b'\n_START_ARTICLE_\nAsas (moneta)\n_START_SECTION_\nRaida\n_START_PARAGRAPH_\nAnkstyv\xc4\x85sias Romos sidabrines monetas kal\xc4\x97 pagal graik\xc5\xb3 svorio standartus, tod\xc4\x97l jos buvo populiarios Piet\xc5\xb3 Italijoje ir Adrijos pakrant\xc4\x97se. Dabar Romos monetas \xc4\x97m\xc4\x97 kalti pagal Romos svorio mat\xc5\xb3 standartus._NEWLINE_Asas buvo imta naudoti 280\xc2\xa0m. pr. m. e. Prad\xc5\xbeioje tai buvo didel\xc4\x97s lietos bronzin\xc4\x97s monetos, tapusios pagrindiniu piniginiu vienetu Romos respublikoje. Prad\xc5\xbeioje aso mas\xc4\x97 atitiko rom\xc4\x97ni\xc5\xa1ko svaro (libros) svorio standart\xc4\x85, t. y. (327,45 g), bet v\xc4\x97liau monetos mas\xc4\x97 vis ma\xc5\xbe\xc4\x97jo. Asas prad\xc4\x97tas derinti su palengvintu svaro standartu (4/5 libros). 269\xc2\xa0m. pr. m. e., \xc4\xafvedus sidabrin\xc4\xaf denar\xc4\x85, jo mas\xc4\x97 tapo lygi 1/6 libros (\xc4\xafvestas \xc5\xa1e\xc5\xa1tadalinis asas, 54,59 g). 217\xc2\xa0m. pr. m. e. jo mas\xc4\x97 suma\xc5\xbeinta dar per pus\xc4\x99, ir asas svoriu tapo lygus uncijai._NEWLINE_Lietus asus gamino leido apie 70 met\xc5\xb3. V\xc4\x97liau imta asus ne lieti, o kalti (kadangi juos imta gaminti i\xc5\xa1 ma\xc5\xbeesnio metalo kiekio). Respublikos laikais asas tur\xc4\x97jo Januso biust\xc4\x85 priekin\xc4\x97je pus\xc4\x97je, o galeros laivagal\xc4\xaf\xc2\xa0\xe2\x80\x93 reverse. Ant aso buvo \xc5\xbeymimas rom\xc4\x97ni\xc5\xa1kas skai\xc4\x8dius I._NEWLINE_Po sidabrinio denaro \xc4\xafvedimo III a. viduryje, asas palaipsniui prarado savo reik\xc5\xa1m\xc4\x99, tapdamas denaro smulkesniu vienetu. Prad\xc5\xbeioje denaras buvo lygus 10 as\xc5\xb3, o v\xc4\x97liau, 140\xc2\xa0m. pr. m. e., prilygintas 16 as\xc5\xb3. Sakoma, kad \xc5\xa1is kurso kitimas susij\xc4\x99s su P\xc5\xabn\xc5\xb3 kar\xc5\xb3 finansavimu. Santykis 1:16 nusistov\xc4\x97jo iki pat aso naudojimo pabaigos._NEWLINE_Po Augusto monet\xc5\xb3 reformos 23 m. pr. m. e. asus \xc4\x97m\xc4\x97 kalti i\xc5\xa1 gryno raudono vario (nebe i\xc5\xa1 bronzos), o sestercijas (kurios prad\xc5\xbeioje buvo lygios 2,5 aso, o v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 4 asams)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 auksaspalv\xc4\x97s bronzos, kuri\xc4\x85 numizmatai vadina orichalku. Imperiniu laikotarpiu intensyv\xc4\x97jant infliacijai, asas galiausiai tapo smulkia moneta. Asus kal\xc4\x97 iki III a., ir tuo metu jis jau buvo \xc5\xbeemiausio nominalo nuolat kaldinta moneta.'