b'\n_START_ARTICLE_\nLitSat-1\n_START_PARAGRAPH_\nLitSat-1 (Misija Lituanica 80) \xe2\x80\x93 vienas i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 Lietuvos palydov\xc5\xb3. Projekto komanda: Lietuvos kosmoso asociacija, Kauno technologijos universitetas, Kosmoso moksl\xc5\xb3 ir technologij\xc5\xb3 institutas ir Vilniaus Gedimino technikos universitetas. Paleistas \xc4\xaf kosmos\xc4\x85 2014 m. sausio 9 d. Tuo pat metu paleistas ir kitas lietuvi\xc5\xa1kas palydovas \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eLituanicaSAT-1\xe2\x80\x9c. Palydovas paleistas savaranki\xc5\xa1kai skrieti kosmin\xc4\x97je erdv\xc4\x97je 2014 m. vasario 28 d. 7.30 val._NEWLINE_Misija dedikuota legendinio S. Dariaus ir S. Gir\xc4\x97no skryd\xc5\xbeio per Atlant\xc4\x85 80-me\xc4\x8diui. Misija \xe2\x80\x9eLituanica 80\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 pirmasis Kauno technologijos universiteto ir Lietuvos kosmoso asociacijos vykdomos ilgalaik\xc4\x97s kosmoso programos etapas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmasis etapas (tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 u\xc5\xbemezgimas): pirmasis etapas prasid\xc4\x97jo 2007 metais, kai Lietuvoje buvo \xc4\xafkurta Nacionalin\xc4\x97 kosmini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 platforma, v\xc4\x97liau Lietuvos kosmoso asociacija. \xc5\xa0is juridinis junginys Lietuvoje atliko pagrindin\xc4\x99 kosmoso technologij\xc5\xb3 populiarinimo ir pl\xc4\x97tros veikl\xc4\x85 bei u\xc5\xbemezg\xc4\x97 pirmuosius kontaktus su Baltijos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 kosmoso technologij\xc5\xb3 mokslininkais, o v\xc4\x97liau ir su NASA Ameso mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centru. D\xc4\x97l \xc5\xa1i\xc5\xb3 ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 atsirado naujas po\xc5\xbei\xc5\xabris ir naujos galimyb\xc4\x97s bendradarbiauti su \xc4\xafvairiais kosmini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centrais visame pasaulyje._NEWLINE_Antrasis etapas (patirties ir kvalifikacijos \xc4\xafgavimas): kvalifikacijos k\xc4\x97limas buvo \xc4\xafgyvendintas keliais etapais. Pirmas etapas ap\xc4\x97m\xc4\x97 mokym\xc4\x85si i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 patirties, kaip skirtingose \xc5\xa1alyse veikia mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 padaliniai, kurie kuria kosmines technologijas, ir kokie fondai teikia param\xc4\x85 \xc5\xa1ios mokslo srities pl\xc4\x97tojimui. Antras etapas susid\xc4\x97jo i\xc5\xa1 gilesni\xc5\xb3 \xc5\xbeini\xc5\xb3 bei \xc5\xa1ios mokslo srities populiarinimo Lietuvoje. \xc5\xa0is etapas buvo prad\xc4\x97tas \xc4\xafgyvendinti 2012 metais, kai du studentai gavo \xc5\xa1ans\xc4\x85 i\xc5\xa1bandyti savo j\xc4\x97gas NASA Ameso mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centre bei \xc5\xbeinia apie tai pasklido Lietuvoje. Tai suveik\xc4\x97, kaip katalizatorius, kuris pad\xc4\x97jo i\xc5\xa1judinti visuomen\xc4\x99 ir prad\xc4\x97ti dr\xc4\x85siai m\xc4\x85styti apie galimus pasiekimus kosmoso technologij\xc5\xb3 srityje._NEWLINE_Tre\xc4\x8diasis etapas: \xe2\x80\x9eLitSat-1\xe2\x80\x9c projektavimas ir realizavimas.\n_START_SECTION_\nMisijos eiga\n_START_PARAGRAPH_\n2013 m. bir\xc5\xbeelio 4 d. Lietuvos kosmoso asociacija i\xc5\xa1platino prane\xc5\xa1im\xc4\x85 apie palydovo \xe2\x80\x9eLitSat-1\xe2\x80\x9c k\xc5\xabrim\xc4\x85 su Kauno technologijos universitetu ir Kosmoso mokslo ir technologij\xc5\xb3 institutu. \xe2\x80\x9eLitSat-1\xe2\x80\x9c palydovo komandos pagrindinis tikslas yra 2015 m. \xc4\xaf kosmos\xc4\x85 paleisti pjezo reakcijos \xc4\xafrang\xc4\x85. Toks eksperimentas dar nebuvo atliktas, o jo s\xc4\x97kminga jo baigtis atvert\xc5\xb3 dideles galimybes pasaulio valstybi\xc5\xb3 palydov\xc5\xb3 programoms. 2013 m. spalio 1 d. Lietuvos Ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 reguliavimo tarnybos atstovai suteik\xc4\x97 leidim\xc4\x85 eksploatuoti palydovo da\xc5\xbenius ir ry\xc5\xa1io sistem\xc4\x85 kosmose._NEWLINE_Palydovas \xc4\xaf kosmos\xc4\x85 pakilo 2014 m. sausio 9 d. Jis paleistas bendradarbiaujant su JAV Nacionaline aeronautikos ir kosmoso administracija NASA, i\xc5\xa1 Floridos valstijoje \xc4\xafsik\xc5\xabrusio Kened\xc5\xbeio kosmini\xc5\xb3 skryd\xc5\xbei\xc5\xb3 centro. \xc4\xae Tarptautin\xc4\x99 kosmin\xc4\x99 stot\xc4\xaf palydov\xc4\x85 nugabeno kompanijos \xe2\x80\x9eOrbital Sciences Corporation\xe2\x80\x9c raketa ne\xc5\xa1\xc4\x97ja \xe2\x80\x9eAntares\xe2\x80\x9c, Tarptautin\xc4\x97s kosmin\xc4\x97s stoties aptarnavimo laivu \xe2\x80\x9eCygnus 2\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Palydovas paleistas savaranki\xc5\xa1kai skrieti kosmin\xc4\x97je erdv\xc4\x97je 2014 m. vasario 28 d. 7.30 val. T\xc4\x85 pa\xc4\x8di\xc4\x85 dien\xc4\x85 13.45 val. KTU valdymo stotyje buvo s\xc4\x97kmingai priimti ir dekoduoti \xe2\x80\x9eLitSat-1\xe2\x80\x9c \xc5\xa1vyturio paketai. Kovo 4 d. 13.30 val. palydovui s\xc4\x97kmingai perduota valdymo komanda, \xc4\xafjungtas GPS imtuvas. Kovo 9 d. s\xc4\x97kmingai \xc4\xafjungtas ir i\xc5\xa1bandytas tiesinis transponderis (retransliatorius). Kovo 11 d. s\xc4\x97kmingai i\xc5\xa1transliuoti trys \xc5\xbeod\xc5\xbeiai (LIETUVA MYLI LAISV\xc4\x98) per palydovo tiesin\xc4\xaf transponder\xc4\xaf._NEWLINE_Iki 2014 m. Kovo 25 d. buvo i\xc5\xa1bandytos visos palydovo sistemos. Sukaupta telemetrin\xc4\x97 informacija (daugiau nei 10 t\xc5\xabkst. telemetrijos duomen\xc5\xb3 paket\xc5\xb3, priimt\xc5\xb3 KTU, ir gausyb\xc4\x97 duomen\xc5\xb3 i\xc5\xa1 viso pasaulio radijo m\xc4\x97g\xc4\x97j\xc5\xb3).\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nPalydove \xe2\x80\x9eLitSat-1\xe2\x80\x9c buvo sumontuoti \xc5\xa1ie moduliai: pagrindin\xc4\x97 palydovo plok\xc5\xa1t\xc4\x97, r\xc4\x97m\xc4\x97j\xc5\xb3 plok\xc5\xa1t\xc4\x97, komunikacin\xc4\x97 si\xc5\xb3stuvo-imtuvo plok\xc5\xa1t\xc4\x97, maitinimo \xc5\xa1altinio plok\xc5\xa1t\xc4\x97, tiesinis transponderis, komutacin\xc4\x97 plok\xc5\xa1t\xc4\x97, saugaus paleidimo sistema.\n_START_SECTION_\nKomandos nariai\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Andrius Vilkauskas, prof. dr. Algimantas Valinevi\xc4\x8dius, Vidmantas Tomkus, prof. dr. Darius Gailius, dr. Pranas Kuzas, dr. Linas Obcarskas, Egidijus Berankis, dr. Darius Kybartas, dr. Domantas Bru\xc4\x8das, dr. Gintautas Bal\xc4\x8di\xc5\xabnas, dr. Marius Malcius, Edgaras Va\xc5\xa1takas, Darius Eidukynas, Raimundas Bastys, Algis Karpavi\xc4\x8dius.'