b"\n_START_ARTICLE_\nMetafizika\n_START_PARAGRAPH_\nMetafizika (gr. meta 'po; u\xc5\xbe' ir ph\xc3\xbdsis 'gamta')\xc2\xa0\xe2\x80\x93 filosofijos \xc5\xa1aka, nagrin\xc4\x97janti pirminius b\xc5\xabties principus. Ji nagrin\xc4\x97ja klausimus apie gyvenimo prasm\xc4\x99, m\xc5\xabs\xc5\xb3 egzistencij\xc4\x85, Dievo buvim\xc4\x85. Metafizika domisi, ar \xc5\xbemogaus protas paj\xc4\x97gus suprasti visat\xc4\x85, ar galb\xc5\xabt tikroji jos esm\xc4\x97 mums neprieinama; yra am\xc5\xbeinyb\xc4\x97 ar n\xc4\x97ra jos; ar m\xc5\xabs\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimai ir eksperimentai atskleid\xc5\xbeia tikrov\xc4\x99, ar papras\xc4\x8diausiai j\xc4\x85 kuria._NEWLINE_Metafizika jau nuo Aristotelio laik\xc5\xb3 buvo laikoma svarbiausia filosofijos disciplina. V\xc4\x97liau vieni lig tol metafizikai nepriklaus\xc4\x99 klausimai jai buvo priskiriami, o kiti, kurie buvo laikomi metafiziniais, buvo atskirti kaip skirtingos filosofjos \xc5\xa1akos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tokios kaip religijos filosofija, proto filosofija, suvokimo filosofija, kalbos filosofija, mokslo filosofija. Retais atvejais metafizikos tyrin\xc4\x97jami dalykai buvo laikomi visi\xc5\xa1kai fizi\xc5\xa1kais ir nat\xc5\xabraliais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tokiais, kurie priklauso fizikos sri\xc4\x8diai._NEWLINE_Viena svarbiausi\xc5\xb3 metafizikos \xc5\xa1ak\xc5\xb3 visais laikais buvo ontologija. \xc5\xa0ie terminai \xc5\xa1iandien kartais netgi vartojami kaip sinonimai._NEWLINE_\xc5\xa0iais laikais terminas \xe2\x80\x9emetafizika\xe2\x80\x9c prad\xc4\x97tas vartoti ir dar viena prasme\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kaip ezoterikos ir okultizmo sinonimas. \xc4\xaevair\xc5\xabs ezoteriniai ir okultiniai mokymai paprastai netyrin\xc4\x97ja ontologini\xc5\xb3 problem\xc5\xb3 \xc4\xafprastine prasme, ta\xc4\x8diau jie gali remtis tam tikromis metafizin\xc4\x97mis teorijomis,\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pavyzd\xc5\xbeiui, monizmu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdod\xc5\xbeio \xe2\x80\x9emetafizika\xe2\x80\x9c kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdodis metafizika aptinkamas jau graik\xc5\xb3 filosofijoje 300 m. pr. m. e. Metafizikos s\xc4\x85voka at\xc4\x97jo i\xc5\xa1 Aristotelio veikal\xc5\xb3. Viena \xc5\xa1ios s\xc4\x85vokos kilm\xc4\x97s teorija teigia, kad \xc5\xbeodis metafizika prigijo filosofin\xc4\x97je kalboje tada, kai tarp kit\xc5\xb3 Aristotelio ra\xc5\xa1t\xc5\xb3 buvo rastas vienas veikalas. Kadangi \xc5\xa1is filosofo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 s\xc4\x85vade \xc4\x97jo po ankstesniojo darbo \xe2\x80\x9eFizika\xe2\x80\x9c, tai buvo nuspr\xc4\x99sta j\xc4\xaf pavadinti meta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 fizika (gr. meta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 po). Aristotelio metafizika buvo labai svarbus veiksnys, lemiantis tolesn\xc4\x99 Europos filosofijos samprat\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaevairiais laikais metafizika b\xc5\xabdavo kritikuojama d\xc4\x97l \xc4\xafvairi\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3, da\xc5\xbeniausiai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kad ji neefektyvi ir nenaudinga. Tarp jos kritik\xc5\xb3 buvo ir David Hume bei Imanuelis Kantas._NEWLINE_Alfred Ayer taip pat a\xc5\xa1triai kritikavo metafizik\xc4\x85 ir teig\xc4\x97, kad ji yra beprasm\xc4\x97._NEWLINE_Pasak Karlo Poperio, metafizikos teiginiai n\xc4\x97ra beprasmiai, ta\xc4\x8diau jie yra i\xc5\xa1 principo nepaneigiami, tod\xc4\x97l ne\xc4\xafmanoma pasakyti, ar teisingi. Kadangi ne\xc4\xafmanoma pasakyti ar teisingi, jie neduoda jokios naudos pasaulio pa\xc5\xbeinimui."