b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Jodl\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 kari\xc5\xa1kio \xc5\xa1eimoje. 1910 m. baig\xc4\x97 kadet\xc5\xb3 korpus\xc4\x85, artileristas. Pirmojo pasaulinio karo metais buvo baterijos vadas. Po karo tarnavo reichsvere, baig\xc4\x97 karo akademij\xc4\x85, dirbo Generalinio \xc5\xa1tabo operatyviniame skyriuje, nuo 1935 m. jam vadovavo. Po Austrijos an\xc5\xa1liuso 1938 m. spalio m\xc4\x97n. ten vadovavo divizijai._NEWLINE_1939 m. spalio m\xc4\x97n. paskirtas Vermachto Vyriausiosios karin\xc4\x97s vadovyb\xc4\x97s operatyvinio \xc5\xa1tabo vir\xc5\xa1ininku ir tapo vienu svarbiausiu Hitlerio kariniu patar\xc4\x97ju operatyviniais-strateginiais klausimais. Dalyvavo rengiant daugel\xc4\xaf stambi\xc5\xb3 karini\xc5\xb3 operacij\xc5\xb3, tarp j\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eVeis\xe2\x80\x9c (Lenkijos u\xc5\xbepuolimas), \xe2\x80\x9eVezerbung\xe2\x80\x9c (\xc4\xafsiver\xc5\xbeimas \xc4\xaf Norvegij\xc4\x85)._NEWLINE_1944 m. liepos 20 d. bunkeryje \xe2\x80\x9eVilko ir\xc5\xa1tva\xe2\x80\x9c Klausui fon \xc5\xa0taufenbergui \xc4\xafvykd\xc5\xbeius pasik\xc4\x97sinim\xc4\x85 prie\xc5\xa1 Hitler\xc4\xaf, buvo su\xc5\xbeeistas._NEWLINE_Po Vokietijos kapituliacijos 1945 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 23 d. suimtas ir perduotas Niurnbergo tribunolui. Proceso metu aktyviai ir argumentuotai gyn\xc4\x97si, sakydamas, kad jis vykd\xc4\x97 savo priesaik\xc4\x85 ir kad kari\xc5\xa1kis negali atsakyti u\xc5\xbe politik\xc5\xb3 sprendimus._NEWLINE_Tribunolas nuteis\xc4\x97 A. Jodl\xc4\xaf mirties bausme, 1946 m. spalio 16 d. ryt\xc4\x85 jis pakartas, v\xc4\x97liau kremuotas, o pelenai \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1barstyti.\n_START_SECTION_\nNesutarimai su Hitleriu\n_START_PARAGRAPH_\nA. Jodlis b\xc5\xabdamas lojalus Hitleriui, laik\xc4\x97si savaranki\xc5\xa1kos pozicijos, neretai jam prie\xc5\xa1taraudamas. Vykdant karin\xc4\x99 operacij\xc4\x85 prie\xc5\xa1 Norvegij\xc4\x85, atsisak\xc4\x97 vykdyti Hitlerio \xc4\xafsakym\xc4\x85 atitraukti generolo E. Ditlio divizij\xc4\x85 nuo Narviko, taip pat nesutikdamas su\xc5\xa1audyti \xc4\xaf nelaisv\xc4\x99 pakliuvusius prie\xc5\xa1o para\xc5\xa1iutininkus. 1942 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio m\xc4\x97n. konfliktavo su fiureriu, palaikydamas generol\xc4\x85 F.Halder\xc4\xaf, v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 u\xc5\xbetardamas Kaukaze kariavus\xc4\xaf generol\xc4\x85 feldmar\xc5\xa1al\xc4\x85 V. List\xc4\x85. D\xc4\x97l to Hitleris numat\xc4\x97, kad A. Jodl\xc4\xaf pakeis generolas F.Paulius, ta\xc4\x8diau pastarojo kapituliacija prie Stalingrado \xc5\xa1iems planams sutrukd\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nReabilitacija\n_START_PARAGRAPH_\nAntroji A. Jodlio \xc5\xbemona Luiza von Benda 1953 m. vasario m\xc4\x97n. i\xc5\xa1sireikalavo, kad Miuncheno teisme b\xc5\xabt\xc5\xb3 pakartotinai i\xc5\xa1nagrin\xc4\x97ta jo byla. Teismo sprendimu A. Jodlis visi\xc5\xa1kai i\xc5\xa1teisintas. T\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3 spalio m\xc4\x97n. d\xc4\x97l visuomen\xc4\x97s spaudimo \xc5\xa1is sprendimas at\xc5\xa1auktas.'