b'\n_START_ARTICLE_\nAndrea Palladio\n_START_SECTION_\nAnkstyvoji karjera\n_START_PARAGRAPH_\nAndrea Di Pietro della Gondola gim\xc4\x97 1508 m. lapkri\xc4\x8dio 30 d. Padujoje. Jo t\xc4\x97vas Paolo buvo mal\xc5\xabnininkas, motina Marta \xe2\x80\x93 be profesijos. Andr\xc4\x97j\xc4\x85 prie meno past\xc5\xabm\xc4\x97jo krik\xc5\xa1tat\xc4\x97vis Vincenzo Grandi, kuris buvo skulptorius. 13-os met\xc5\xb3 Andr\xc4\x97ja stojo dirbti mokiniu pas akmens apdirb\xc4\x97j\xc4\x85 Bartolomeo Cavazza. 15-os met\xc5\xb3 Andr\xc4\x97ja persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Vi\xc4\x8denc\xc4\x85, kur prad\xc4\x97jo dirbti Pedemuro dirbtuv\xc4\x97se pas meistrus Giovanni di Giacomo da Porlezza ir Girolamo Pittoni. 1524 Andr\xc4\x97ja buvo priimtas \xc4\xaf Vi\xc4\x8dencos miesto plyt\xc5\xb3 lipdytoj\xc5\xb3, akmens apdirb\xc4\x97j\xc5\xb3 ir skulptori\xc5\xb3 gildij\xc4\x85._NEWLINE_Darbas Pedemuro dirbtuv\xc4\x97se suved\xc4\x97 Andrea su \xc4\xaftakingais Vi\xc4\x8dencos miestie\xc4\x8diais, pl\xc4\x97t\xc4\x97 menin\xc4\xaf akirat\xc4\xaf. Lemiamu tapo susitikimas su Vi\xc4\x8dencos aristokratu Gian Giorgio Trissino, kuris pats buvo architektas m\xc4\x97g\xc4\x97jas, poetas. Sp\xc4\x97jama, kad tai b\xc5\xabtent Gian Giorgio Trissino past\xc5\xabm\xc4\x97jo Andrea mesti akmens ta\xc5\xa1ym\xc4\x85 ir prad\xc4\x97ti kurti architekt\xc5\xabrinius projektus. Gian Giorgio Trissino i\xc5\xa1monei priskiriama ir Andr\xc4\x97ja pravard\xc4\x97 \xe2\x88\x92 Paladijas (nuo deiv\xc4\x97s At\xc4\x97n\xc4\x97s Palad\xc4\x97s). Viena vertus, ji \xc5\xbeym\xc4\x97jo architekto pakilim\xc4\x85 \xc4\xaf kit\xc4\x85 socialin\xc4\xaf sluoksn\xc4\xaf pakei\xc4\x8diant kaimi\xc5\xa1k\xc4\x85 vard\xc4\x85 be pavard\xc4\x97s, antra vertus, ji tarsi \xc5\xbeym\xc4\x97jo estetin\xc4\xaf Trissino supratim\xc4\x85 apie tai, kuriuo pavyzd\xc5\xbeiu tur\xc4\x97t\xc5\xb3 sekti jaunasis architektas \xe2\x80\x93 antikin\xc4\x97s kult\xc5\xabros. Trissino taip pat mini Paladij\xc4\x85, angel\xc4\x85, kuris gelbsti Italij\xc4\x85 vienoje savo poem\xc5\xb3._NEWLINE_Pa\xc4\x8diu pirmuoju Andr\xc4\x97ja Paladijo u\xc5\xbesakymu laikomas Villa Godi projektas Lonedo kaime 1537 m. Dar diskutuojama, kiek A. Paladijas prisid\xc4\x97jo prie Villa Trissino projekto 1535 m. Name, kuriame, anot legendos, ir prasid\xc4\x97jo Andr\xc4\x97ja Paladijo kelias \xc4\xaf k\xc5\xabrybines vir\xc5\xa1\xc5\xabnes. Sp\xc4\x97jama, kad A. Paladijas buvo pakviestas dirbti viloje kaip akmenta\xc5\xa1ys. 1538-39 m. Paladijas lank\xc4\x97si Padujoje ir Venecijoje. Su Trissino pagalba Paladijo pa\xc5\xbein\xc4\x8di\xc5\xb3 ratas dar labiau prasipl\xc4\x97t\xc4\x97. 1541 m. Andr\xc4\x97ja Paladijas, kartu su Gian Giorgio Trissino, pirm\xc4\x85kart lank\xc4\x97si Romoje. Antikini\xc5\xb3 architekt\xc5\xabros k\xc5\xabrini\xc5\xb3 pamatymas Andr\xc4\x97jai padar\xc4\x97 nei\xc5\xa1dildom\xc4\x85 \xc4\xafsp\xc5\xabd\xc4\xaf visam gyvenimui. Jis studijavo rom\xc4\x97n\xc5\xb3 architekto Vitruvijaus darbus. Jam padar\xc4\x97 \xc4\xaftakos ital\xc5\xb3 renesanso architektas Leon Battista Alberti. V\xc4\x97liau savo knygoje Bramant\xc4\x97s projektuot\xc4\x85 Tempietto Romoje A. Paladijas vertino lygiagre\xc4\x8diai senov\xc4\x97s Romos statiniams, kaip Panteonui._NEWLINE_Savo darbuose Andr\xc4\x97ja Paladijas naudojo ir tuo metu paplitusios manieristin\xc4\x97s architekt\xc5\xabros elementus, ta\xc4\x8diau jis steng\xc4\x97si gr\xc4\x85\xc5\xbeinti architekt\xc5\xabrai antikini\xc5\xb3 pastat\xc5\xb3 harmonij\xc4\x85, kuri buvo prarasta d\xc4\x97l manierizmo \xc4\xafmantrumo. Sritis, kuri A. Paladij\xc4\x85 i\xc5\xa1garsino, buvo aristokrat\xc5\xb3 u\xc5\xbemies\xc4\x8dio vilos, kurias jis k\xc5\xabr\xc4\x97 vis\xc4\x85 gyvenim\xc4\x85. V\xc4\x97liau jis jau gaudavo svarbi\xc5\xb3 u\xc5\xbesakym\xc5\xb3 valstybiniams ir ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc5\xb3 statiniams. A. Paladijo vilos prival\xc4\x97jo tur\xc4\x97ti daugiafunkcin\xc4\xaf pritaikym\xc4\x85. Tai tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti ir impozanti\xc5\xa1kas namas, kuris rodo savininko status\xc4\x85, ir aristokrato poilsio aplinka, ir kartu atitikti konkret\xc5\xb3 praktin\xc4\xaf pritaikym\xc4\x85 \xe2\x88\x92 daugelis \xc5\xa1i\xc5\xb3 vil\xc5\xb3 tarnavo \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabki\xc5\xb3 centrais. Laikui b\xc4\x97gant vil\xc5\xb3 bendras dizainas pakito, daugelis sod\xc5\xb3 aplink vilas ir papildom\xc5\xb3 pastat\xc5\xb3 buvo sunaikinti.\n_START_SECTION_\nBrandos metai\n_START_PARAGRAPH_\n1540 m. A. Paladijas projektavo pirmuosius aristokrat\xc5\xb3 r\xc5\xabmus Palazzo Civena Vi\xc4\x8dencos mieste. 1542\xe2\x88\x9246 m. jis \xc4\xafgyvendino Palazzo Thiene projekt\xc4\x85, kuris buvo paremtas ankstesniu Giulio Romano projektu. Pasiturintys Venecijos respublikos ir Vi\xc4\x8dencos miesto patronai kreip\xc4\x97si \xc4\xaf j\xc4\xaf d\xc4\x97l pastat\xc5\xb3 projekt\xc5\xb3 (Venecija tuomet buvo Vi\xc4\x8dencos metropolija). Paladijas stat\xc4\x97 Trissino, Valmarana, Pisani, Chiericati, Thiene gimin\xc4\x97ms. Keletas gimini\xc5\xb3 u\xc5\xbesak\xc4\x97 Paladijui ir r\xc5\xabmus, ir vilas. 1546 m. Gian Giorgio Trissino pastangomis Andr\xc4\x97ja Paladijui buvo patik\xc4\x97ta sukurti lod\xc5\xbeijas ir portik\xc4\x85 Vi\xc4\x8dencos miesto tarybos r\xc5\xabmams (dabar Paladijo bazilika). A. Paladijo statiniai buvo tokie gaus\xc5\xabs, kad 1568 m. Giorgio Vasari savo biografijose pasteb\xc4\x97jo, kad vien i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 galima sudaryti atskir\xc4\x85 miest\xc4\x85. UNESCO pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1e \xc4\xaftraukti 23 A. Paladijo statiniai Vi\xc4\x8dencos mieste ir 24 u\xc5\xbemies\xc4\x8dio vilos. Kita grup\xc4\x97 A. Paladijo statini\xc5\xb3 Venecijos mieste taip pat apsaugota UNESCO pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1o Venecijos miesto objektu._NEWLINE_A. Paladijo statinius galima suskirstyti \xc4\xaf tris pagrindines grupes: u\xc5\xbemies\xc4\x8dio vilos (lot villa rustica), miesto r\xc5\xabmus ir ba\xc5\xbeny\xc4\x8dias. Palazzo Chiericati r\xc5\xabmai, suprojektuoti 1550 m., rodo ne vien Bramant\xc4\x97s ir Giulio Romano \xc4\xaftakas, bet ir pilnai susiformavus\xc4\xaf paties A. Paladijo asmenin\xc4\xaf stili\xc5\xb3. 1556 m. A. Paladijas suprojektavo Palazzo Antonini Udin\xc4\x97je. 1558 m. suk\xc5\xabr\xc4\x97 Vi\xc4\x8dencos katedros kupol\xc4\x85 (sunaikintas 2-ojo pasaulinio karo metu) ir San Pietro di Castello bazilikos fasad\xc4\x85 (pastatytas po A. Paladijo mirties). Apie 1560\xe2\x88\x9263 m. jis dirbo Venecijos San Giorgio Maggiore vienuolyne, kur suprojektavo refektorium\xc4\x85. Kylant architekto autoritetui, jam buvo patikimi vis svarbesni u\xc5\xbesakymai, daug\xc4\x97jo darb\xc5\xb3 turtingesn\xc4\x97je Venecijoje. 1564 m. suprojektuotas San Francesco della Vigna ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios fasadas Venecijoje._NEWLINE_1565 m. A. Paladijas \xc4\x97m\xc4\x97si kapitalinio u\xc5\xbesakymo \xe2\x88\x92 pastatyti ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 benediktin\xc5\xb3 vienuoliams San Giorgio Maggiore saloje Venecijoje. San Giorgio Maggiore bazilika buvo baigta po architekto mirties ir su kiek pakeistu fasadu. 1565\xe2\x88\x9266 m. datuojamas garsiosios Vila Rotonda projektas Vi\xc4\x8dencos apylink\xc4\x97se. 1568 m. A. Paladijas \xc4\x97m\xc4\x97si ne\xc4\xafprasto u\xc5\xbedavinio \xe2\x88\x92 suprojektavo tilt\xc4\x85 Basane del Grapoje (v\xc4\x97liau sugriautas ir atstatytas). 1570 m. A. Paladijas para\xc5\xa1\xc4\x97 teorin\xc4\xaf veikal\xc4\x85 apie architekt\xc5\xabr\xc4\x85 \xe2\x80\x9eI Quattro Libri dell\xe2\x80\x99Architettura\xe2\x80\x9c (\xe2\x80\x9eKeturios knygos apie architekt\xc5\xabr\xc4\x85\xe2\x80\x9c), kuris tapo id\xc4\x97j\xc5\xb3 \xc5\xa1altiniu kartoms v\xc4\x97lesni\xc5\xb3 architekt\xc5\xb3. 1574\xe2\x88\x9277 m. A. Paladijas buvo \xc4\xafdarbintas pertvarkant Venecijos Do\xc5\xbe\xc5\xb3 r\xc5\xabmus po gaisr\xc5\xb3. 1577 m. suprojektuota ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia Redentor\xc4\x97 Venecijoje. 1580 m. A. Paladijas suprojektavo Olimpiko teatr\xc4\x85 Vi\xc4\x8dencoje._NEWLINE_Andr\xc4\x97ja Paladijas mir\xc4\x97 1580 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 19 d. Mazero miestelyje suprojektav\xc4\x99s paskutin\xc4\xaf savo k\xc5\xabrin\xc4\xaf \xe2\x88\x92 koply\xc4\x8di\xc4\x85 \xc5\xa1alia anks\xc4\x8diau statytos Villa Barbaro. Buvo palaidotas Santa Corona ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje Vi\xc4\x8dencoje. 1844 m. jam sukurtas naujas kapas ir pastatyta koply\xc4\x8dia Vi\xc4\x8dencos pagrindin\xc4\x97se kapin\xc4\x97se. A. Paladijo \xc5\xbemona buvo kilim\xc5\xb3 aud\xc4\x97jo dukt\xc4\x97 Allegradonna, kuri\xc4\x85 jis ved\xc4\x97 1534 m. Su ja architektas susilauk\xc4\x97 5 vaik\xc5\xb3: 4 s\xc5\xabn\xc5\xb3 ir vienos dukters. Vaikai suteik\xc4\x97 A. Paladijui daug r\xc5\xabpes\xc4\x8di\xc5\xb3 gyvenimo metu, vienas j\xc5\xb3 buvo nuteistas u\xc5\xbe \xc5\xbemog\xc5\xbeudyst\xc4\x99. Paties A. Paladijo \xc5\xa1eima niekuomet nebuvo labai pasiturinti. A. Paladijas taip ir ne\xc4\xafsigijo nuosavo namo. \xc5\xa0iuo metu Andr\xc4\x97ja Paladijas vertinamas vienu reik\xc5\xa1mingiausi\xc5\xb3 architekt\xc5\xb3 istorijoje. Tradici\xc5\xa1kai teigiama, kad A. Paladijas nepasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo tokiu inovatyviu ir didingu talentu, kaip kai kurie ankstesnieji didieji renesanso architektai, ta\xc4\x8diau \xc4\xaftaka toli pralenk\xc4\x97 bet kur\xc4\xaf i\xc5\xa1 j\xc5\xb3. I\xc5\xa1kart po mirties jo id\xc4\x97jas tiesiogiai per\xc4\x97m\xc4\x97 mokinys Vincenzo Scamozzi, kuris baig\xc4\x97 Vil\xc4\x85 Rotond\xc4\x85 ir Olimpiko teatr\xc4\x85. 1615 m. architektas anglas Inigo Jones suprojektavo Karalien\xc4\x97s nam\xc4\x85 Grinvi\xc4\x8de pagal A. Paladijo pavyzd\xc5\xbeius \xe2\x88\x92 taip prasid\xc4\x97jo Paladijo princip\xc5\xb3 pasek\xc4\x97j\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimas architekt\xc5\xabroje, paladianizmas.'