b'\n_START_ARTICLE_\nLietuvos-Lenkijos \xc4\xafdauba\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos-Lenkijos \xc4\xafdauba \xe2\x80\x93 Baltijos sinekliz\xc4\x97s antrosios eil\xc4\x97s stambi nugrimzdusi tektonin\xc4\x97 strukt\xc5\xabra, pietin\xc4\x97 jos dalis.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos-Lenkijos \xc4\xafdaubos ilgis \xe2\x80\x93 400\xc2\xa0km, plotis 250\xc2\xa0km. \xc4\xaedaubos pietuose ir rytuose \xe2\x80\x93 Baltarusijos-Moz\xc5\xabrijos antekliz\xc4\x97, vakaruose \xe2\x80\x93 Vidurio Baltijos \xc4\xafdauba, \xc5\xa1iaur\xc4\x97je \xe2\x80\x93 Liepojos-Rygos l\xc5\xab\xc5\xbei\xc5\xb3 zona. A\xc5\xa1in\xc4\x97 (giliausia) Lietuvos-Lenkijos \xc4\xafdaubos dalis eina nuo Gdansko iki Palangos ir suka \xc4\xaf rytus.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nKristalinis pamatas sl\xc5\xabgso 500\xe2\x80\x932200 m gylyje. Nuos\xc4\x97din\xc4\x97je dangoje yra 4 strukt\xc5\xabriniai kompleksai (baikalinis, kaledoninis, hercininis, alpinis). Lietuvos-Lenkijos \xc4\xafdauba prad\xc4\x97jo formuotis mezozojaus pabaigoje per alpin\xc4\x99 kalnodar\xc4\x85. Lietuvos-Lenkijos \xc4\xafdauboje i\xc5\xa1skiriamos ma\xc5\xbeesn\xc4\x97s strukt\xc5\xabros. Bendras kreidos darini\xc5\xb3 storis Lenkijos-Lietuvos \xc4\xafdaubos \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytin\xc4\x97je dalyje siek\xc4\x97 200\xe2\x80\x93300 m, o pietvakarin\xc4\x97je \xe2\x80\x93 1000\xe2\x80\x931500 m. Lenkijos \xc4\xafdauboje j\xc5\xb3 storis vir\xc5\xa1ija 2000 m.'