b'\n_START_ARTICLE_\nMalaizijos geografija\n_START_PARAGRAPH_\nMalaizija \xe2\x88\x92 valstyb\xc4\x97 pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Azijoje, susidedanti i\xc5\xa1 Vakar\xc5\xb3 Malaizijos (Malakos pusiasalio pietuose) ir Ryt\xc5\xb3 Malaizijos (Borneo \xc5\xa1iaur\xc4\x97je). Ji turi \xc5\xbeemynin\xc4\x99 sien\xc4\x85 su Tailandu, Indonezija, Brun\xc4\x97jumi, j\xc5\xabrin\xc4\x99 sien\xc4\x85 su Filipinais, Singap\xc5\xabru.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nMalaizijai priklausan\xc4\x8dioje Borneo salos dalyje vyrauja kalvos ir 2000\xe2\x88\x922400 m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio kalnag\xc5\xabbriai, daugiausia i\xc5\xa1 granito, kristalini\xc5\xb3 skal\xc5\xabn\xc5\xb3 ir smiltaini\xc5\xb3. Paj\xc5\xabryje yra \xc5\xbeemum\xc5\xb3. \xc4\x8cia yra auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias Malaizijos ta\xc5\xa1kas \xe2\x88\x92 Kinabalaus kalnas (4101 m; Borneo \xc5\xa1iaur\xc4\x97je)._NEWLINE_Didum\xc4\x85 Malakos pusiasalio u\xc5\xbeima kalvos ir 1000\xe2\x88\x922000 m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio kalnai, susidar\xc4\x99 i\xc5\xa1 granito, kvarcito, klin\xc4\x8di\xc5\xb3, molio skal\xc5\xabn\xc5\xb3. Svarbiausi kalnag\xc5\xabbriai - Tahano (auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias ta\xc5\xa1kas \xe2\x88\x92 Tahano kalnas, 2190 m) ir Titivangsos (auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias ta\xc5\xa1kas \xe2\x88\x92 Korbu, 2183 m). Pakrant\xc4\x97se ir pusiasalio pietuose yra aliuvini\xc5\xb3 \xc5\xbeemum\xc5\xb3._NEWLINE_Malaizijoje daug upi\xc5\xb3, i\xc5\xa1tekan\xc4\x8di\xc5\xb3 i\xc5\xa1 kalnyn\xc5\xb3. Nors jos palyginti trumpos, bet vandeningos i\xc5\xa1tisus metus. Ilgiausios (>500 km) Borneo salos up\xc4\x97s: Rad\xc5\xbeangas, Baramas, Kinabatanganas; ilgiausia Malakos pusiasalio up\xc4\x97 \xe2\x88\x92 Pahangas (320 km).\n_START_SECTION_\nKlimatas\n_START_PARAGRAPH_\nKlimatas Malaizijoje j\xc5\xabrinis ekvatorinis, Vakar\xc5\xb3 Malaizijos \xc5\xa1iaur\xc4\x97je \xe2\x88\x92 musoninis subekvatorinis. M\xc4\x97nesi\xc5\xb3 vidutin\xc4\x97s temperat\xc5\xabros lygumose 25\xe2\x88\x9228 \xc2\xb0C. Paros temperat\xc5\xabros amplitud\xc4\x97 iki 15 \xc2\xb0C. Pakrant\xc4\x97se i\xc5\xa1krinta 2000\xe2\x88\x922500 mm krituli\xc5\xb3 per metus, kalnuose kai kur iki 4000 mm, Kinabalaus kalno \xc5\xa1laituose >5000 mm._NEWLINE_Dirvo\xc5\xbeemiai Malaizijoje daugiausia sujaur\xc4\x97j\xc4\x99 lateritiniai, \xc5\xbeemumose \xe2\x88\x92 aliuviniai.\n_START_SECTION_\nAugalija ir gyv\xc5\xabnija\n_START_PARAGRAPH_\nApie 3/4 Malaizijos teritorijos (ypa\xc4\x8d lygumos ir kaln\xc5\xb3 \xc5\xa1laitai iki 1500 m) apaug\xc4\x99 dr\xc4\x97gnaisiais vis\xc5\xbealiais tropiniais mi\xc5\xa1kais (palm\xc4\x97s, papar\xc4\x8diai, pandanai, bambukai). Auk\xc5\xa1\xc4\x8diau kalnuose auga subtropiniai mi\xc5\xa1kai, tarpukalni\xc5\xb3 \xc4\xafdubose \xe2\x88\x92 kserofitiniai kr\xc5\xabmok\xc5\xa1niai, pakrant\xc4\x97se \xe2\x88\x92 mangrov\xc4\x97s._NEWLINE_Malaizijos gyv\xc5\xabnija priklauso Indijos\xe2\x88\x92Malaj\xc5\xb3 zoogeografinei sri\xc4\x8diai. \xc5\xbdinduoliai: drambliai, raganosiai, lokiai, tigrai, leopardai, buivolai, orangutangai ir gibonai, tapyrai, tupajos. Ropliai: krokodilai, pitonai.'