b'\n_START_ARTICLE_\nAngolos liaudies jud\xc4\x97jimas u\xc5\xbe i\xc5\xa1sivadavim\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nAngolos liaudies jud\xc4\x97jimas u\xc5\xbe i\xc5\xa1sivadavim\xc4\x85 (MPLA, portug.: Movimento Popular de Liberta\xc3\xa7\xc3\xa3o de Angola) \xe2\x80\x93 Angolos kairioji socialin\xc4\x97s demokratijos krypties politin\xc4\x97 partija.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaekurtas 1956 m. Portugalijoje studijuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 Angolos student\xc5\xb3, apjungus 1953 m \xc4\xafkurt\xc4\x85 Vieningos Angolos afrikie\xc4\x8di\xc5\xb3 kovos partij\xc4\x85 ir 1955 m. Portugalijos komunist\xc5\xb3 partijos gretose susiformavusi\xc4\x85 Angolos komunist\xc5\xb3 partij\xc4\x85. 1961 m. prad\xc4\x97jo ginkluot\xc4\x85 kov\xc4\x85 u\xc5\xbe \xc5\xa1alies i\xc5\xa1vadavim\xc4\x85. 1962 m. buvo sukurtas Al\xc5\xbeyro i\xc5\xa1sivadavimo nacionalinis frontas ir H. Roberto vadovaujama vyriausyb\xc4\x97 tremtyje Zaire. 1972 m. \xc4\xaf jud\xc4\x97jim\xc4\x85 \xc4\xafsijungus Angolos nacionalin\xc4\x97s nepriklausomyb\xc4\x97s jud\xc4\x97jimui ir Angolos laisv\xc4\x97s demokratiniam frontui, buvo sudaryta Angolos i\xc5\xa1sivadavimo Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausioji taryba, kurios pirmininku tapo H. Robertas, karo tarybos pirmininku MPLA pirmininkas ra\xc5\xa1ytojas Agostinjas Netas._NEWLINE_1973 m. kontroliavo jau 1/3 teritorijos, kurioje atidar\xc4\x97 mokyklas, ligonines, suk\xc5\xabr\xc4\x97 savivaldybes. 1974 m. Portugalija buvo priversta pripa\xc5\xbeinti Angolos apsisprendimo teis\xc4\x99 ir nutraukti karo veiksmus. 1975 m. lapkri\xc4\x8dio 11 d. paskelbta \xc5\xa1alies nepriklausomyb\xc4\x97, prezidentu i\xc5\xa1rinktas A. Netas._NEWLINE_1979 m. prezidentu tapo \xc5\xbdoz\xc4\x97 Eduardas dos Santosas. Jis prezidentu buvo renkamas iki 1992 m. V\xc4\x97liau rinkim\xc5\xb3 nebuvo \xc4\xafmanoma vykdyti d\xc4\x97l prasid\xc4\x97jusio pilietinio karo. 1992 m. parlamento rinkimuose MPLA gavo 129 i\xc5\xa1 227 viet\xc5\xb3._NEWLINE_2002 m. MPLA ir UNITA sutar\xc4\x97 nutraukti pilietin\xc4\xaf kar\xc4\x85, ta\xc4\x8diau demokratizacijos procesas u\xc5\xbetruko. \xc5\xa0iuo metu \xc5\xa1alyje prakti\xc5\xa1kai susiformavo vienpartin\xc4\x97 demokratija.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\n1976 m. Marksizmas \xe2\x80\x93 leninizmas buvo paskelbtas jud\xc4\x97jimo ideologija, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima u\xc5\xbesitikrinti TSRS pagalb\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau at\xc4\x97j\xc4\x99s \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 jud\xc4\x97jimas pama\xc5\xbeu reorganizavosi \xc4\xaf socialdemokratin\xc4\x99 partij\xc4\x85. Nuo 1983 m. antrasis MPLA pavadinimas yra Angolos darbo partija (Partido do Trabalho)._NEWLINE_Partijoje veikia moter\xc5\xb3 (Organiza\xc3\xa7\xc3\xa3o da Mulher Angolana), darbinink\xc5\xb3 (Uni\xc3\xa3o Nacional dos Trabalhadores Angolanos), jaunimo (Juventude do MPLA) ir A. Neto pionieri\xc5\xb3 (Organiza\xc3\xa7\xc3\xa3o dos Pioneiros de Agostinho Neto) organizacijos._NEWLINE_Socialist\xc5\xb3 Internacionalo narys steb\xc4\x97tojas nuo 1999 m., tikrasis narys nuo 2003 m.'