b'\n_START_ARTICLE_\nTabernaso dykuma\n_START_PARAGRAPH_\nTabernaso dykuma (isp. Desierto de Tabernas)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dykuma Ispanijoje, Almerijos provincijoje, 30\xc2\xa0km \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo provincijos sostin\xc4\x97s Almerijos, Tabernaso municipalitete. Ji yra saugoma teritorija (apie 280 km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nKlimatas\n_START_PARAGRAPH_\nTabernaso dykuma yra tarp Sierra de los Filabres \xc5\xa1iaur\xc4\x97je ir Sierra de Alhamilla kaln\xc5\xb3 pietuose ir pietry\xc4\x8diuose. Pastarieji kalnai atitveria dr\xc4\x97gnus Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros v\xc4\x97jus, tad rajonas gauna ma\xc5\xbeai krituli\xc5\xb3 (240\xc2\xa0mm per metus). Vidutin\xc4\x97 met\xc5\xb3 temperat\xc5\xabra\xc2\xa0\xe2\x80\x93 18\xc2\xa0\xc2\xb0C. Dykumos regionas turi vien\xc4\x85 did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 saul\xc4\x97t\xc5\xb3 valand\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 3000 val. D\xc4\x97l viso to susidar\xc4\x97 sausas klimatas, d\xc4\x97l kurio ir atsirado tikra dykuma. S\xc4\x85lygas dar apsunkino ir susidarantys fenai. Vasar\xc4\x85 temperat\xc5\xabra siekia +45\xc2\xa0\xc2\xb0C, nakt\xc4\xaf \xc5\xbeiem\xc4\x85 krenta iki 0\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_D\xc4\x97l didelio saul\xc4\x97tumo Tabernaso dykumoje 1979\xc2\xa0m. buvo \xc4\xafkurtas stambiausias Europoje centras saul\xc4\x97s energijos panaudojimo technologijoms tyrin\xc4\x97ti, kurti ir i\xc5\xa1bandyti.\n_START_SECTION_\nGeologija ir biologija\n_START_PARAGRAPH_\nTabernaso dykumoje lietaus b\xc5\xabna nedaug, o tas, kuris b\xc5\xabna, b\xc5\xabna da\xc5\xbeniausiai li\xc5\xabtinis. Gruntas, sudarytas i\xc5\xa1 mergelio ir smiltaini\xc5\xb3, turintis ma\xc5\xbeai augal\xc5\xb3, nesugeba sulaikyti dr\xc4\x97gm\xc4\x97s. Smarkus lietus sukelia erozij\xc4\x85, d\xc4\x97l ko susidar\xc4\x97 Tabernasui b\xc5\xabdingas uol\xc4\x97tas kra\xc5\xa1tovaizdis. Vandens srautai sudaro griovas arroyo, kuriose auga reti augalai, gyvena tokie gyv\xc5\xabnai kaip \xc4\x8diurliai, e\xc5\xbeiai, kuosos, musinuk\xc4\x97s Monticola solitarius, storkulniai, kikiliai Rhodopechys githaginea, kuoduotieji vieversiai.'