b"\n_START_ARTICLE_\nIspanijos auksinis eskudas\n_START_PARAGRAPH_\nIspanijos auksinis eskudas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Ispanijos auksin\xc4\x97 moneta, kaldinta 1535\xe2\x80\x931833 metais.\n_START_SECTION_\nMonetos istorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdodis isp. escudo rei\xc5\xa1kia heraldinis skydas (i\xc5\xa1 lot. scutum 'skydas'). Heraldiniai skydai tradici\xc5\xa1kai puo\xc5\xa1\xc4\x97 monetas, vadintas eskudais. Pirmieji eskudai buvo nukaldinti 1535\xc2\xa0m. Barselonoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 917-os prabos aukso mark\xc4\x97s (230 g) b\xc5\xabdavo nukaldinami 68 eskudai, sv\xc4\x97r\xc4\x99 3,38 g ir lyg\xc5\xabs 350 maraved\xc5\xbei\xc5\xb3. Monetos averse buvo herbinis skydas, o reverse\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kry\xc5\xbeius. Pirmaisiais nukaldintais eskudais buvo padengtos Tuniso karo i\xc5\xa1laidos. Valdant karaliui Pilypui II Habsburgui eskudai tapo pagrindin\xc4\x97mis Ispanijos auksin\xc4\x97mis monetomis. Auksini\xc5\xb3 ir sidabrini\xc5\xb3 monet\xc5\xb3 kursas keit\xc4\x97si kartu su metal\xc5\xb3 kaina. 1566\xc2\xa0m. 1 eskudas buvo lygus 400 maraved\xc5\xbei\xc5\xb3. V\xc4\x97liau Ispanijoje buvo nustatyta sistema, kur vienas auksinis eskudas buvo lygus 16 sidabrini\xc5\xb3 real\xc5\xb3, o 1 realas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 34 maraved\xc5\xbeiams._NEWLINE_Eskud\xc5\xb3 kaldinimo prad\xc5\xbei\xc4\x85 paskatino did\xc5\xbeiulis aukso \xc4\xafve\xc5\xbeimas i\xc5\xa1 Ispanijos Amerikos. D\xc4\x97l to nupigo naudoti pinigai ir augo kainos (infliacija). Nuolatiniai karai ir nevykusi ekonomin\xc4\x97 politika atved\xc4\x97 Ispanijos kar\xc5\xabn\xc4\x85 \xc4\xaf sunki\xc4\x85 ekonomin\xc4\x99 kriz\xc4\x99 bei rimt\xc4\x85 ekonomikos sutrikim\xc4\x85. Antroje XVI a. pus\xc4\x97je Ispanija keturis kartus (1557, 1560, 1575 ir 1596\xc2\xa0m.) skelb\xc4\x97 finansini\xc5\xb3 \xc4\xafsipareigojim\xc5\xb3 nevykdym\xc4\x85. XVII a. Ispanijos ekonomika ma\xc5\xbeai pakito, \xc4\xafsipareigojim\xc5\xb3 nevykdymai buvo paskelbti 1607, 1627, 1647 ir 1680\xc2\xa0m._NEWLINE_1772\xc2\xa0m. eskud\xc5\xb3 aukso proba buvo suma\xc5\xbeinta nuo 917 iki 900, o 1786\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 iki 875\xc2\xa0m. Did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf eskud\xc5\xb3 Ispanijoje kaldino Madride ir Sevilijoje, taip pat Ispanijos Amerikos monet\xc5\xb3 kalyklose._NEWLINE_\xc4\xaevairiu metu kaldino \xc2\xbd eskudo (eskudiljas), 1, 2, 4 ir 8 eskud\xc5\xb3 monetas. Tiek Ispanijoje, tiek u\xc5\xbe jos rib\xc5\xb3 labiausiai i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo dviej\xc5\xb3 eskud\xc5\xb3 monetos dublonai. Dublon\xc5\xb3 monetos, Pranc\xc5\xabzijoje vadintos pistoliais sveria 6,77 g. V\xc4\x97liau visas monetas, kurio nominalas buvo didesnis nei 1 eskudas, \xc4\x97m\xc4\x97 vadinti dublonais. Pvz., 4 eskud\xc5\xb3 moneta (13,5 g) vadinta dublon de kvatro (isp. dobl\xc3\xb3n de a cuatro), o 8 eskud\xc5\xb3 moneta (27 g)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dublon de o\xc4\x8do (isp. dobl\xc3\xb3n de a ocho).\n_START_SECTION_\nKaldinimo pabaiga\n_START_PARAGRAPH_\nXIX a. prad\xc5\xbeioje \xc5\xbdozefas Bonapartas Ispanijoje \xc4\xafved\xc4\x97 nauj\xc4\x85 real\xc4\x85, kuriame labai suma\xc5\xbeino sidabro kiek\xc4\xaf. 1 senasis realas buvo lygus 2,5 naujojo realo._NEWLINE_Auksines monetas ir toliau kaldino 2, 4 ir 8 eskud\xc5\xb3 mas\xc4\x97s, bet nominalas buvo u\xc5\xbera\xc5\xa1ytas realais - 80, 60 ir 320 real\xc5\xb3. Tuo metu vienas eskudas buvo lygus nebe 16, o 40 nauj\xc5\xb3j\xc5\xb3 real\xc5\xb3._NEWLINE_Visos auk\xc5\xa1\xc4\x8diau min\xc4\x97tos monetos buvo legali mok\xc4\x97jimo priemon\xc4\x97 iki XIX a. vidurio, kai Ispanijoje \xc4\xafved\xc4\x97 de\xc5\xa1imtain\xc4\x99 pinig\xc5\xb3 sistem\xc4\x85, pagr\xc4\xafst\xc4\x85 de\xc5\xa1imtainiu realu, kuris lygus 100 sentim\xc5\xb3 (isp. c\xc3\xa9ntimo de real '\xc5\xa1imtoji dalis realo')._NEWLINE_1864 m. pagrindiniu Ispanijos piniginiu vienetu tapo sidabrinis eskudas"