b'\n_START_ARTICLE_\nKauno \xc5\xa0v. apa\xc5\xa1tal\xc5\xb3 Petro ir Povilo arkikatedra bazilika\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKauno miesto parapijos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia funduota Vytauto Did\xc5\xbeiojo XV a. prad\xc5\xbeioje (jau minima 1413 m.). Ji XV ir XVI a. buvo kelissyk remontuojama, ple\xc4\x8diama ir rekonstruojama._NEWLINE_XV a. ba\xc5\xbeny\xc4\x8diai priklaus\xc4\x97 \xc5\xa1v. Mikalojaus, \xc5\xa1v. Gertr\xc5\xabdos koply\xc4\x8dios, \xc5\xa1v. Kotrynos altarija, \xc5\xbeem\xc4\x97s sklypai Kleboni\xc5\xa1kyje, Eiguliuose, \xc5\xbdemaitkiemyje, Rum\xc5\xa1i\xc5\xa1k\xc4\x97se. Barbora Ju\xc5\xa1kien\xc4\x97 1525 m. altarijai dovanojo \xc5\xa0\xc4\x97tij\xc5\xb3 palivark\xc4\x85, 2 m\xc5\xabrinius namus. Margarita A\xc4\x8d\xc4\x97nait\xc4\x97 1531 m. dovanojo m\xc5\xabrin\xc4\xaf nam\xc4\x85._NEWLINE_1579 m. ba\xc5\xbeny\xc4\x8diai skyr\xc4\x97 turto Steponas Batoras, 1680 m. \xe2\x80\x93 Jonas Sobieskis. 1602 m. Kra\xc5\xbei\xc5\xb3 komendorius kunigas Petras Burni\xc5\xa1ka ba\xc5\xbeny\xc4\x8diai dovanojo 2 namus. Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia buvo statoma miestie\xc4\x8di\xc5\xb3 l\xc4\x97\xc5\xa1omis bei didik\xc5\xb3 fundacijomis, tod\xc4\x97l statybos raidoje atsispind\xc4\x97jo miesto ekonominio klest\xc4\x97jimo ir nuopolio metai._NEWLINE_XV a. pab. i\xc5\xa1m\xc5\xabryta zakristija ir empora su kri\xc5\xa1toliniais skliautais. 120 met\xc5\xb3 parapin\xc4\x97 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia stov\xc4\x97jo neu\xc5\xbebaigta. Tik 1624 m. Karali\xc5\xa1kasis sekretorius ir Paj\xc5\xabrio tij\xc5\xabnas Jeronimas Kri\xc5\xa1pinas-Kir\xc5\xa1en\xc5\xa1teinas paskyr\xc4\x97 statybai 10 000 auksin\xc5\xb3. Iki 1650 m. pagrindiniai darbai baigti, pastatytas masyvus bok\xc5\xa1tas. Paauk\xc5\xa1tinus vidurin\xc4\x99  nav\xc4\x85, ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia \xc4\xafgavo bazilikin\xc4\x99 erdv\xc4\x99. Ji tapo did\xc5\xbeiausiu Lietuvos gotikiniu pastatu._NEWLINE_1655 m. sudeg\xc4\x97 medin\xc4\x97s konstrukcijos ir interjero puo\xc5\xa1yba. V\xc4\x97liau atstatyta ir 1671 m. konsekruota. 1682 m. sum\xc5\xabryta \xc5\xa1ventoriaus tvora su dviem vartais. Per 1732 m. miesto gaisr\xc4\x85 sudeg\xc4\x97 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios stogas, \xc4\xafgriuvo presbiterijos skliautai. Iki 1775 m. atstatyti skliautai, i\xc5\xa1da\xc5\xbeytas vidus, \xc4\xafrengti altoriai, interjeras \xc4\xafgavo baroko bruo\xc5\xbe\xc5\xb3._NEWLINE_1800 m. gaisras v\xc4\x97l apnaikino pastat\xc4\x85. Po gaisro restauruota \xc5\xa1ventov\xc4\x97 iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 beveik nebepakito. 1808\xe2\x80\x931864 m. ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia priklaus\xc4\x97 vienuoliams augustinams. Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia ir vienuolynas 1812 m. apipl\xc4\x97\xc5\xa1ti, j\xc5\xb3 vidus nuniokotas. 1820\xe2\x80\x931835 m. veik\xc4\x97 parapin\xc4\x97 mokykla. Caro vald\xc5\xbeia, nesuderinusi su Vatikanu, 1864 m. \xc4\xaf ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 i\xc5\xa1 Varni\xc5\xb3 perk\xc4\x97l\xc4\x97 Tel\xc5\xa1i\xc5\xb3 (\xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3) vyskupijos katedr\xc4\x85. Popie\xc5\xbeius tik 1884 m. oficialiai pripa\xc5\xbeino perk\xc4\x97lim\xc4\x85._NEWLINE_1895 m., vyskupo Me\xc4\x8dislovo Paliulionio r\xc5\xabpes\xc4\x8diu, popie\xc5\xbeius Leonas XIII buvusiai parapinei ba\xc5\xbeny\xc4\x8diai suteik\xc4\x97 katedros \xe2\x80\x93 svarbiausios vyskupijos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios titul\xc4\x85. 1895 m. \xc4\xafvyko katedros perk\xc4\x97limo i\xc5\xa1kilm\xc4\x97s. \xc4\xae jas vyskupui Aleksandrui Beresnevi\xc4\x8diui vald\xc5\xbeia atvykti neleido._NEWLINE_1887 m. i\xc5\xa1 Gardino gubernijos kil\xc4\x99s architektas Florianas Vyganovskis pareng\xc4\x97 katedros rekonstrukcijos projekt\xc4\x85. Pagal j\xc4\xaf numatyta pastatyti du 113 m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio pagrindinio fasado bok\xc5\xa1tus. Projektas tik i\xc5\xa1 dalies \xc4\xafgyvendintas. Apsid\xc4\x97s gale, i\xc5\xa1 lauko pus\xc4\x97s \xc4\xafrengtas \xc4\xaf\xc4\x97jimas \xc4\xaf vyskup\xc5\xb3 kript\xc4\x85 ir vir\xc5\xa1uje XVIII a. pr. freskos pritaisytas medinis stogelis. Rekonstrukcijai vadovavo architektas Georgas Verneris. Pagal Ustino Golinevi\xc4\x8diaus projekt\xc4\x85 1879\xe2\x80\x931884 m. padidintas vargon\xc5\xb3 choras, pastatyti meistro Juozapo Radavi\xc4\x8diaus vargonai._NEWLINE_1893\xe2\x80\x931897 m. katedros pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 kampe pristatyta koply\xc4\x8dia, padidinta ir trisien\xc4\x97 apsid\xc4\x97, u\xc5\xbebaigta zakristija, perkeltos durys. Koply\xc4\x8dios statyb\xc4\x85 fundavo grafai P\xc5\xa1ezdeckiai. XX a. buvo i\xc5\xa1kelta versija, jog koply\xc4\x8dios statybai grafai pasirinko t\xc4\x85 pat\xc4\xaf meninink\xc4\x85 G. Verner\xc4\xaf, kuris dirbo pas juos Roki\xc5\xa1kio dvare. Visgi tik 1984 m. menotyrinink\xc4\x97 Sigita Samuolien\xc4\x97 nustat\xc4\x97, jog neogoti\xc5\xa1kos koply\xc4\x8dios projekto autorius buvo F. Vyganovskis. Dailininkai Jonas Moniu\xc5\xa1ka ir J. \xc4\x8cajevi\xc4\x8dius su pagalbininkais i\xc5\xa1da\xc5\xbe\xc4\x97 sienas ir lubas, nutap\xc4\x97 paveiksl\xc5\xb3._NEWLINE_Rekonstruojant katedr\xc4\x85 visiems darbams vadovavo meistras i\xc5\xa1 Latvijos Karlas Anzulis. 1912 m. \xc5\xa1ventoriaus tvoros kampe ties Rotu\xc5\xa1\xc4\x97s aik\xc5\xa1te buvo sum\xc5\xabryti neogoti\xc5\xa1kos formos vartai. Atliekant XIX a.-XX a. \xc5\xa1ventov\xc4\x97s rekonstrukcij\xc4\x85 seniausias rastas reliktas 3 m. storio pamat\xc5\xb3 fragmentai po presbiterija. Nei\xc5\xa1liko antrasis bok\xc5\xa1tas \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 pus\xc4\x97je ir vidurinis bok\xc5\xa1telis vir\xc5\xa1 stogo. Klasicistiniai vartai (1820 m.) stov\xc4\x97j\xc4\x99 \xc5\xa1ventoriaus tvoroje ties vakariniu ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios portalu. Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios XVII a. tvora su vienauk\xc5\xa1t\xc4\x97mis krautuv\xc4\x97l\xc4\x97mis bei vartais buvo nugriauta 1960 m.  _NEWLINE_1921 m. \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 vyskupijos \xc4\xafk\xc5\xabrimo 500 met\xc5\xb3 jubiliejaus proga popie\xc5\xbeius Pijus XI katedrai suteik\xc4\x97 Ma\xc5\xbeosios bazilikos titul\xc4\x85. 1926 m. \xc4\xafsteigus Lietuvos ba\xc5\xbenytin\xc4\x99 provincij\xc4\x85, bazilika tapo arkikatedra su arkivyskupo metropolito sostu. 1937\xe2\x80\x931939 m. ir 1970\xe2\x80\x931976 m. pastatas atnaujintas. Dailininkai Bronius Uogintas ir Juozas Algirdas Pilipavi\xc4\x8dius 1976\xe2\x80\x931977 m. restauravo XVIII a. pr. "Nukry\xc5\xbeiavimo" fresk\xc4\x85 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios rytiname fasade. Ji XIX a. pabaigoje buvo u\xc5\xbeda\xc5\xbeyta.\n_START_SECTION_\nArchitekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nArkikatedra \xe2\x80\x93 netinkuot\xc5\xb3 plyt\xc5\xb3 sta\xc4\x8diakamp\xc4\x97 trinav\xc4\x97 bazilika (gotikin\xc4\x97, po rekonstrukcij\xc5\xb3 \xc4\xafgavo renesanso, baroko ir neogotikos bruo\xc5\xbe\xc5\xb3). Rytin\xc4\x97je jos pus\xc4\x97je yra ilga gotikin\xc4\x97 presbiterija su trisiene apside, \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytuose \xe2\x80\x93 zakristija, pietry\xc4\x8diuose \xe2\x80\x93 neogotikin\xc4\x97 koply\xc4\x8dia. Pietvakari\xc5\xb3 kampe \xe2\x80\x93 masyvus renesanso stiliaus 55 m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio bok\xc5\xa1tas. Pastato i\xc5\xa1or\xc4\x97je ir bok\xc5\xa1te yra renesansui b\xc5\xabdingo dekoro. _NEWLINE_Ypa\xc4\x8d vertingi yra zakristijos pirmo ir antro auk\xc5\xa1t\xc5\xb3 kri\xc5\xa1toliniai skliautai (XV a. pabaiga). Tai v\xc4\x97lyvosios gotikos dekoratyvi konstrukcija, kurios i\xc5\xa1m\xc5\xabrijimas kiekvienam statytojui b\xc5\xabdavo auk\xc5\xa1\xc4\x8diausios meistryst\xc4\x97s liudijimas. Tai vieni pla\xc4\x8diausi\xc5\xb3 skliaut\xc5\xb3 Europoje._NEWLINE_Arkikatedros r\xc5\xabsyje (kriptoje) palaidoti vyskupai: Motiejus Valan\xc4\x8dius, Me\xc4\x8dislovas Leonardas Paliulionis, Gasparas Cirtautas, Pranci\xc5\xa1kus Karevi\xc4\x8dius. \xc5\xa0ventoriuje palaidoti kunigai ra\xc5\xa1ytojai: Maironis (katedros sienoje i\xc5\xa1 Vilniaus g. pus\xc4\x97s yra granitinis mauzoliejus), Adomas Dambrauskas-Jak\xc5\xa1tas, Vatikano atstovas Luid\xc5\xbeis Faidutis. Katedroje palaidotas ir kardinolas Vincentas Sladkevi\xc4\x8dius._NEWLINE_Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios interjere dominuoja v\xc4\x97lyvojo baroko septyni\xc5\xb3 altori\xc5\xb3 ir sakyklos ansamblis (architektas Karolis i\xc5\xa1 Skaruli\xc5\xb3, skulptorius Tomas Podgaiskis), pastatytas 1775-1784 m. Tarp j\xc5\xb3 i\xc5\xa1siskiria Didysis altorius su Nukry\xc5\xbeiuotuoju ir apa\xc5\xa1tal\xc5\xb3 skulpt\xc5\xabromis. Itin vertingas XVII a. IV ketv. medinis \xc5\xa0v\xc4\x8d. Mergel\xc4\x97s Marijos \xc4\x96mimo \xc4\xaf dang\xc5\xb3 altorius su paveikslais.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabrin\xc4\x97 ir religin\xc4\x97 vert\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xbeny\xc4\x8dioje yra arkivyskupo sostas, pradedami svarbiausi arkivyskupijos religiniai (neretai ir tautiniai) renginiai, sekmadieniais ir \xc5\xa1ven\xc4\x8di\xc5\xb3 dienomis aukojamos \xc5\xa1v. Mi\xc5\xa1ios._NEWLINE_Pastato viduje yra daug verting\xc5\xb3  dail\xc4\x97s paminkl\xc5\xb3. Seniausias paveikslas \xe2\x80\x93 "Sopulingosios Dievo Motinos" atvaizdas (XVI-XVII a. sand\xc5\xabra). \xe2\x80\x9e\xc5\xa0v\xc4\x8d. Mergel\xc4\x97s Marijos \xc4\x96mimo \xc4\xaf dang\xc5\xb3\xe2\x80\x9c paveikslas nutapytas dailininko J. G. Berchhoffo 1686 m. Katedroje i\xc5\xa1lik\xc4\x99 de\xc5\xa1imt \xc5\xbeymaus grafiko, tapytojo ir 1863 m. sukilimo dalyvio Mykolo Elvyro Andriolio drobi\xc5\xb3, lietuvi\xc5\xb3 dailininko Petro Kalpoko paveikslai, skulptoriaus Juozo Zikaro bareljefai ir kt. Katedros i\xc5\xa1orin\xc4\x97je sienoje yra poeto prel. Jono Ma\xc4\x8diulio-Maironio granitinis mauzoliejus su bareljefiniu portretu (1934\xe2\x80\x931935 m., arch. Stasys Kudokas, skulpt. Bernardas Bu\xc4\x8das). Vir\xc5\xa1 \xc4\xaf\xc4\x97jimo \xc4\xaf vyskup\xc5\xb3 laidojimo kript\xc4\x85 yra i\xc5\xa1likusi XVIII a. pr. freska, vaizduojanti J\xc4\x97zaus nukry\xc5\xbeiavim\xc4\x85. Pastatas \xc4\xafra\xc5\xa1ytas \xc4\xaf Kult\xc5\xabros paveldo objekt\xc5\xb3 registr\xc4\x85.'