b'\n_START_ARTICLE_\nSaturno \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampis\n_START_PARAGRAPH_\nSaturno \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampis yra debes\xc5\xb3 darinys Saturno \xc5\xa1iaur\xc4\x97s poliuje, esantis apie 78\xc2\xb0. \xc5\xa0e\xc5\xa1iakampio kra\xc5\xa1tini\xc5\xb3 ilgis siekia apie 13 800 km ir tai yra daugiau nei \xc5\xbdem\xc4\x97s skersmuo (12 700 km). \xc5\xa0is darinys apsisuka per 10 val. 39 min. ir 24 s., lygiai tokiu pa\xc4\x8diu laiku kaip ir planetos radijo bangos._NEWLINE_Saturno \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampis buvo atrastas 1981 m. Voyager programos metu ir v\xc4\x97liau patvirtintas 2006 m. Cassini-Huygens zondo. Cassini zondas atskleid\xc4\x97 \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampio spalv\xc5\xb3 kait\xc4\x85 nuo melsvos iki auksin\xc4\x97s._NEWLINE_Pagal Hablo kosminio teleskopo duomenis planetos pietinis polius neturi \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampio, ta\xc4\x8diau \xc4\x8dia yra s\xc5\xabkurys. Taip pat toks darinys randamas ir pa\xc4\x8diam \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampyje._NEWLINE_Cassini gal\xc4\x97jo steb\xc4\x97ti \xc5\xa1e\xc5\xa1iakamp\xc4\xaf tik infraraudonaisiais spinduliais iki tol, kol 2009 m. planeta pasisuko \xc4\xaf Saul\xc4\x97s spindulius. Tuo metu Cassini sugeb\xc4\x97jo nufilmuoti \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampio or\xc5\xb3 kait\xc4\x85 jud\xc4\x97damas planetos grei\xc4\x8diu ir taip steb\xc4\x97damas tik pa\xc4\x8dio \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampio jud\xc4\x97jim\xc4\x85. Po \xc5\xa1io atradimo ir po to, kai darinys v\xc4\x97l atsisuko \xc4\xaf Saul\xc4\x99, astronomai m\xc4\x97g\xc4\x97jai gal\xc4\x97jo steb\xc4\x97ti \xc5\xa1e\xc5\xa1iakamp\xc4\xaf i\xc5\xa1 \xc5\xbdem\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nSpalva\n_START_PARAGRAPH_\nTarp 2012 ir 2016 m. \xc5\xa1e\xc5\xa1iakampis pakeit\xc4\x97 savo spalv\xc4\x85 i\xc5\xa1 melsvos \xc4\xaf auksin\xc4\x99 spalv\xc4\x85. Sp\xc4\x97jama, kad tai gali b\xc5\xabti d\xc4\x97l skirtingo Saul\xc4\x97s spinduli\xc5\xb3 stiprumo skirtingais met\xc5\xb3 laikais.'