b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cikagos mokykla\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cikagos mokykla \xe2\x80\x93 Laisvosios rinkos neoliberali ekonomin\xc4\x97 filosofija, ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 asocijuota su \xc4\x8cikagos universitetu.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nTuo metu, kai did\xc5\xbeiojoje pasaulio dalyje keinsizmas buvo vertinama, kaip ortodoksi\xc5\xa1ka, grie\xc5\xbetai nustatyta ekonomikos valstybinio reguliavimo reguliavimo teorija, \xc4\x8cikagos filosofija buvo \xc4\xafvardinama kaip ne\xc4\xafprastai ekstremisti\xc5\xa1ka, t. y. linkstanti \xc4\xaf kra\xc5\xa1tutines pa\xc5\xbei\xc5\xabras ir priemones. Nuo 1970-\xc5\xb3j\xc5\xb3 ji buvo prad\xc4\x97ta vis da\xc5\xbeniau prad\xc4\x97ta vadinti pagrindine ir vyraujan\xc4\x8dia, o \xc4\x8cikagoje i\xc5\xa1ugdyti ekonomistai da\xc5\xbenai vaidindavo pagrindin\xc4\xaf vaidmen\xc4\xaf \xc5\xbeiauriame infliacijos ir rinkos liberalizavimo procese, pra\xc5\xa1liuo\xc5\xbeusiame per pasaul\xc4\xaf 1980-aisiais ir 1990-aisiais._NEWLINE_Pagal 2003 m. duomenis, net 22 i\xc5\xa1 49 Nobelio premijos laureat\xc5\xb3 ekonomikos srityje buvo \xc4\x8cikagos universiteto nariai, studentai ar tyrin\xc4\x97tojai. Su \xc5\xa1ia mokykla yra siejama taip vadinama \xc5\xa0oko terapija - ideologin\xc4\x97 ir politin\xc4\x97 totalaus kontroliavimo \xc5\xabkio decentralizacijos schema, 1980-2010 m. pritaikyta daugelyje pasaulio kra\xc5\xa1t\xc5\xb3, kurios esm\xc4\x97 - gamybos objekt\xc5\xb3 bei kitos nuosavyb\xc4\x97s privatizacija. Deja, \xc5\xa1ie pasaulinio masto poky\xc4\x8diai dav\xc4\x99 impuls\xc5\xb3 ir permain\xc5\xb3 gamybai bei prekybai pavert\xc4\x97 ekonominiais skurd\xc5\xbeiais \xc5\xa1imtus milijon\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3, kurie buvo nepasiruo\xc5\xa1\xc4\x99 ir neparengti rinkos ekonomikai \xc4\xafvairiose pasaulio valstyb\xc4\x97se. Kita vertus ir \xc5\xa1i ekonomist\xc5\xb3 mokykla nesugeb\xc4\x97jo pasi\xc5\xablyti bei \xc4\xafgyvendinti tvaraus vystymosi ekonomikos modelio: pasaul\xc4\xaf ir toliau kre\xc4\x8dia retesn\xc4\x97s ar da\xc5\xbenesn\xc4\x97s ekonomin\xc4\x97s kriz\xc4\x97s tiek atskiruose kra\xc5\xa1tuose, tiek ir visuose kontinentuose vienu metu. 2008-2009 m. pasaulio ekonomikos kriz\xc4\x97 parod\xc4\x97 neoliberali\xc5\xb3 ekonomik\xc5\xb3 nestabilum\xc4\x85 ir atne\xc5\xa1\xc4\x97 mil\xc5\xbeini\xc5\xa1kus nuostolius.'