b'\n_START_ARTICLE_\nUgnikalnis\n_START_SECTION_\nUgnikalni\xc5\xb3 klasifikavimas\n_START_PARAGRAPH_\nUgnikalniai klasifikuojami pagal kelet\xc4\x85 parametr\xc5\xb3: aktyvum\xc4\x85 (aktyv\xc5\xabs, snaud\xc5\xbeiantys), i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo pob\xc5\xabd\xc4\xaf (Plinijaus tipo, Havaj\xc5\xb3 tipo ir kt.), i\xc5\xa1mestos med\xc5\xbeiagos kiek\xc4\xaf (supervulkanai), i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo produktus, viet\xc4\x85 (povandeniniai, poledyniniai), pavojingum\xc4\x85 ir t. t.\n_START_SECTION_\nAktyvumas\n_START_PARAGRAPH_\nPagal aktyvum\xc4\x85 ugnikalniai b\xc5\xabna aktyv\xc5\xabs, snaud\xc5\xbeiantys (miegantys) ir u\xc5\xbeges\xc4\x99. Aktyviu paprastai laikomas ugnikalnis, i\xc5\xa1siver\xc5\xbe\xc4\x99s istoriniais laikais, snaud\xc5\xbeian\xc4\x8diu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 prie\xc5\xa1istoriniais laikais, bet ne anks\xc4\x8diau kaip holoceno epochoje, tai yra, per pastaruosius 10-11 000 met\xc5\xb3, o jeigu tai vyko dar seniau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 u\xc5\xbegesusiu. Bet visuotinio sutarimo \xc5\xa1iuo klausimu n\xc4\x97ra ir da\xc5\xbenai remiasi subjektyviu po\xc5\xbei\xc5\xabriu, pavyzd\xc5\xbeiui, kai kurie vulkanologai ugnikalnius su veikian\xc4\x8diomis fumarol\xc4\x97mis laiko aktyviais, o kiti\xc2\xa0\xe2\x80\x93 u\xc5\xbegesusiais. Snaud\xc5\xbeian\xc4\x8diais vadinami tie ugnikalniai, kuri\xc5\xb3 i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimas tik\xc4\x97tinas, o u\xc5\xbegesusiais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kai i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimas ma\xc5\xbeai tik\xc4\x97tinas._NEWLINE_Akivaizdu, kad tokia klasifikacija n\xc4\x97ra tiksli. Vis\xc5\xb3 pirma, d\xc4\x97l \xe2\x80\x9eistorinio laikotarpio\xe2\x80\x9c trukm\xc4\x97s nesutaria netgi istorikai, tuo labiau, kad istorinio laikotarpio suvokimas kiekvienoje civilizacijoje yra skirtingas. Antra, \xc4\xafvairi\xc5\xb3 tip\xc5\xb3 ugnikalni\xc5\xb3 i\xc5\xa1siver\xc5\xbeim\xc5\xb3 da\xc5\xbenumas skirtingas. Tod\xc4\x97l mokslininkai remiasi ir tokiais kriterijais: jeigu ugnikalnis i\xc5\xa1meta lav\xc4\x85, dujas bei kitus produktus ar vyksta \xc5\xbeem\xc4\x97s dreb\xc4\x97jimai, jis laikomas aktyviu; jeigu jis nerodo jokio aktyvumo, bet i\xc5\xa1siver\xc5\xbe\xc4\x97 per pastaruosius 10 000 met\xc5\xb3, vadinamas snaud\xc5\xbeian\xc4\x8diu; jeigu nei\xc5\xa1siver\xc5\xbe\xc4\x97 per pastaruosius 10000 met\xc5\xb3 arba yra ai\xc5\xa1kiai i\xc5\xa1sek\xc4\x99s magmos tiekimas, vulkanas laikomas u\xc5\xbegesusiu._NEWLINE_I\xc5\xa1 500 aktyvi\xc5\xb3 ugnikalni\xc5\xb3 kasdien veikia bent 10. Daugiausiai tai nedideli i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimai, nekeliantys pavojaus \xc5\xbemon\xc4\x97ms ir aplinkai.\n_START_SECTION_\nPly\xc5\xa1inis ugnikalnis\n_START_PARAGRAPH_\nPly\xc5\xa1inio ugnikalnio anga yra ne apvali ar ovali, bet keli\xc5\xb3 metr\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio ir iki keli\xc5\xb3 kilometr\xc5\xb3 ilgio ply\xc5\xa1ys. Lava i\xc5\xa1 jos liejasi be sprogim\xc5\xb3, ramiai. \xc5\xa0ie ugnikalniai nesuformuoja kalder\xc5\xb3._NEWLINE_Mil\xc5\xbeini\xc5\xa1ki ply\xc5\xa1iniai ugnikalniai veik\xc4\x97 prie\xc5\xa1 120 mln. met\xc5\xb3 Paranos regione dabartin\xc4\x97je Piet\xc5\xb3 Amerikoje, kuriame \xc4\xafvyko bazaltin\xc4\x97s lavos i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimas, u\xc5\xbeliej\xc4\x99s apie 750 000\xc2\xa0km\xc2\xb2 ir dabartin\xc4\x97je Namibijoje, Afrikoje. \xc4\x8cia susidar\xc4\x99s Valvio kar\xc5\xa1tasis ta\xc5\xa1kas i\xc5\xa1gaub\xc4\x97 \xc5\xbdem\xc4\x97s plut\xc4\x85, kuri suskilin\xc4\x97jo ply\xc5\xa1iais ir \xc4\x97m\xc4\x97 ver\xc5\xbetis dideli magmos kiekiai. Tai paskatino \xc5\xbeemyninio masyvo skilim\xc4\x85 \xc4\xaf Piet\xc5\xb3 Amerik\xc4\x85 ir Afrik\xc4\x85. \xc5\xa0iuo metu kar\xc5\xa1tasis ta\xc5\xa1kas yra po Tristano da Kunjos sala Atlante. Ply\xc5\xa1inio ugnikalnio pavyzdys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Islandijos pietuose esantis Lakis.\n_START_SECTION_\nBazalto danga\n_START_PARAGRAPH_\nDidelio masto bazaltin\xc4\x97s lavos i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimas. \xc5\xa0iam tipui priklauso Vidurio Sibiro plok\xc5\xa1\xc4\x8diakalnis, kur\xc4\xaf prie\xc5\xa1 250 mln. met\xc5\xb3 suformavo ~1,5-4 mln. km\xc2\xb3 lavos i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimas, u\xc5\xbeliej\xc4\x99s apie 7 mln. km\xc2\xb2 (dabar lik\xc4\x99 apie 2 mln. km\xc2\xb2), suk\xc4\x97l\xc4\x99s, kaip manoma, didelio masto klimato poky\xc4\x8dius.\n_START_SECTION_\nPovandeniniai ugnikalniai\n_START_PARAGRAPH_\nVer\xc5\xbeiasi vandenyn\xc5\xb3 dugne. Negiliai veikian\xc4\x8dius povandeninius ugnikalnius i\xc5\xa1duoda \xc4\xaf pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 prasimu\xc5\xa1an\xc4\x8dios dujos, garai ir akmeningi produktai. Didel\xc4\x97je gelm\xc4\x97je i\xc5\xa1siver\xc5\xbeiantys povandeniniai ugnikalniai aptinkami hidrofonais arba pagal vandens spalvos pakitimus (d\xc4\x97l vulkanini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 poveikio). Kadangi vanduo greitai atv\xc4\x97sina i\xc5\xa1siver\xc5\xbeusi\xc4\x85 magm\xc4\x85, susiformuoja ne dideli k\xc5\xabgiai, b\xc5\xabdingi sausumos ugnikalniui, o sta\xc4\x8dia\xc5\xa1lait\xc4\x97s kolonos._NEWLINE_Kai kurie povandeniniai ugnikalniai ilgainiui pasiekia vandenyno pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 ir tada kategorizuojami pagal kitus po\xc5\xbeymius, tarkime, priskiriami vulkaniniams skydams, kaip Havaj\xc5\xb3 salyno ugnikalniai, kuri\xc5\xb3 povandenin\xc4\x97 dalis siekia iki 4- 5\xc2\xa0km auk\xc5\xa1\xc4\x8dio. Tik\xc4\x97tina, kad povandeninis Loihi ugnikalnis, i\xc5\xa1kil\xc4\x99s vir\xc5\xa1 Havaj\xc5\xb3 kar\xc5\xa1tojo ta\xc5\xa1ko, po kiek laiko, kaip ir jo senesnieji kaimynai Mauna Loa ir Kilauea, i\xc5\xa1kils vir\xc5\xa1 vandenyno lygio ir suformuos dar vien\xc4\x85 Havaj\xc5\xb3 sal\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo mechanizmas\n_START_PARAGRAPH_\nUgnikalniai i\xc5\xa1siver\xc5\xbeia nevienodai: vieni labai energingai, per trump\xc4\x85 laiko tarp\xc4\x85 \xc5\xa1imtuose kvadratini\xc5\xb3 kilometr\xc5\xb3 sunaikindami visa kas gyva; kiti lieja lav\xc4\x85 po truput\xc4\xaf, bet labai ilgai._NEWLINE_Svarbiausia j\xc4\x97ga, kelianti lav\xc4\x85 auk\xc5\xa1tyn, yra duj\xc5\xb3 sl\xc4\x97gis. Po \xc5\xbdem\xc4\x97s pluta esanti mantija yra pusiau i\xc5\xa1silyd\xc5\xbeiusi ir sukaupusi daug i\xc5\xa1tirpusi\xc5\xb3 duj\xc5\xb3, bet sl\xc4\x97giui nors kiek suma\xc5\xbe\xc4\x97jus, dujos ima pl\xc4\x97stis, virsdamos burbuliukais, ir ver\xc5\xbetis ma\xc5\xbeesnio sl\xc4\x97gio kryptimi, t. y. auk\xc5\xa1tyn, \xc4\xaf pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3, kartu ne\xc5\xa1damos \xc4\xafkaitusi\xc4\x85 lav\xc4\x85. Magmoje esan\xc4\x8di\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 sl\xc4\x97gis taip pat auga, kai magma v\xc4\x97sdama ima kristalizuotis. Abiem atvejais \xc5\xa1ios magmos tankis, lyginant su aplinkine magm\xc4\x85, pasidaro ma\xc5\xbeesnis, ir ji pasielgia kaip \xc5\xa1ampanas, atkim\xc5\xa1us butel\xc4\xaf,\xc2\xa0\xe2\x80\x93 putodama ver\xc5\xbeiasi lauk._NEWLINE_I\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo pob\xc5\xabdis daugiausiai priklauso nuo duj\xc5\xb3 kiekio ir magmos klampumo. Jei magma labai klampi, dujos nuveikia didel\xc4\xaf darb\xc4\x85, stumdamos j\xc4\x85 auk\xc5\xa1tyn. \xc5\xa0iuo atveju i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimas b\xc5\xabna energingas, i\xc5\xa1metama daug kiet\xc5\xb3j\xc5\xb3 produkt\xc5\xb3. Jeigu lava neklampi, dujos lengvai i\xc5\xa1tr\xc5\xabksta \xc4\xaf pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3, ir lava ver\xc5\xbeiasi ne taip galingai. Reikia tur\xc4\x97ti galvoje, kad vieno i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo metu jo pob\xc5\xabdis gali keistis.\n_START_SECTION_\nStrombolio tipo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ie i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimai n\xc4\x97ra stipr\xc5\xabs, juos lydi kelias sekundes trunkantys sprogimai, i\xc5\xa1metantys kar\xc5\xa1t\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 ir kietos med\xc5\xbeiagos, bet j\xc5\xb3 j\xc4\x97ga toli gra\xc5\xbeu neprilygsta Plinijaus tipo i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimams, nes lava i\xc5\xa1metama tik \xc4\xaf keliolikos-keliasde\xc5\xa1imties metr\xc5\xb3 auk\xc5\xa1t\xc4\xaf. I\xc5\xa1siver\xc5\xbeimus da\xc5\xbeniausiai lydi stiprus garsas. Pavadinimas kil\xc4\x99s nuo Strombolio salos Tir\xc4\x97n\xc5\xb3 j\xc5\xabroje.\n_START_SECTION_\nVulkano tipo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iems i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimams, kaip ir Strombolio tipo, b\xc5\xabdinga daug nedideli\xc5\xb3 sprogim\xc5\xb3, bet i\xc5\xa1mest\xc5\xb3 produkt\xc5\xb3 stulpas, kur\xc4\xaf sudaro piroklastin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos, paprastai b\xc5\xabna auk\xc5\xa1tesnis. Vulkaniniai i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimai i\xc5\xa1svied\xc5\xbeia daug ma\xc5\xbedaug futbolo kamuolio dyd\xc5\xbeio piroklastini\xc5\xb3 bomb\xc5\xb3. Lavos sraut\xc5\xb3 da\xc5\xbeniausiai neb\xc5\xabna.\n_START_SECTION_\nHavaj\xc5\xb3 tipo\n_START_PARAGRAPH_\nAlternatyvus pavadinimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ply\xc5\xa1inio tipo. Tokio i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo metu skysta ir labai kar\xc5\xa1ta (paprastai bazaltin\xc4\x97) lava liejasi ramiai, be sprogim\xc5\xb3 ir pasklinda dideliame plote. Ji gali lietis pora b\xc5\xabd\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eugnies u\xc5\xbeuolaidomis\xe2\x80\x9c, kai raudonai \xc4\xafkaitusi lava i\xc5\xa1tisas valandas ar paras pro ply\xc5\xa1ius tryk\xc5\xa1ta iki keliasde\xc5\xa1imties metr\xc5\xb3 auk\xc5\xa1tumo fontanais, arba suformuodama lavos e\xc5\xbeerus. I\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo pavadinimas kil\xc4\x99s nuo Havaj\xc5\xb3 ugnikalni\xc5\xb3 (Mauna Loa, Mauna Kea ir kt.), kuriems b\xc5\xabdingi tokio tipo i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimai.\n_START_SECTION_\nSurts\xc4\x97jaus tipo\n_START_PARAGRAPH_\nAlternatyvus pavadinimas: hidrovulkanai. Vyksta sekliuose vandenyse. I\xc5\xa1siver\xc5\xbeimus lydi sprogimai, nes \xc4\xaf krater\xc4\xaf patek\xc4\x99s vanduo virsta garais. Pavadinimas kil\xc4\x99s nuo Surts\xc4\x97jaus salos greta Islandijos, kuri\xc4\x85 1967\xc2\xa0m. suformavo 130\xc2\xa0m gylyje 1963\xc2\xa0m. i\xc5\xa1siver\xc5\xbe\xc4\x99s povandeninis ugnikalnis.\n_START_SECTION_\nKit\xc5\xb3 planet\xc5\xb3 ugnikalniai\n_START_PARAGRAPH_\nUgnikalniai b\xc5\xabdingi ne tik \xc5\xbdemei, bet ir kitoms Saul\xc4\x97s sistemos planetoms.\n_START_SECTION_\nVenera\n_START_PARAGRAPH_\nApie 90\xc2\xa0% Veneros pavir\xc5\xa1iaus dengia bazaltas, ir tai liudija, kad vulkaniniai procesai intensyviai formavo planetos reljef\xc4\x85. Manoma, kad didelis ugnikalni\xc5\xb3 aktyvumas Veneroje pasirei\xc5\xa1k\xc4\x97 ma\xc5\xbedaug prie\xc5\xa1 500 mln. met\xc5\xb3, kai i\xc5\xa1siver\xc5\xbeusi lava u\xc5\xbeliejo dideles teritorijas. Veneros atmosferos kitimai taip pat siejami su vulkaniniu aktyvumu, bet tiesiogini\xc5\xb3 \xc4\xafrodym\xc5\xb3 kol kas neturima.\n_START_SECTION_\nMarsas\n_START_PARAGRAPH_\nMarse i\xc5\xa1kil\xc4\x99s auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias Saul\xc4\x97s sistemos kalnas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 27\xc2\xa0km auk\xc5\xa1\xc4\x8dio Olimpas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 yra u\xc5\xbeges\xc4\x99s vulkaninis skydas. Tokios pa\xc4\x8dios prigimties yra ir kiti did\xc5\xbeiausieji Marso kalnai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Arsija, Askr\xc4\x97ja ir Povas.\n_START_SECTION_\nJupiteris\n_START_PARAGRAPH_\nJupiterio palydovas Ijo pasi\xc5\xbeymi visoje Saul\xc4\x97s sistemoje aktyviausiais vulkaniniais procesais, kuriuos skatina labai stipr\xc5\xabs Jupiterio ir Ganimedo traukos sukeliami potvyniai bei Jupiterio magnetiniai laukai. Ijo vulkanai i\xc5\xa1meta sier\xc4\x85, sieros dioksid\xc4\x85 ir silikatines uolienas, o j\xc5\xb3 lava yra pati kar\xc5\xa1\xc4\x8diausia visoje Saul\xc4\x97s sistemoje (1500\xc2\xa0\xc2\xb0C). 2001\xc2\xa0m. vasario m\xc4\x97nes\xc4\xaf Ijo \xc4\xafvyko mil\xc5\xbeini\xc5\xa1kas i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimas, ap\xc4\x97m\xc4\x99s 1900\xc2\xa0km\xc2\xb2 plot\xc4\x85. Lavos fontanai try\xc5\xa1ko \xc4\xaf keli\xc5\xb3 kilometr\xc5\xb3 auk\xc5\xa1t\xc4\xaf._NEWLINE_Europos palydovas padengtas apie 100\xc2\xa0km storio vandens sluoksniu, tod\xc4\x97l jo vulkanai tryk\xc5\xa1ta su\xc5\xa1alusio vandens dalel\xc4\x97mis. \xc5\xa0is procesas vadinamas kriovulkanizmu.\n_START_SECTION_\nSaturnas ir Nept\xc5\xabnas\n_START_PARAGRAPH_\nKriovulkanin\xc4\x97 veikla fiksuojama taip pat ir Saturno bei Nept\xc5\xabno sistemose. 1989\xc2\xa0m. mokslinis palydovas Voyager 2 steb\xc4\x97jo ledyninius i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimus (kriovulkanus) Tritone. 2005\xc2\xa0m. Cassini-Huygens nufilmavo su\xc5\xa1alusi\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 i\xc5\xa1siver\xc5\xbeim\xc4\x85 Encelade, kur\xc4\xaf, kaip manoma, sudar\xc4\x97 vanduo, skystas azotas, dulk\xc4\x97s ir metanas. Taip pat vulkanin\xc4\x97 veikla fiksuota Titane.'