b'\n_START_ARTICLE_\nKristaus nuplakimas (Piero della Francesca)\n_START_SECTION_\nApie paveiksl\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nNieko tikro ne\xc5\xbeinoma apie paveikslo suk\xc5\xabrimo aplinkybes. Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 paveikslas pamin\xc4\x97tas Urbine XVIII a. pabaigoje, buv\xc4\x99s Urbino katedros senojoje zakristijoje. Garsas apie j\xc4\xaf i\xc5\xa1augo XX a. net keliems \xc4\xaftakingiems menotyrininkams skyrus atskiras studijas jo nagrin\xc4\x97jimui ir skelbus j\xc4\xaf vienu i\xc5\xa1skirtiniausi\xc5\xb3 paveiksl\xc5\xb3 meno istorijoje. Kartu paveikslas yra vienas i\xc5\xa1 ne\xc4\xafsp\xc4\x97jamiausi\xc5\xb3 paveiksl\xc5\xb3 skirtingiems meno istorikams pateikiant vis skirtingas versijas apie tai, kas jame vaizduojama ir kokia buvo paveikslo paskirtis. Paveikslas auk\xc5\xa1tai vertinamas d\xc4\x97l sant\xc5\xabraus dramos pateikimo religin\xc4\x97je kan\xc4\x8dios scenoje, d\xc4\x97l spalv\xc5\xb3 grynumo ir ypa\xc4\x8d d\xc4\x97l kompozicijos ir organizuotumo. 1951\xe2\x80\x931952 ir 1968\xe2\x80\x931969\xc2\xa0m. paveikslas buvo restauruotas Romoje. Dalis da\xc5\xbe\xc5\xb3 jau tuomet nuo jo buvo nutrup\xc4\x97j\xc4\x99._NEWLINE_Pjeras dela Fran\xc4\x8deska gyvenimo metu buvo \xc5\xbeinomas matematiku teoretiku, perspektyvos nagrin\xc4\x97toju. Beveik visi\xc5\xa1kai ai\xc5\xa1ku, kad \xe2\x80\x9eNuplakimas\xe2\x80\x9c tampriai susij\xc4\x99s su Pjero, geometro, specializacija. Netgi buvo laikoma, kad \xe2\x80\x9eNuplakimas\xe2\x80\x9c\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai savoti\xc5\xa1ka geometrijos ir perspektyvos taisykli\xc5\xb3 vizualin\xc4\x97 studija. XX a. prad\xc5\xbeioje atsiradus kubizmui, abstrakcionizmui \xe2\x80\x9eNuplakimas\xe2\x80\x9c prad\xc4\x97tas vertinti i\xc5\xa1 kitoki\xc5\xb3 estetini\xc5\xb3 supratimo pusi\xc5\xb3. 1911\xc2\xa0m. Adolfas Venturis apib\xc5\xabdino j\xc4\xaf kaip \xe2\x80\x9ebrangakmen\xc4\xaf skaidriame ore ir sidabrin\xc4\x97je \xc5\xa1viesoje\xe2\x80\x9c. 1927\xc2\xa0m. Robertas Longis gyr\xc4\x97 paveikslo objekt\xc5\xb3 ir erdvi\xc5\xb3 ritminius intervalus, apie 1950\xc2\xa0m. Bernardas Berensonas min\xc4\x97jo, kad i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 Pjero darb\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eNuplakimas\xe2\x80\x9c yra jo pats m\xc4\x97gstamiausias._NEWLINE_Paveikslas kompozici\xc5\xa1kai perskirtas \xc4\xaf dvi dalis: kair\xc4\x97je yra Kristaus biblijin\xc4\x97 nuplakimo scena, labai netradici\xc5\xa1kai nustumta \xc4\xaf vidurin\xc4\xaf plan\xc4\x85, o paveikslo de\xc5\xa1in\xc4\x97je, pirmajame plane yra trij\xc5\xb3 vyr\xc5\xb3 fig\xc5\xabros. Kas \xc5\xa1ie vyrai, neai\xc5\xa1ku. Pagal papras\xc4\x8diausi\xc4\x85 sp\xc4\x97jim\xc4\x85, jie tikriausiai yra t\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 Urbino valdytoj\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos nariai ir dvari\xc5\xa1kiai. Pradine ir paprastai pristatoma versija, jie identifikuojami su Odantonijumi da Montefeltru, Urbino grafu, centre ir jo patar\xc4\x97jais i\xc5\xa1 \xc5\xa1on\xc5\xb3. Jie visi buvo nu\xc5\xbeudyti s\xc4\x85mokslo metu 1444\xc2\xa0m. ir gali b\xc5\xabti, kad \xc5\xa1is paveikslas \xc4\xafam\xc5\xbeina j\xc5\xb3 atminim\xc4\x85. Tokiu b\xc5\xabdu paveikslas tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti sukurtas i\xc5\xa1kart po Odantonijo mirties ir j\xc4\xaf tikriausiai u\xc5\xbesak\xc4\x97 nu\xc5\xbeudytojo pusbrolis Federikas da Montefeltras. Kita versija, paveiksle trim vyrais galb\xc5\xabt vaizduojama reta Judo atgailavimo u\xc5\xbe Kristaus i\xc5\xa1davim\xc4\x85 scena, nes \xc5\xbeinoma, kad grafo Odantonijo patar\xc4\x97jai kaip tik ir buvo piktavaliai, kurie prived\xc4\x97 graf\xc4\x85 prie \xc5\xbelugimo._NEWLINE_Kita versija, sprend\xc5\xbeiant i\xc5\xa1 Kristaus nuplakimo scenoje s\xc4\x97din\xc4\x8dio \xc5\xbemogaus apdar\xc5\xb3 (pagal biblijin\xc4\x99 istorij\xc4\x85, tai Pontijus Pilotas), galima sp\xc4\x97ti, kad tai yra Bizantijos imperatorius Jonas VIII Paleologas, nugar\xc4\x85 atsuk\xc4\x99s \xc5\xbemogus su turbanu \xe2\x88\x92 sultonas Muradas II, ir paveikslas vaizduoja krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1kojo pasaulio susid\xc5\xabrim\xc4\x85 su islami\xc5\xa1kuoju, bei islamo gr\xc4\x97sm\xc4\x99 (1453\xc2\xa0m. osmanai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Konstantinopol\xc4\xaf, \xc5\xbelugo Bizantijos imperija). Tokiu b\xc5\xabdu tris vyrus pirmajame plane galima traktuoti, kaip krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1kojo pasaulio gyn\xc4\x97jus ir susieti juos su 1459\xc2\xa0m. Mantujos susirinkimu, kuriame popie\xc5\xbeius Pijus II m\xc4\x97gino sukurti s\xc4\x85jung\xc4\x85 kovoje su turkais osmanais._NEWLINE_Kita versija, paveikslas vis dar vertinamas kaip geometrini\xc5\xb3 taisykli\xc5\xb3 studija pats savaime, be jokio ai\xc5\xa1kaus ir nusakomo turinio. Paveikslo erdv\xc4\x97s ir objektai matemati\xc5\xa1kai sukonstruoti ir nutapyti pagal linijin\xc4\x97s perspektyvos taisykles. Paveiksle galima i\xc5\xa1skirti dvi erdves\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su raudono-balto ra\xc5\xa1to grindimis, ant kuri\xc5\xb3 stovi trys vyrai, yra atvirame lauke, o Kristaus nuplakimo scena su juodai baltomis grindimis, yra patalpos viduje, praetoriume. Pa\xc5\xbeym\xc4\x97tina, kad praetoriumo grind\xc5\xb3 ra\xc5\xa1tas labai sud\xc4\x97tingas ir tiksliai pavaizduotas tokiu matymo kampu, kai ra\xc5\xa1tas u\xc5\xbe praetoriumo sien\xc5\xb3 yra paprast\xc5\xb3 geometrini\xc5\xb3 form\xc5\xb3._NEWLINE_Dar viena versija, paveiksle n\xc4\x97ra joki\xc5\xb3 paslap\xc4\x8di\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 jame vaizduojamas Kristaus nuplakimas, soste s\xc4\x97di Pontijus Pilotas, o trys vyrai pirmajame plane tikriausiai yra Krist\xc5\xb3 apkaltin\xc4\x99 fariziejai. Visgi tai nepaai\xc5\xa1kina, kod\xc4\x97l trys vyrai atrodo tiek fizi\xc5\xa1kai, tiek psichologi\xc5\xa1kai neturintys ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 su nuplakimo scena, taip pat sunku pasakyti, kod\xc4\x97l dailininkas pavaizdavo tuomet Pontij\xc5\xb3 Pilot\xc4\x85 su orientalistin\xc4\x97mis detal\xc4\x97mis. Galima pasteb\xc4\x97ti, kad vyr\xc5\xb3 triada kompozici\xc5\xa1kai yra atkartota Kristaus nuplakimo scenoje. Ant paveikslo r\xc4\x97mo buvo citata i\xc5\xa1 Senojo Testamento Antros Psalm\xc4\x97s: Convenerunt in Unum (jie at\xc4\x97jo kartu). Tik\xc4\x97tina, kad r\xc4\x97mas buvo pagamintas v\xc4\x97liau ir religin\xc4\x97 paveikslo prasm\xc4\x97 ne ma\xc5\xbeiau neai\xc5\xa1ki nei bandoma suprasti pasaulietin\xc4\x97._NEWLINE_Yra ir kitoki\xc5\xb3 sp\xc4\x97jim\xc5\xb3 apie trij\xc5\xb3 vaizduojam\xc5\xb3 vyr\xc5\xb3 tapatyb\xc4\x99, taip pat apie paveikslo suk\xc5\xabrimo metus, kurie varijuoja nuo 1445 iki 1475 met\xc5\xb3. Da\xc5\xbeniau linkstama laikyti, kad paveikslas sukurtas apie 1455\xe2\x88\x921460\xc2\xa0m.'