b'\n_START_ARTICLE_\nVakar\xc5\xb3 klasikin\xc4\x97 muzika\n_START_SECTION_\nTerminologija\n_START_PARAGRAPH_\nPaprastai terminu klasikin\xc4\x97 muzika apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama profesionalioji Europos muzika, kuri nuo ind\xc5\xb3, japon\xc5\xb3 klasikin\xc4\x97s muzikos skiriasi savo grie\xc5\xbeta muzikine notacija (nurodomas muzikos tonas, tempas, metras, ritmai), paliekama ma\xc5\xbeai laisv\xc4\x97s improvizacijai, gars\xc5\xb3 ornamentacijai._NEWLINE_Platesne prasme, klasikin\xc4\x97 muzika yra viena i\xc5\xa1 trij\xc5\xb3 muzikos kryp\xc4\x8di\xc5\xb3 drauge su populiari\xc4\x85ja muzika ir folklorine muzika. Nuo \xc5\xa1i\xc5\xb3 klasikin\xc4\x97 muzika skiriasi tuo, jog atliekama tik profesional\xc5\xb3, n\xc4\x97ra komercin\xc4\x97 ar orientuota \xc4\xaf paklaus\xc4\x85, remiasi grie\xc5\xbetais muzikiniais kanonais. Tiesa, yra \xc4\xafvairi\xc5\xb3 tarpini\xc5\xb3 muzikos form\xc5\xb3. Pavyzd\xc5\xbeiui, d\xc5\xbeiazas yra itin artimas klasikinei muzikai, ta\xc4\x8diau jai nepriskiriamas d\xc4\x97l didel\xc4\x97s improvizacijos laisv\xc4\x97s. Taip pat klasikin\xc4\x97 muzika neb\xc5\xabtinai atliekama d\xc4\x97l akademini\xc5\xb3 paskat\xc5\xb3: seniau klasikin\xc4\x97 muzika da\xc5\xbenai grota pob\xc5\xabviuose, \xc5\xa1vent\xc4\x97se, yra sukurta daugyb\xc4\x97 \xc4\xafvairias emocijas atspindin\xc4\x8di\xc5\xb3, \xc4\xafvairioms situacijoms tinkan\xc4\x8di\xc5\xb3 klasikini\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3. Dabar klasikin\xc4\x97 muzika da\xc5\xbenai naudojama rengini\xc5\xb3 metu, film\xc5\xb3 garso takeliuose, reklamose ir kt._NEWLINE_Terminas klasikin\xc4\x97 muzika prad\xc4\x97tas naudoti tik XIX a. apibr\xc4\x97\xc5\xbeiant etalonu laikyt\xc4\x85 muzikos aukso am\xc5\xbei\xc5\xb3 nuo Bacho iki Bethoveno.\n_START_SECTION_\nSkirstymas\n_START_PARAGRAPH_\nKlasikin\xc4\x97 muzika gali b\xc5\xabti ba\xc5\xbenytin\xc4\x97 ir pasaulietin\xc4\x97. Ba\xc5\xbenytin\xc4\x97 kilo i\xc5\xa1 ba\xc5\xbenytini\xc5\xb3 giesmi\xc5\xb3, psalmi\xc5\xb3, o pasaulietin\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 harmonizuot\xc5\xb3 \xc5\xa1oki\xc5\xb3, liaudies melodij\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau da\xc5\xbenas kompozitorius kurdavo abiej\xc5\xb3 tip\xc5\xb3 muzik\xc4\x85._NEWLINE_Klasikin\xc4\x97 muzika b\xc5\xabna instrumentin\xc4\x97 ir vokalin\xc4\x97. Instrumentin\xc4\x99 klasikin\xc4\x97s muzikos dal\xc4\xaf paprastai atlieka simfoninis orkestras. Pagrindiniai naudojami instrumentai yra styginiai (smuikas, altas, violon\xc4\x8del\xc4\x97, kontrabosas), mediniai pu\xc4\x8diamieji (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniai pu\xc4\x8diamieji (trimitas, trombonas, t\xc5\xabba, valtorna), mu\xc5\xa1amieji (da\xc5\xbeniausiai timpanas). Elektronini\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3 panaudojimas paprastai nelaikomas klasikine muzika. Vokalin\xc4\x99 dal\xc4\xaf atlieka operos solistas arba choras._NEWLINE_Jei populiariosios muzikos pagrindin\xc4\x97 forma yra daina, tai klasikin\xc4\x97 muzika turi \xc4\xafvairias atlikimo formas: simfonij\xc4\x85, koncert\xc4\x85, oratorij\xc4\x85, oper\xc4\x85, sonat\xc4\x85, fug\xc4\x85, siuit\xc4\x85. Ilgose kompozicijose muzikin\xc4\x97 derm\xc4\x97, nuotaika kei\xc4\x8diasi.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nViduram\xc5\xbeiais ba\xc5\xbeny\xc4\x8diose naudota tik vokalin\xc4\x97 muzika (grigali\xc5\xa1kosios giesm\xc4\x97s), o instrumentin\xc4\x97 muzika laikyta ne\xc5\xa1venta. XII a. Pranc\xc5\xabzijoje prad\xc4\x97ta kurti ir u\xc5\xbera\xc5\xa1in\xc4\x97ti klasikin\xc4\x97 polifonin\xc4\x97 muzika. Jos pradininkais laikomi Leoninas, Perotinas ir Gijomas de Ma\xc5\xa1o._NEWLINE_Renesanso laikotarpiu (XV\xe2\x80\x93XVII a.) klasikin\xc4\x97 muzika (tiek ba\xc5\xbenytin\xc4\x97, tiek pasaulietin\xc4\x97) i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo. Prad\xc4\x97tos statyti didel\xc4\x97s katedros, i\xc5\xa1kilo kompozitori\xc5\xb3 poreikis j\xc5\xb3 chorams. Populiarios tapo dainos ir madrigalai, da\xc5\xbenai akompanuojami ir instrumentin\xc4\x97s muzikos. \xc5\xbdymiausi renesanso kompozitoriai yra D\xc5\xbeiovanis da Palestrina, Gijomas Diufai, \xc5\xbdoskenas Depr\xc4\x97, Orlandas Lasas, Tomas Talis, Viljamas Berdas._NEWLINE_Klasikin\xc4\x97s muzikos aukso am\xc5\xbeius prasid\xc4\x97jo baroko laikotarpyje (XVII\xe2\x80\x93XVIII a. vid.). Susiformavo orkestrai, sukurta opera. Greta ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios, svarbiu klasikin\xc4\x97s muzikos u\xc5\xbesakovu tapo karaliai, didikai, da\xc5\xbenai tur\xc4\x97dav\xc4\x99 nuosavus orkestrus, m\xc4\x97g\xc4\x99 prabangi\xc4\x85, i\xc5\xa1kilming\xc4\x85 muzik\xc4\x85. Barokui b\xc5\xabdinga pompastika, rafinuotumas, didingumas. \xc5\xbdymiausi baroko kompozitoriai yra Klaudijus Monteverdis, Henrikas \xc5\xa0iucas, Henris Perselis, Antonijus Vivaldis, Georgas Frydrichas Hendelis, Johanas Sebastianas Bachas, Domenikas Skarlatis, Georgas Filipas Telemanas._NEWLINE_Klasicizmo laikotarpiu (XVIII a. vid.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XIX a. pr.) prad\xc4\x97tos groti simfonijos, susiformavo kamerin\xc4\x97 muzika, populiarus tapo stygini\xc5\xb3 kvartetas. Su klasicizmu baig\xc4\x97si klasikin\xc4\x97s muzikos aukso am\xc5\xbeius. \xc5\xbdymiausi kompozitoriai: Jozefas Haidnas, Volfgangas Amad\xc4\x97jus Mocartas, Liudvikas van Bethovenas, Kristofas Vilibaldas Gliukas._NEWLINE_Nuo 1820 iki 1910\xc2\xa0m. t\xc4\x99s\xc4\x97si romantizmo muzikos laikotarpis. Jam b\xc5\xabdingas didelis jausmingumas, sentimentalizmas, klasikin\xc4\x97 muzika tapo labiau individuali, asmeni\xc5\xa1ka. Susiformavo programin\xc4\x97 muzika, kuria siekta atvaizduoti \xc4\xafvykius, istorijas, perteikti muzik\xc4\x85 kaip pasakojim\xc4\x85. Be to, romantizmo laikotarpiu smarkiai i\xc5\xa1augo nacionalizmas, tod\xc4\x97l kompozitoriai grojo savit\xc4\x85, tik tai \xc5\xa1aliai, kult\xc5\xabrai b\xc5\xabding\xc4\x85 muzik\xc4\x85. \xc5\xbdymiausi romantizmo atstovai: Liudvikas van Bethovenas, Richardas Vagneris, Francas \xc5\xa0ubertas, Hektoras Berliozas, Frederikas \xc5\xa0openas, Robertas \xc5\xa0umanas, Feliksas Mendelsonas, Antonas Brukneris, Johanesas Bramsas, Piotras \xc4\x8caikovskis, Edvardas Elgaras, Gustavas Maleris, Richardas \xc5\xa0trausas, D\xc5\xbeiuzep\xc4\x97 Verdis, Vin\xc4\x8dencas Belinis._NEWLINE_XX a. prasid\xc4\x97jo moderniosios klasikin\xc4\x97s muzikos laikotarpis. Jis pasi\xc5\xbeymi muzikiniais eksperimentais, stili\xc5\xb3 \xc4\xafvairove. Klasikin\xc4\x97 muzika jungiama su d\xc5\xbeiazu, elektronika ir kita populiari\xc4\x85ja muzika, kiti atlik\xc4\x97jai ja derina su folklorine muzika. \xc5\xbdymesni atstovai: Klodas Debiusi, Jonas Sibelijus, Morisas Ravelis, Arnoldas \xc5\xa0ionbergas, Igoris Stravinskis, Bela Bartokas, Aronas Koplandas, Bend\xc5\xbeaminas Britenas, Dmitrijus \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8dius, Leonardas Bern\xc5\xa1teinas, Filipas Glasas, Dmitrijus Kabalevskis, Karlas Orfas ir kt.'