b'\n_START_ARTICLE_\nJevlampijus La\xc5\xa1kovas\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nBrolis Jonas La\xc5\xa1kovas, \xc5\xbemona Lidija La\xc5\xa1kova. 1956 m. baig\xc4\x97 Vilniaus universitet\xc4\x85. 1961 m. apgyn\xc4\x97 disertacij\xc4\x85 \xe2\x80\x9ePietinio Pabaltijo ordoviko nuogul\xc5\xb3 litostatigrafija, litologija ir facijos\xe2\x80\x9c, 1969 m. geologijos ir mineralogijos moksl\xc5\xb3 kandidatas._NEWLINE_Nuo 1956 m. atliko geologin\xc4\xaf kartografavim\xc4\x85 (M 1:200 000 ir 1:50 000 m.) Altajuje. 1964-1965 m. dirbo Vilniaus termoizoliacijos institute. Nuo 1968 m. dirba Geologijos institute (nuo 2002 m. Geologijos ir geografijos institutas), nuo 1970 m. instituto vyresnysis mokslo darbuotojas.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nDaugiausia tyr\xc4\x97 ordoviko sistem\xc4\x85. Atliko uolien\xc5\xb3 strukt\xc5\xabrin\xc4\x99-genetin\xc4\x99 klasifikacij\xc4\x85, i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 42 uolien\xc5\xb3 tipus, 9 facijas. I\xc5\xa1tyr\xc4\x97 metabentonit\xc5\xb3 chemin\xc4\x99 ir mineralin\xc4\x99 sud\xc4\x97t\xc4\xaf, nustat\xc4\x97 j\xc5\xb3 ry\xc5\xa1\xc4\xaf su ugnikalni\xc5\xb3 veikla Tetid\xc4\x97s j\xc5\xabros ir Japeto vandenyno mikrokontinentuose ir sal\xc5\xb3 lankuose. Nustat\xc4\x97 sedimentacijos cikli\xc5\xa1kum\xc4\x85, priklausant\xc4\xaf nuo Pasaulinio vandenyno vandens lygio svyravim\xc5\xb3. Pagal nuos\xc4\x97d\xc5\xb3 sud\xc4\x97t\xc4\xaf ir faunos kait\xc4\x85 bei pagal paleomagnetini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 duomenis nustat\xc4\x97 Baltikos \xc5\xbeemyno dreif\xc4\x85 nuo Piet\xc5\xb3 poliaus (70\xc2\xb0-40\xc2\xb0, ordoviko periodo prad\xc5\xbeioje) iki pusiaujo (periodo pabaigoje) ir klimato kait\xc4\x85. I\xc5\xa1skyr\xc4\x97 40 litostratigrafini\xc5\xb3 padalini\xc5\xb3 (svit\xc5\xb3, pluo\xc5\xa1t\xc5\xb3), naujus baseino dugno morfotektoninius Notangos ir Piet\xc5\xb3 Botnijos \xc4\xaflinkius, Piet\xc5\xb3 Pabaltijo ir Gotlando-\xc5\xa0iaur\xc4\x97s Estijos monoklinas.'