b'\n_START_ARTICLE_\nEgzistencializmas\n_START_PARAGRAPH_\nEgzistencializmas (i\xc5\xa1 lot. existentia\xc2\xa0\xe2\x80\x93 egzistavimas, buvimas)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XX a. filosofijos kryptis, kuri individ\xc4\x85, individuali\xc4\x85 patirt\xc4\xaf ir jos unikalum\xc4\x85 laik\xc4\x97 \xc5\xbemogaus egzistencijos supratimo pagrindu. Literat\xc5\xabroje egzistencializmas gali b\xc5\xabti suprantamas kaip \xc5\xbemogaus b\xc5\xabties, jos prasm\xc4\x97s ir galimybi\xc5\xb3 apm\xc4\x85stymas.\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1takos\n_START_PARAGRAPH_\nEgzistencializmas kilo kaip reakcija \xc4\xaf \xc5\xa1viet\xc4\x97ji\xc5\xa1kosios epochos ir klasikin\xc4\x97s vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 filosofijos racionalizm\xc4\x85, taip pat I. Kanto pozityvistin\xc4\x99 filosofij\xc4\x85, paplitusi\xc4\x85 XIX a. pabaigoje ir XX a. prad\xc5\xbeioje. Klasikin\xc4\x97 racionalistin\xc4\x97 filosofija, prad\xc4\x97ta R. Dekarto ir u\xc5\xbebaigta G.H\xc4\x97gelio, atspind\xc4\x97jo gil\xc5\xb3 tik\xc4\x97jim\xc4\x85 absoliu\xc4\x8diu, objektyviai pasaul\xc4\xaf pa\xc5\xbe\xc4\xafstan\xc4\x8diu protu, jo autonomi\xc5\xa1kumu. Tas Protas buvo orientuotas ne tik \xc4\xaf mokslu paremt\xc4\x85 pa\xc5\xbeinim\xc4\x85, bet ir praktin\xc4\xaf pasaulio pertvarkym\xc4\x85. Prie\xc5\xa1 tok\xc4\xaf sudaiktinim\xc4\x85 ir sukilo egzistencinis m\xc4\x85stymas._NEWLINE_Egzistencializmo u\xc5\xbeuomazgas randame jau 1670\xc2\xa0m. i\xc5\xa1leistose B. Paskalio \xe2\x80\x9eMintyse\xe2\x80\x9c, kuriose sakoma, kad be Dievo gyvenimas b\xc5\xabt\xc5\xb3 beprasmis ir apgail\xc4\x97tinas. \xc5\xbdmon\xc4\x97s vien tik kelt\xc5\xb3 problemas ir jas spr\xc4\x99st\xc5\xb3, kad tik i\xc5\xa1vengt\xc5\xb3 nuobodulio. M\xc5\xabs\xc5\xb3 s\xc4\x97km\xc4\x97s irgi neabejotinai bevert\xc4\x97s, nes nei\xc5\xa1vengiamai mir\xc5\xa1tame. O tai yra pakankama s\xc4\x85lyga, kad netaptume bedieviais. Visa tai rado atgars\xc4\xaf \xc5\xbd. Sartro ir A. Kamiu teorijose. O egzistencializmo pirmtakais laikytini Sorenas Kirkegoras ir Frydrichas Ny\xc4\x8d\xc4\x97. Jiedu irgi nagrin\xc4\x97jo gyvenimo beprasmyb\xc4\x97s ir nuobodulio i\xc5\xa1vengimo klausimus. S. Kirkegoro \xe2\x80\x9eDabarties kritika\xe2\x80\x9c (1846\xc2\xa0m.) pagrindas ironija, tarnaujanti ontologine opozicija pasauliui. Tai nei\xc5\xa1vengiama b\xc5\xabtinyb\xc4\x97 ir \xc5\xbemogus negali laisvai rinktis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ironizuoti ar ne (kaip negali rinktis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 b\xc5\xabti ar neb\xc5\xabti).\n_START_SECTION_\nKiltis, klest\xc4\x97jimas ir nuosmukis\n_START_PARAGRAPH_\nEgzistencializmas atsirado kaip pesimistin\xc4\x97 pasaul\xc4\x97\xc5\xbei\xc5\xabra, kelianti sau klausim\xc4\x85: kaip gyventi \xc5\xbemogui, praradusiam liberalias progresyvistines iliuzijas, istorini\xc5\xb3 katastrof\xc5\xb3 akivaizdoje? Jo id\xc4\x97jin\xc4\x97s i\xc5\xa1takos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gyvenimo filosofija (Frydrichas Ny\xc4\x8d\xc4\x97, Vilhelmas Dilt\xc4\x97jus, Anri Bergsonas), E. Huserlio fenomenologija, S. Kirkegoro religinis mistinis mokymas._NEWLINE_Istorijos ironija, kad E. Huserlio idealas, philosophia perennis, kuri tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti kuriama ant grynojo racionalumo pagrind\xc5\xb3, tapo perimta ir i\xc5\xa1vystyta antiracionalisti\xc5\xa1kai nusiteikusi\xc5\xb3 m\xc4\x85stytoj\xc5\xb3. XX a. 3-4 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais egzistencializmas susiformavo klasikiniu pavidalu: 1927\xc2\xa0m. i\xc5\xa1\xc4\x97jo M. Haidegerio \xe2\x80\x9eB\xc5\xabtis ir laikas\xe2\x80\x9c, 1932\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 K. Jasperso \xe2\x80\x9eFilosofija\xe2\x80\x9c. Karo metais subr\xc4\x99sta pranc\xc5\xabzi\xc5\xa1koji jo \xc5\xa1aka (G. Marselis, \xc5\xbd. P. Sartras, A. Kamiu, M. Merlo-Ponti)._NEWLINE_Pokaryje egzistencializmas pasiekia savo apog\xc4\x97j\xc5\xb3, nes Europa jaut\xc4\x97 stipr\xc5\xb3 dvasinio apsivalymo poreik\xc4\xaf, ie\xc5\xa1kojo nauj\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3. To meto \xe2\x80\x9eribinei situacijai\xe2\x80\x9c i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti labiausiai tiko b\xc5\xabtent egzistencializmas, prad\xc4\x97j\xc4\x99s skverbtis ir \xc4\xaf JAV, Lotyn\xc5\xb3 Amerik\xc4\x85, Japonij\xc4\x85, Australij\xc4\x85. Jo populiarumas prad\xc4\x97jo sl\xc5\xabgti tik 7 de\xc5\xa1imtmetyje, \xc5\xbeymin\xc4\x8diame ne tik egzistencializmo, bet ir visos filosofijos kriz\xc4\x99. V\xc4\x97liau jis visai \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1\xc4\x97jo i\xc5\xa1 mados\xe2\x80\x9c, ta\xc4\x8diau jo i\xc5\xa1keltos id\xc4\x97jos tebeve\xc5\xa1a literat\xc5\xabroje, kine ir menuose.\n_START_SECTION_\nPagrindiniai principai\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindinis egzistencialist\xc5\xb3 tikslas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 paai\xc5\xa1kinti \xc5\xbemogaus buvim\xc4\x85 ir viet\xc4\x85 pasaulyje. Egzistencialistai teigia, kad chaoti\xc5\xa1kas daikt\xc5\xb3 pasaulis yra prie\xc5\xa1i\xc5\xa1kas \xc5\xbemogaus s\xc4\x85monei. Aplinka \xc5\xbemogui neturi jokios prasm\xc4\x97s. Individo likimas ir charakteris priklauso tik nuo paties \xc5\xbemogaus, \xc5\xbemogus pats apsisprend\xc5\xbeia ir visi\xc5\xa1kai atsako u\xc5\xbe savo poelgius, ta\xc4\x8diau jis turi atsakomyb\xc4\x97s ir pareigos jausm\xc4\x85. \xc5\xbdmoni\xc5\xb3 santykiuose n\xc4\x97ra tarpusavio supratimo. Kiekvienas i\xc5\xa1 m\xc5\xabs\xc5\xb3 pasmerktas vienatvei, neegzistuoja jokios moralin\xc4\x97s vertyb\xc4\x97s, \xc5\xbemogui negalima primesti joki\xc5\xb3 gyvenimo norm\xc5\xb3, nurodin\xc4\x97ti, kaip jam reikia elgtis._NEWLINE_Egzistencializmo filosofija perteikia tik\xc4\x97jim\xc4\x85 laisve ir priima individuali\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 pasekmes, nors pabr\xc4\x97\xc5\xbeia atsakomyb\xc4\x99 d\xc4\x97l pasirinkimo. Ji atsisako \xc5\xbemog\xc5\xb3 traktuoti kaip kok\xc4\xaf nors daikt\xc4\x85. Svarbiausia i\xc5\xa1 egzistencializmo problem\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai \xc5\xbemogaus egzistavimo laiki\xc5\xa1kumas ir laikinumas. I\xc5\xa1keliama egzistencijos beprasmyb\xc4\x97s problema. Visos egzistencijos esm\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 laikinumas._NEWLINE_Egzistencialist\xc5\xb3 nuomone, pagrindinis racionalaus m\xc4\x85stymo bruo\xc5\xbeas yra tai, kad jis remiasi subjekto ir objekto prie\xc5\xa1ingumo principu. D\xc4\x97l to visa tikrov\xc4\x97, taip pat ir \xc5\xbemogus, racionalistui i\xc5\xa1kyla tik kaip mokslinio tyrimo ir praktinio manipuliavimo objektas, o tod\xc4\x97l toks po\xc5\xbei\xc5\xabris turi \xe2\x80\x9enuasmenint\xc4\x85\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9ebeveid\xc4\xaf\xe2\x80\x9c pob\xc5\xabd\xc4\xaf. Egzistencializmas, prie\xc5\xa1ingai, tur\xc4\xafs b\xc5\xabti beasmen\xc4\x97s, \xe2\x80\x9eobjektyvios\xe2\x80\x9c mokslin\xc4\x97s filosofijos prie\xc5\xa1yb\xc4\x97. Taigi egzistencializmas suprie\xc5\xa1ina filosofij\xc4\x85 ir moksl\xc4\x85._NEWLINE_Filosofijos objektu, sako, pvz., Haidegeris, turi tapti \xe2\x80\x9eb\xc5\xabtis\xe2\x80\x9c (vok. das Sein), tuo tarpu mokslo objektu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eesinys\xe2\x80\x9c (vok. das Seiende). \xe2\x80\x9eEsiniu\xe2\x80\x9c laikoma viskas, kas priskiriama empiriniam pasauliui, nuo kurio reiki\xc4\x85 skirti pa\xc4\x8di\xc4\x85 b\xc5\xabt\xc4\xaf. Pastaroji suvokiama ne tarpi\xc5\xa1kai (intelektiniu m\xc4\x85stymu), o tik betarpi\xc5\xa1kai, atsiskleisdama \xc5\xbemogui kaip jo paties b\xc5\xabtis, jo asmeninis egzistavimas, t. y. kaip egzistencija. Egzistencijoje kaip tik ir es\xc4\x85s nesuskaldytas subjekto ir objekto vientisumas, neprieinamas nei intelektiniam moksliniam, nei spekuliatyviniam m\xc4\x85stymui. Kasdieniniame gyvenime \xc5\xbemogus ne visada suvoki\xc4\x85s save kaip egzistencij\xc4\x85; tam reiki\xc4\x85, kad jis atsidurt\xc5\xb3 ribin\xc4\x97je situacijoje, pvz., mirties akivaizdoje._NEWLINE_Atrasdamas save kaip egzistencij\xc4\x85, \xc5\xbemogus pirm\xc4\x85kart \xc4\xafgyja ir savo laisv\xc4\x99. Laisv\xc4\x97, pagal egzistencializm\xc4\x85, yra tai, kad \xc5\xbemogus neb\xc5\xabt\xc5\xb3 kaip daiktas, besiformuojantis d\xc4\x97l gamtinio arba socialinio b\xc5\xabtinumo, o \xe2\x80\x9epasirinkt\xc5\xb3\xe2\x80\x9c save pat\xc4\xaf, formuot\xc5\xb3 save kiekvienu savo veiksmu ir poelgiu. Tuo b\xc5\xabdu laisvas \xc5\xbemogus atsako u\xc5\xbe visk\xc4\x85, k\xc4\x85 jis padar\xc4\x97, ir neteisina sav\xc4\x99s \xe2\x80\x9eaplinkyb\xc4\x97mis\xe2\x80\x9c. Kalt\xc4\x97s u\xc5\xbe visk\xc4\x85, kas vyksta aplink j\xc4\xaf, jausmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai laisvo \xc5\xbemogaus jausmas (N. Berdiajevas)._NEWLINE_Egzistencialistin\xc4\x97je laisv\xc4\x97s koncepcijoje i\xc5\xa1reik\xc5\xa1tas protestas prie\xc5\xa1 konformizm\xc4\x85 ir prisitaik\xc4\x97li\xc5\xa1kum\xc4\x85, b\xc5\xabding\xc4\x85 bur\xc5\xbeuaziniam mies\xc4\x8dioniui, kuris jau\xc4\x8diasi es\xc4\x85s did\xc5\xbeiul\xc4\x97s biurokratin\xc4\x97s ma\xc5\xa1inos sraigtelis, negal\xc4\xafs n\xc4\x97 kiek pakeisti \xc4\xafvyki\xc5\xb3 eigos. Tod\xc4\x97l egzistencializmas nuolat pabr\xc4\x97\xc5\xbeia \xc5\xbemogaus atsakomyb\xc4\x99 u\xc5\xbe visa, kas dedasi istorijoje. Ta\xc4\x8diau egzistencialistin\xc4\x97 laisv\xc4\x97s s\xc4\x85voka lieka subjektyvistin\xc4\x97; ji traktuojama vien etine, o ne socialine prasme. Atmesdamas racional\xc5\xb3 pa\xc5\xbeinim\xc4\x85 kaip neatitinkant\xc4\xaf to objekto, kur\xc4\xaf nagrin\xc4\x97ja filosofija, egzistencializmas i\xc5\xa1kelia betarpi\xc5\xa1ko, intuityvaus realyb\xc4\x97s suvokimo metod\xc4\x85, remdamasis daugiausia E. Huserliu (M. Haidegeris, G. Marselis, \xc5\xbd. P. Sartras), V. Dilt\xc4\x97jumi (M. Haidegeris, K. Jaspersas), i\xc5\xa1 dalies A. Bergsono intuityvizmu._NEWLINE_Daugelis egzistencialist\xc5\xb3 (M. Haidegeris v\xc4\x97lyvuoju savo veiklos laikotarpiu, G. Marselis, A. Kamiu ir kiti) mano, kad filosofija savo pa\xc5\xbeinimo metodu yra kur kas artimesn\xc4\x97 menui, negu mokslui. Neatsitiktinai egzistencializmas daro toki\xc4\x85 didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 Vakar\xc5\xb3 menui ir literat\xc5\xabrai, o per juos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ir bur\xc5\xbeuazin\xc4\x97s inteligentijos didel\xc4\x97s dalies protiniam nusiteikimui.\n_START_SECTION_\nMoralinis egzistencializmo reliatyvumas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdmogaus santykis su tikrove yra iracionalus. J\xc4\xaf galima tik i\xc5\xa1gyventi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ir kiekvienas j\xc4\xaf i\xc5\xa1gyvena savaip. Pasaulis jam abejingas, svetimas, beprasmis, bauginantis. \xc5\xbdmogus pasaulyje laikinas. Ir to nepakeis jokios socialin\xc4\x97s tvarkos ar normos. Tai \xc5\xbemogui sukelia nerim\xc4\x85, siek\xc4\xaf gintis ir prie\xc5\xa1intis. \xc5\xbdmogus jau\xc4\x8diasi kaltas, ta\xc4\x8diau, pagal M. Haideger\xc4\xaf, tai ne moralin\xc4\x97 kalt\xc4\x97, o daug didesn\xc4\x97 egzistencijos kalt\xc4\x97._NEWLINE_Egzistencialistai neaptaria moral\xc4\x97s normatyvini\xc5\xb3 princip\xc5\xb3. Mat \xc5\xbemogus neturi jokios i\xc5\xa1 anksto jam duotos priederm\xc4\x97s ir t\xc4\x97ra toks, kokiu pats save sukuria. Tod\xc4\x97l beprasm\xc4\x97s ir jokios i\xc5\xa1 anksto nustatytos normos. Svarbu ne kas, o kaip pasirenkama. \xc5\xbdmogus visi\xc5\xa1kai laisvas, ta\xc4\x8diau privalo atsakyti u\xc5\xbe savo veiksmus. Jis atsakingas tiek prie\xc5\xa1 save, tiek prie\xc5\xa1 visus. Taip K. Jaspersas ir \xc5\xbd. P. Sartras atsakomyb\xc4\x99 priskiria ne tik individui, bet ir tautai bei \xc5\xbemonijai._NEWLINE_Svarbiausios doryb\xc4\x97s yra nuo\xc5\xa1irdumas ir asmeninis tikrumas. Svarbiausia i\xc5\xa1likti savimi gyvenimi\xc5\xa1koje situacijoje, absurdo akivaizdoje, nepasiduoti nuasmeninimui, susvetim\xc4\x97jusiai aplinkai. Moralinis blogis yra atsakomyb\xc4\x97s jausmo stoka, abejingumas kit\xc5\xb3 i\xc5\xa1gyvenimams, nes\xc4\x85\xc5\xbeiningumas.\n_START_SECTION_\nEgzistencin\xc4\x97 humanizmo samprata\n_START_PARAGRAPH_\nDar \xe2\x80\x9e\xc5\xa0leik\xc5\xa1tulyje\xe2\x80\x9c \xc5\xbd. Sartras atmet\xc4\x97 tradicin\xc4\xaf humanizm\xc4\x85, nes jis neigia asmens pasirinkimo laisv\xc4\x99. Pagal humanizmo nuostat\xc4\x85 reikia r\xc5\xabpintis kitais ir tada kit\xc5\xb3 pasiekimai tampa manaisiais. Egzistencializmas pateikia kitoki\xc4\x85 humanizmo samprat\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 sugeb\xc4\x97jim\xc4\x85 i\xc5\xa1kilti vir\xc5\xa1 asmenini\xc5\xb3 aplinkybi\xc5\xb3 ir veikti visos \xc5\xbemonijos labui. Mat vienintel\xc4\x97 visata t\xc4\x97ra \xc5\xbemoni\xc5\xb3 visata ir vieninteliai \xc4\xafstatymai joje yra \xc5\xbemoni\xc5\xb3 sukurti. N\xc4\x97ra jokio Dievo, kuris i\xc5\xa1 anapus mums rodyt\xc5\xb3 tiksl\xc4\x85 ir vadovaut\xc5\xb3. Ir net jei jis b\xc5\xabt\xc5\xb3, niekas nesikeist\xc5\xb3 ir \xc5\xbemon\xc4\x97s lygiai taip pat tur\xc4\x97t\xc5\xb3 vadovautis vien tik savo vidiniu moraliniu kompasu.\n_START_SECTION_\nEgzistencializmas Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nTarpukariu Lietuvoje dominavo neotomizmas, ta\xc4\x8diau v\xc4\x97lesn\xc4\x97s kartos jauniesiems filosofams egzistencializmo gaivali\xc5\xa1kumas buvo patrauklus. Teori\xc5\xa1kai pla\xc4\x8diausiai j\xc4\xaf nagrin\xc4\x97jo A. Maceina ir J. Girnius. Pokario laikotarpiu j\xc4\xaf pla\xc4\x8diausiai ap\xc5\xbevelg\xc4\x97 J. Rep\xc5\xa1ys (marksistiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu). Atskirus klausimus yra nagrin\xc4\x97j\xc4\x99 I.Gaidamavi\xc4\x8dien\xc4\x97, A. Gaidys, B. Genzelis, A. Lozuraitis, I. Zaksas. V\xc4\x97liau j\xc4\xaf nagrin\xc4\x97jo A. \xc5\xa0liogeris.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nMarksizmas laik\xc4\x97, kad egzistencializmas prie\xc5\xa1tarauja \xc5\xbemoni\xc5\xb3 solidarumo id\xc4\x97jai bei materialistinio determinizmo teorijai. Egzistencializmo akcentuojamas subjektyvizmas atrod\xc4\x97 es\xc4\x85s nepriimtinas teigiant objektyvius ekonomikos d\xc4\x97snius ir trukd\xc4\x85s siekti pagrindinio tikslo\xc2\xa0\xe2\x80\x93 suvienyti darbo liaud\xc4\xaf ir nuversti kapitalizm\xc4\x85. Mat egzistencializmas pasisako u\xc5\xbe asmenin\xc4\xaf pasirinkim\xc4\x85, kas individ\xc4\x85 labiau ver\xc4\x8dia m\xc4\x85styti, o ne veikti._NEWLINE_Krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 kritikai laik\xc4\x97, kad egzistencialistai parodo \xc5\xbemog\xc5\xb3, kuris, anot j\xc5\xb3, yra Dievo atvaizdas, tik i\xc5\xa1 blogosios pus\xc4\x97s. Tod\xc4\x97l jie n\xc4\x97ra paj\xc4\x97g\xc5\xabs parodyti \xc5\xbemogui moral\xc5\xb3 gyvenimo b\xc5\xabd\xc4\x85. Jie neturi pagrindo etikai, nes neigia, kad \xc5\xbemones vienija Dievo \xc4\xafstatymai. Mat jei vertyb\xc4\x97s priklauso tik nuo subjektyvaus pasirinkimo, visi \xc5\xbemoni\xc5\xb3 veiksmai yra atsitiktiniai ir nelieka jokio objektyvaus mato kit\xc5\xb3 asmen\xc5\xb3 veiklai vertinti.'