje yra ne\xc4\xafmanoma u\xc5\xbesl\xc4\x97ptoji kintamoji teorija (hidden variable theory). Hermann rezultat\xc5\xb3 fizik\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x97 nepasteb\xc4\x97jo, kol 1966 metais juos nepkriklausomai atrado ir publikavo John Stewart Bell , ir 1974 metais Max Jammer atkreip\xc4\x97 d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf Hermann ankstesnius atradimus. Kai kurie teig\xc4\x97, kad tai, kad jos kritika buvo nepasteb\xc4\x97ta tiek de\xc5\xa1imtme\xc4\x8di\xc5\xb3, tur\xc4\x97jo \xc4\xaftakos kvantin\xc4\x97s mechanikos istoriniam vystymuisi. _NEWLINE_1936 met\xc5\xb3 bir\xc5\xbeelio m\xc4\x97n. Hermann kartu su Eduard May and Th. Vogel buvo apdovanota Richard Avenarius premija .\n_START_SECTION_\nPolitin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nKai Adolf Hitler Vokietijoje buvo i\xc5\xa1rinktas \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85, Hermann dalyvavo pogrindiniame jud\xc4\x97jime prie\xc5\xa1 fa\xc5\xa1izm\xc4\x85. Ji buvo Internationaler Sozialistischer Kampfbund (ISK) nare.\n_START_SECTION_\nEmigracija ir v\xc4\x97lyvieji metai\n_START_PARAGRAPH_\n1936 metais Hermann i\xc5\xa1vyko i\xc5\xa1 Vokietijos \xc4\xaf Danij\xc4\x85 ir v\xc4\x97liau \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85 bei Anglij\xc4\x85. Her interests in her later years focussed more on politics and philosophy than on physics and mathematics._NEWLINE_Po antrojo pasaulinio karo, 1946 metais Hermann sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Vakar\xc5\xb3 Voketij\xc4\x85. Ji buvo paskirta filosofijos ir fizikos profesore Br\xc4\x97meno Auk\xc5\xa1tojoje Pedagogin\xc4\x97je mokykloje P\xc3\xa4dagogische Hochschule in Bremen ir vaidino svarb\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf "Gewerkschaft Erziehung und Wissenschaft". 1961-1978 metais ji vadovavo Philosophisch-Politische Akademie, organizacijai, kuri\xc4\x85 1922 metais \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Nelsonas, kuri orientavosi \xc4\xaf \xc5\xa1vietim\xc4\x85, socialin\xc4\xaf teisingum\xc4\x85, politinio atsakingumo akcijas ir \xc4\xaf savo filosofines \xc5\xa1aknis.'