b'\n_START_ARTICLE_\nRibin\xc4\x97 nauda\n_START_PARAGRAPH_\nRibin\xc4\x97 nauda (angl. Marginal utility) \xe2\x80\x93 papildoma nauda, kuri\xc4\x85 vartotojas gauna padidindamas prek\xc4\x97s ar paslaugos vartojim\xc4\x85 vienu vienetu._NEWLINE_Esant vienam vartojimo lygiui produkt\xc5\xb3 suteikta nauda duoda vienod\xc4\x85 naud\xc4\x85. Jeigu vartojimas padid\xc4\x97s nors vienu vienetu, pasikeis visa produkt\xc5\xb3 duodama nauda. Skirtumas tarp buvusios naudos ir dabartin\xc4\x97s sudaro ribin\xc4\x99 naud\xc4\x85._NEWLINE_\xc5\xa0io termino k\xc5\xabr\xc4\x97jas yra austri\xc5\xa1kos mokyklos atstovas Fridrichas von Vieseras._NEWLINE_Ribin\xc4\x97s naudos terminas atsirado prad\xc4\x97jus analizuoti \xc5\xabkinio vieneto elges\xc4\xaf kei\xc4\x8diant vartojim\xc4\x85. Net iki XIX a. analizuojant ekonominius rei\xc5\xa1kinius nebuvo kreipiama d\xc4\x97mesio \xc4\xaf tai, kad vartotojas gauna skirting\xc4\x85 naud\xc4\x85 i\xc5\xa1 vieno produkto vieneto sunaudojus skirtingus j\xc5\xb3 kiekius. Tokie tyrimai pad\xc4\x97jo suformuluoti vartotojo perteklin\xc4\x97s naudos teorij\xc4\x85. Kiekvieno sekan\xc4\x8dio produkto vert\xc4\x97 yra ma\xc5\xbeesn\xc4\x97, negu prie\xc5\xa1 tai suvartoto. Tuo pa\xc4\x8diu vartotojas suvartodamas sekant\xc4\xaf produkt\xc4\x85 gauna papildomai naudos, bet nauda b\xc5\xabna vis ma\xc5\xbeesn\xc4\x97. Galiausiai sekan\xc4\x8dio produkto naudojimas gali atne\xc5\xa1ti net \xc5\xbealos._NEWLINE_Ribin\xc4\x97s naudos s\xc4\x85vokos atsiradimas leido i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti deimant\xc5\xb3 ir vandens paradoks\xc4\x85, kur\xc4\xaf pasteb\xc4\x97jo dar Aristotelis.'