b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa4the Kollwitz\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKet\xc4\x97 \xc5\xa0mit gim\xc4\x97 1867 m. liepos 8 d. Kenigsberge, Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijoje (dabar Kaliningradas, RTFSR dalis). Jos t\xc4\x97vai Carl Schmidt ir Katharina Schmidt priklaus\xc4\x97 viduriniajai klasei. T\xc4\x97vas pasteb\xc4\x97jo Ket\xc4\x97s pom\xc4\x97g\xc4\xaf pie\xc5\xa1imui, j\xc4\x85 apmok\xc4\x97 Kenigsbergo menininkai Gustav Naujok ir Rudolf Mauer. Po to Ket\xc4\x97 \xc5\xa0mit 1884\xe2\x80\x9385 m. mok\xc4\x97si tapybos Berlyne pas Karl Stauffer-Bern ir 1888\xe2\x80\x9389 m. Miunchene pas Ludwig von Herterich. K. \xc5\xa0mit didel\xc4\xaf \xc4\xafsp\xc5\xabd\xc4\xaf padar\xc4\x97 M. Klingerio grafikos k\xc5\xabriniai ir po 1890 m. ji atsid\xc4\x97jo grafikai. K\xc5\xabr\xc4\x97 ofortus, litografijas, med\xc5\xbeio rai\xc5\xbeini\xc5\xb3 grafik\xc4\x85 ir pie\xc5\xa1inius. 1891 m. Ket\xc4\x97 i\xc5\xa1tek\xc4\x97jo u\xc5\xbe dr. Karl Kollwitz ir apsigyveno Berlyne. Kolvic\xc5\xb3 \xc5\xa1eima gyveno darbinink\xc5\xb3 kvartale ir Ket\xc4\x97 i\xc5\xa1 arti gal\xc4\x97jo matyti nepasiturin\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 varg\xc4\x85 ir skurd\xc4\x85. 1892 m. jai gim\xc4\x97 s\xc5\xabnus Hansas, 1896 m. \xe2\x88\x92 s\xc5\xabnus Piteris._NEWLINE_Pirmaisiais reik\xc5\xa1mingais K. Kolvic k\xc5\xabriniais tapo grafikos serijos: \xe2\x80\x9eAud\xc4\x97j\xc5\xb3 mai\xc5\xa1tas\xe2\x80\x9c (1894\xe2\x80\x9398) ir \xe2\x80\x9eValstie\xc4\x8di\xc5\xb3 karas\xe2\x80\x9c (1902\xe2\x80\x9308). 1898\xe2\x88\x921903 m. K. Kolvic d\xc4\x97st\xc4\x97 Berlyno dailininki\xc5\xb3-moter\xc5\xb3 mokykloje. 1899 m. eksponavo Berlyno secesijos parodoje. 1904 m. apsilank\xc4\x97 Pary\xc5\xbeiuje, susitiko su O. Rodenu ir Th\xc3\xa9ophile Steinlen. 1907 m. lank\xc4\x97si Florencijoje ir Romoje po to, kai M. Klingeris jai suteik\xc4\x97 Villa Romana priz\xc4\x85. Apie 1910 m. K. Kolvic prad\xc4\x97jo kurti skulpt\xc5\xabras. Pirmojo pasaulinio karo metu 1914 m. \xc5\xbeuvo jos jauniausias s\xc5\xabnus. K. Kolvic suk\xc5\xabr\xc4\x97 grafikos serijas su motinos, ginan\xc4\x8dios savo vaikus, ir motinos su mirusiu vaiku temomis. 1917 m. \xc4\xafvyko jos personalin\xc4\x97 paroda Berlyno meno dilerio Paul Cassirer galerijoje. 1919 m. K. Kolvic i\xc5\xa1rinkta \xc4\xaf Pr\xc5\xabsijos dail\xc4\x97s akademijos narius. 1919-20 m. dirbo ties med\xc5\xbeio rai\xc5\xbeiniu nu\xc5\xbeudytam pasik\xc4\x97sinimo metu Vokietijos revoliucingam socialistui K. Lybknechtui atminti._NEWLINE_1922\xe2\x88\x921925 m. K. Kolvic suk\xc5\xabr\xc4\x97 grafikos serijas \xe2\x80\x9eKaras\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9eProletariatas\xe2\x80\x9c. 1927 m. lank\xc4\x97si komunistin\xc4\x97je TSRS, Maskvoje. 1932 m. ji baig\xc4\x97 skulpt\xc5\xabrin\xc4\xaf paminkl\xc4\x85, vaizduojant\xc4\xaf j\xc4\x85 pa\xc4\x8di\xc4\x85 ir t\xc4\x97v\xc4\x85, li\xc5\xabdin\xc4\x8dius \xc5\xbeuvusio s\xc5\xabnaus. \xc5\xa0is monumentas buvo pastatytas vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 karo auk\xc5\xb3 memoriale Vladslo kaime prie Ipro \xe2\x88\x92 vienos \xc5\xbeinomiausi\xc5\xb3 m\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 viet\xc5\xb3 Pirmojo pasaulinio karo metu. Po nacionalsocialist\xc5\xb3 partijos at\xc4\x97jimo \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 Vokietijoje, 1933 m. K. Kolvic buvo priversta pasitraukti i\xc5\xa1 dail\xc4\x97s akademijos. 1934\xe2\x88\x921935 m. ji suk\xc5\xabr\xc4\x97 8 litografij\xc5\xb3 serij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eMirtis\xe2\x80\x9c. 1936 m. nacistai jai u\xc5\xbedraud\xc4\x97 kurti, jos k\xc5\xabriniai buvo pa\xc5\xa1alinti i\xc5\xa1 Vokietijos muziej\xc5\xb3. 1940 m. mir\xc4\x97 jos vyras Karlas. Antrojo pasaulinio karo metu 1943 m. buvo subombarduotas jos b\xc5\xabstas Berlyne. Ket\xc4\x97 Kolvic mir\xc4\x97 1945 m. baland\xc5\xbeio 22 d. Moricburge, netoli Dresdeno, kur gyveno pakviesta Savojos princo Henrio. K. Kolvic palaikai buvo kremuoti ir urna su pelenais palaidota \xc5\xa1eimos kape Berlyno centrin\xc4\x97se kapin\xc4\x97se. _NEWLINE_Garsiausiu K. Kolvic k\xc5\xabriniu minima granito skulpt\xc5\xabrin\xc4\x97 grup\xc4\x97 \xe2\x80\x9eLi\xc5\xabdintys t\xc4\x97vai\xe2\x80\x9c karo auk\xc5\xb3 memoriale Vladslo kaime prie Ipro, kuri\xc4\x85 pagal K. Kolvic projekt\xc4\x85 i\xc5\xa1kal\xc4\x97 August Rhades ir Fritz Diederich. 1985 m. atsidar\xc4\x97 K. Kolvic skirtas muziejus Kelne, 1986 m. \xe2\x88\x92 muziejus Berlyne.'