b'\n_START_ARTICLE_\nItalijos karalyst\xc4\x97 (viduram\xc5\xbeiai)\n_START_SECTION_\nKaroling\xc5\xb3 valda\n_START_PARAGRAPH_\nIki 774 m. b\xc5\xabsimosios Italijos karalyst\xc4\x97s teritorijas vald\xc4\x97 Langobard\xc5\xb3 karalyst\xc4\x97, kurios valdovai kartais tituluodavosi Italijos karaliais. 774 m. po Pavijos apgulties, Langobard\xc5\xb3 teritorijas u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Karolis Didysis, kuris prie savo titul\xc5\xb3 prisid\xc4\x97jo Italijos karaliaus titul\xc4\x85. Karalyst\xc4\x97s teritorijos i\xc5\xa1laikytos, o 781 m. j\xc4\x85 kaip atskir\xc4\x85 vald\xc4\x85 Karolis atidav\xc4\x97 savo s\xc5\xabnui Pepinui Langobardui, kuris prad\xc4\x97jo atskir\xc4\x85 Italijos Karoling\xc5\xb3 at\xc5\xa1ak\xc4\x85. Po jo mirties 810 m. sost\xc4\x85 paveld\xc4\x97jo jo nesantuokinis s\xc5\xabnus Bernardas. _NEWLINE_Po to, kai i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kintas Bernardo s\xc4\x85mokslas prie\xc5\xa1 imperatori\xc5\xb3 Liudvik\xc4\x85 Pamalduj\xc4\xaf, 818 m. jis buvo apakintas ir mir\xc4\x97 skausmuose. Ketverius metus karalyst\xc4\x97 liko be karaliaus, kol 822 m. Liudvikas \xc4\xaf sost\xc4\x85 paskyr\xc4\x97 s\xc5\xabn\xc5\xb3 Lotaras I. Po 843 m. Verdeno sutarties \xc5\xa1is prie Italijos prijung\xc4\x97 dideles valdas \xc5\xa1iaur\xc4\x97je, suformuodamas Vidurio Frank\xc5\xb3 karalyst\xc4\x99). Bet mirdamas v\xc4\x97l jas padalino, 855 m. Italij\xc4\x85 kaip atskir\xc4\x85 vald\xc4\x85 palikdamas savo s\xc5\xabnui Liudvikui II. Tiek Lotaras, tiek Liudvikas buvo paskelbti imperatoriais, kas padar\xc4\x97 Italijos sost\xc4\x85 presti\xc5\xbeiniu._NEWLINE_875 m. Liudvikui mirus ir nepalikus s\xc5\xabnaus, d\xc4\x97l Italijos sosto susikov\xc4\x97 Vakar\xc5\xb3 Frank\xc5\xb3 karalyst\xc4\x97 ir Ryt\xc5\xb3 Frank\xc5\xb3 karalyst\xc4\x97. Pergal\xc4\x99 \xc5\xa1vent\xc4\x97 Vakar\xc5\xb3 frank\xc5\xb3 karalius Karolis Plikasis, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1iam mirus 877 m., Italijos sost\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Ryt\xc5\xb3 Frank\xc5\xb3 karalius Karlomanas. \xc5\xa0is 779 m. paliko Italijos sost\xc4\x85 savo broliui Karoliui Storajam. _NEWLINE_Po Karolio III mirties 887\xc2\xa0m. atsirado daug pretendent\xc5\xb3 \xc4\xaf Italijos sost\xc4\x85. Iki X a. vidurio \xc4\x8dia karali\xc5\xb3 kaita buvo ypa\xc4\x8d chaoti\xc5\xa1ka, o vienu vienu metu karaliais skelbdavosi net trys asmenys. \xc5\xa0i kaita \xc5\xbeym\xc4\x97jo stipr\xc4\x97jant\xc4\xaf feodalizm\xc4\x85 ir stipriausi\xc5\xb3 gimini\xc5\xb3 siekim\xc4\x85 \xc4\xafsitvirtinti vald\xc5\xbeioje. Tarp t\xc5\xb3 gimini\xc5\xb3 buvo Friulio bei Spoleto didikai, Ivr\xc4\x97jos Anskaridai,  Burgundijos Velfai, Provanso Bosonidai, Ryt\xc5\xb3 Frank\xc5\xb3 karaliai. Dauguma j\xc5\xb3 trumpam sugeb\xc4\x97davo paimti Imperatoriaus titul\xc4\x85.'