b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0ilko kelias\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNors nuo sen\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 atskiras \xc5\xa1ilko kelio teritorijos atkarpas kontroliavo skirtingos tautos (tocharai, baktrai, sogdai, dajuaniai ir kt.), kurios prekiavo tarp atskir\xc5\xb3 miest\xc5\xb3, \xc5\xa1ilko kelio prad\xc5\xbeia yra laikomas II a. pr. m. e. Tuo metu kinai intensyviai tyrin\xc4\x97jo teritorijas u\xc5\xbe Nefrito vart\xc5\xb3. Zhang \xc4\x8ciano kelion\xc4\x97s pad\xc4\x97jo pagrindus Kinijos prekybai su Vakarais. Tada \xc4\x97m\xc4\x97 formuotis sausumos \xc5\xa1ilko kelio sistema._NEWLINE_\xc5\xa0ilko t\xc4\x97vyne laikoma Kinija. Konfucijus teigia, kad jo gamybos procesas buvo sukurtas dar 2640\xc2\xa0m. pr. m. e. (atrad\xc4\x97ja laikyta viena kin\xc5\xb3 princes\xc4\x97). Nuo kit\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 \xc5\xa1ilko gamybos paslaptis buvo saugojama, tod\xc4\x97l tur\xc4\x97jo did\xc5\xbeiul\xc4\x99 paklaus\xc4\x85 ir kin\xc5\xb3 prekeiviai \xc5\xa1ilk\xc4\x85 gabendavo \xc4\xaf kitas Azijos, Europos ir Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros baseino \xc5\xa1alis. Ta\xc4\x8diau 1993\xc2\xa0m. mokslinis \xc5\xbeurnalas \xe2\x80\x9eNature\xe2\x80\x9c paskelb\xc4\x97 \xc4\xafrodymus, kad kin\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeio \xc5\xa1ilkas buvo gaminamas dar senov\xc4\x97s Egipte, apie 1000 met\xc5\xb3 anks\xc4\x8diau nei Konfucijaus nurodytu metu. Kaip beb\xc5\xabt\xc5\xb3, akivaizdu, kad \xc5\xa1ilkas senov\xc4\x97je tur\xc4\x97jo didel\xc4\x99 ekonomin\xc4\x99 vert\xc4\x99, pana\xc5\xa1iai kaip dabar nafta. Netgi rom\xc4\x97n\xc5\xb3 filosofas ir moralistas Plinijus I am\xc5\xbeiuje teig\xc4\x97, kad rom\xc4\x97n\xc4\x97s pernelyg myli \xc5\xa1ilk\xc4\x85 ir tai neigiamai atsiliepia visos Romos imperijos finansinei sistemai.\n_START_SECTION_\nSausumos keli\xc5\xb3 sistema ir atkarpos\n_START_PARAGRAPH_\nSausumos \xc5\xa1ilko kelias gali b\xc5\xabti dalinamas \xc4\xaf atskiras atkarpas. Be pagrindini\xc5\xb3 \xc5\xa0ilko kelio magistrali\xc5\xb3 buvo ir \xc5\xa1alutiniai, ma\xc5\xbeiau \xc5\xbeinomi keliai, taip pat \xc4\xafvairios at\xc5\xa1akos.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8canganas-Dunghuangas\n_START_PARAGRAPH_\nKelias t\xc4\x99s\xc4\x97si nuo \xc4\x8cangano (tuometin\xc4\x97 Han imperijos sostin\xc4\x97, dabartinis Sianas) link Land\xc5\xbeou. Pastarasis, per kur\xc4\xaf teka Huangh\xc4\x97 buvo laikomas svarbiausiu \xc5\xa0ilko kelio i\xc5\xa1eities ta\xc5\xa1ku Kinijoje. Nuo jo \xc4\xaf vakarus prasid\xc4\x97davo ilga trasa palei Kunluno kalnus, i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ribojama Gobio dykumos. \xc5\xa0is t\xc5\xabkstan\xc4\x8dio km. ruo\xc5\xbeas vadinamas He\xc5\xa1i koridoriumi. Jis baigdavosi An\xc5\xa1i mieste, prie Nefrito vart\xc5\xb3 per\xc4\x97jos, kuria b\xc5\xabdavo patenkama \xc4\xaf Taklamakano dykum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nKa\xc5\xa1garas-Jezdas\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1 Ka\xc5\xa1garo \xc4\xaf Persij\xc4\x85 kelias ved\xc4\x97 Vidurio Azijos step\xc4\x97mis ir dykumomis \xc4\xaf vakarus. \xc4\x8cia jung\xc4\x97si svarb\xc5\xabs miestai oaz\xc4\x97s, tokie, kaip Kokandas, \xc5\xa0achrisabzas, Ta\xc5\xa1kentas, Samarkandas, Buchara, Urgen\xc4\x8das, Mervas. Svarbiausias kelio miestas Persijoje buvo Jezdas.\n_START_SECTION_\nKa\xc5\xa1garas-Indija\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1 Ka\xc5\xa1garo \xc4\xaf Indij\xc4\x85 buvo keliaujama Pamyro, Hinduku\xc5\xa1o ir kitais kalnais per Herat\xc4\x85, Bamian\xc4\x85, Kabul\xc4\x85. Galutinis kelio ta\xc5\xa1kas b\xc5\xabdavo per\xc4\x97jus ilg\xc4\x85 ir pavojing\xc4\x85 Chaidaro (Khydar) per\xc4\x97j\xc4\x85, Pe\xc5\xa1avaro mieste. Nuo jo prasid\xc4\x97davo did\xc5\xbeiausias Indijoje,\xc2\xa0\xe2\x80\x93 GT kelias, kirt\xc4\x99s Indijos subkontinent\xc4\x85 iki dab. Banglade\xc5\xa1o (Bengalijos).'