b'\n_START_ARTICLE_\nArgau\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nSeniausi gyventojai - keltai, kuriuos II a. nukariavo rom\xc4\x97nai. V a. Argau teritorij\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 frankai. 861 metais padalytas \xc4\xaf Auk\xc5\xa1tutin\xc4\xaf Argau (priklaus\xc4\x97 Bernui) ir \xc5\xbdemutin\xc4\xaf Argau (graf\xc5\xb3 Lenzburg\xc5\xb3, Kyburg\xc5\xb3, nuo 1264 ir Habsburg\xc5\xb3 vald\xc5\xb3 dalis). 1415 m. Argau pasidalijo \xc4\xaf Bern\xc4\x85 ir Liucern\xc4\x85. 1798 Bernui priklausanti dalis paskelbta Argau kantonu Helvetijos Respublikos sud\xc4\x97tyje, nuo 1803 m. sujungus su Badeno kantonu tapo \xc5\xa0veicarijos konfederacijos dalimi.'