b'\n_START_ARTICLE_\nPortugalijos socialist\xc5\xb3 partija\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalijos socialist\xc5\xb3 partija, PS (Partido Socialista) \xe2\x80\x93 Portugalijos kairioji partija._NEWLINE__NEWLINE_PS \xc4\xafkurta 1875 m., kai darbinink\xc5\xb3 jud\xc4\x97jime dar buvo gajus anarchizmas. PS dalyvavo 1910 m. spalio 3-osios sukilime, nuvertusiame karaliaus vald\xc5\xbei\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau nei tuomet, nei po 1926 m. perversmo vald\xc5\xbei\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97musio diktatoriaus A. O. Karmonos, nei po 1932 m. perversmo \xc4\xafvestos A. Salazaro diktat\xc5\xabros laikais \xc5\xbeymaus vaidmens nevaidino. 1933 m. partija buvo u\xc5\xbedrausta ir paleista, veik\xc4\x97 tik nedidel\xc4\x97s grup\xc4\x97s pogrindyje ir emigracijoje. 1964 m. \xc5\xa1ios grup\xc4\x97s susijung\xc4\x97 \xc4\xaf Portugalijos socialistin\xc4\xaf veikim\xc4\x85 (ASP, Ac\xc3\xa7\xc3\xa3o Socialista Portuguesa) ir paskelb\xc4\x97 Princip\xc5\xb3 deklaracij\xc4\x85, kurioje kvie\xc4\x8diama susivienyti vis\xc5\xb3 ideologini\xc5\xb3 atspalvi\xc5\xb3 socialdemokratus.\n_START_SECTION_\nAtgimimas\n_START_PARAGRAPH_\n1970 m. mirus diktatoriui A. Salazarui \xc5\xa0veicarijoje ASP paskelb\xc4\x97 program\xc4\x85, si\xc5\xablan\xc4\x8di\xc4\x85 nuversti diktat\xc5\xabr\xc4\x85 ir sukurti socialistin\xc4\x99 visuomen\xc4\x99. 1972 m. liep\xc4\x85 Vienoje XII SI kongrese ASP buvo priimta \xc4\xaf Socintern\xc4\x85. 1973 m. baland\xc5\xbeio 19 d. Bad Miunsteraifelyje Vokietijoje ASP ir kitos socialistin\xc4\x97s grup\xc4\x97s atk\xc5\xabr\xc4\x97 PS ir paskelb\xc4\x97, kad demokratija \xc5\xa1alyje gali b\xc5\xabti atkurta tiek taikiu, tiek j\xc4\x97gos b\xc5\xabdu. 1974 m. paskelbiama apie galimyb\xc4\x99 sukurti Portugalijoje neklasin\xc4\x99 visuomen\xc4\x99, ta\xc4\x8diau strategija nebuvo atskleista.\n_START_SECTION_\nPirmosios reformos\n_START_PARAGRAPH_\n1974 m. baland\xc5\xbeio kariuomenei nuvertus M. Kaetanu re\xc5\xbeim\xc4\x85, PS sudar\xc4\x97 Marijaus Soare\xc5\xa1o laikin\xc4\x85j\xc4\x85 vyriausyb\xc4\x99, o 1974 m. gruod\xc5\xbeio m\xc4\x97n. \xc4\xafvyko organizacinis PS suva\xc5\xbeiavimas, kuriame buvo priimta radikali programa. 1975 m. baland\xc5\xbeio rinkimuose PS gavo 38,5\xc2\xa0% rink\xc4\x97j\xc5\xb3 bals\xc5\xb3, o 1975 m. gruod\xc5\xbeio m\xc4\x97n. M. Soare\xc5\xa1as v\xc4\x97l sudar\xc4\x97 vyriausyb\xc4\x99._NEWLINE_Pad\xc4\x97ti PS buvo sudarytas SI solidarumo su Portugalija komitetas, \xc4\xaf kur\xc4\xaf \xc4\xaf\xc4\x97jo V. Brantas, H. Vilsonas, U. Palm\xc4\x97, F. Miteranas, B. Kraiskis ir kiti SI lyderiai._NEWLINE_Iki 1976 m. baland\xc5\xbeio 25 d. rinkim\xc5\xb3, kuriuose PSP gavo 34,97\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 106 vietas 269 viet\xc5\xb3 parlamente, buvo priimta Portugalijos Konstitucija, kurioje \xc4\xaftvirtinti Baland\xc5\xbeio revoliucijos i\xc5\xa1kovojimai. Iki 1982 m. de\xc5\xa1ini\xc5\xb3j\xc5\xb3 padaryt\xc5\xb3 konstitucijos patais\xc5\xb3, joje buvo tokios s\xc4\x85vokos, kaip socialistin\xc4\x97 visuomen\xc4\x97, kolektyvin\xc4\x97 gamybos priemoni\xc5\xb3 nuosavyb\xc4\x97 ir kt._NEWLINE_M. Soare\xc5\xa1as 1976 m. liep\xc4\x85 ry\xc5\xbeosi suformuoti vienpartin\xc4\x99 ma\xc5\xbeumos vyriausyb\xc4\x99. Iki 1977 m. gruod\xc5\xbeio PS vyriausyb\xc4\x97, susidurdama su dideliais ekonominiais sunkumais, infliacija ir augan\xc4\x8diu nedarbu, nacionalizavo dal\xc4\xaf latifundij\xc5\xb3, paband\xc4\x97 suderinti kain\xc5\xb3 ir atlyginim\xc5\xb3 disproporcijas. Ta\xc4\x8diau kai kurie vyriausyb\xc4\x97s \xc5\xbeingsniai nerado palaikymo parlamente, tod\xc4\x97l M. Soare\xc5\xa1as atsistatydino ir netrukus suformavo koalicin\xc4\xaf kabinet\xc4\x85 su Socialdemokratinio centro partija. Bet bendros kalbos su augan\xc4\x8dio kapitalo atstovais nebuvo rasta, tod\xc4\x97l 1978 m. liepos ir \xc5\xa1iai vyriausybei teko atsistatydinti. Be to, prasid\xc4\x97jo trintis ir pa\xc4\x8dioje partijoje.\n_START_SECTION_\nKriz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n1977 m. L. Kardozu vadovaujami kairieji i\xc5\xa1\xc4\x97jo i\xc5\xa1 PS ir \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Kairi\xc4\x85j\xc4\x85 s\xc4\x85jung\xc4\x85 u\xc5\xbe socialistin\xc4\x99 demokratij\xc4\x85. 1978\xe2\x80\x931980, nesutikdami su M. Soare\xc5\xa1o susitaikymo politika, partij\xc4\x85 paliko ir kiti \xc5\xbeym\xc5\xabs lyderiai, netgi atsisakydami savo post\xc5\xb3. Tai atsiliep\xc4\x97 ir rinkim\xc5\xb3 rezultatams: 1979 m. gauta 27,3\xc2\xa0%; 1980-25,2\xc2\xa0% bals\xc5\xb3._NEWLINE_Tiesa, ir b\xc5\xabdama opozicijoje PS pasiek\xc4\x97 kai kuri\xc5\xb3 laim\xc4\x97jim\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 jos iniciatyva nebuvo leista atimin\xc4\x97ti \xc5\xbeem\xc4\x99 i\xc5\xa1 kooperatyv\xc5\xb3, apriboti sklyp\xc5\xb3, perduodam\xc5\xb3 asmenin\xc4\x97n nuosavyb\xc4\x97n, dyd\xc5\xbeiai._NEWLINE_1983 m. rinkimuose PS gavo 36,1\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 94 mandatus parlamente, ta\xc4\x8diau koalicin\xc4\x99 vyriausyb\xc4\x99 sudar\xc4\x97 ne su buvusiais bendra\xc5\xbeygiais, \xc4\xafk\xc5\xabrusiais kitas partijas, o su bur\xc5\xbeuazine socialdemokrat\xc5\xb3 partija (PSD). \xc5\xa0i vyriausyb\xc4\x97 dirbo iki 1985 m. rudens, ta\xc4\x8diau jai teko imtis grie\xc5\xbetos ekonomijos politikos, suvar\xc5\xbeyti dirban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 teises, padidinti pensin\xc4\xaf am\xc5\xbei\xc5\xb3 moterims iki 65 met\xc5\xb3, pakelti but\xc5\xb3 nuom\xc4\x85, devalvuoti eskud\xc4\x85. Tod\xc4\x97l 1985 m. ir 1987 m. rinkimuose PS gavo tik 20-22\xc2\xa0% bals\xc5\xb3, leidusi\xc5\xb3 u\xc5\xbeimti 57 ir 60 viet\xc5\xb3 parlamente ir pasitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf opozicij\xc4\x85 valdan\xc4\x8diai PSD.\n_START_SECTION_\nV\xc4\x97l vald\xc5\xbeioje\n_START_PARAGRAPH_\n1986\xe2\x80\x931996 M. Soare\xc5\xa1as buvo i\xc5\xa1rinktas Portugalijos prezidentu. 1986 m. priimta Princip\xc5\xb3 deklaracija, skelbusi marksizm\xc4\x85 vienu i\xc5\xa1 \xc4\xafkv\xc4\x97pimo \xc5\xa1altini\xc5\xb3. 1988 m. nepaj\xc4\x97gdamas sutaikyti vidini\xc5\xb3 grupuo\xc4\x8di\xc5\xb3, i\xc5\xa1 PS generalinio sekretoriaus posto pasitrauk\xc4\x97 V. Ko\xc5\xa1tanciu, j\xc4\xaf pakeit\xc4\x97 \xc5\xbdor\xc5\xbe\xc4\x97 Sampajo, paband\xc4\x99s suartinti PS ir PSD pozicijas \xe2\x80\x93 1989 m. savivaldybi\xc5\xb3 rinkimuose buvo keliami bendri kandidatai._NEWLINE_1995 m. spalio 1 d. vykusiuose parlamento rinkimuose PS gavo 112 viet\xc5\xb3 i\xc5\xa1 230, ministru pirmininku tapo PS lyderis Antonio Gutieresas. 1995 m. \xc5\xbdor\xc5\xbe\xc4\x97 Sampajo buvo i\xc5\xa1rinktas Portugalijos prezidentu._NEWLINE_1999 m. rinkimuose viet\xc5\xb3 parlamente padaug\xc4\x97jo iki 115. Bet 2001 m., po pralaim\xc4\x97t\xc5\xb3 savivaldybi\xc5\xb3 rinkim\xc5\xb3, kuriuose PS daugum\xc4\x85 gavo tik 113 savivaldybi\xc5\xb3 i\xc5\xa1 308, o PSD nugal\xc4\x97jo 159 savivaldyb\xc4\x97se, bei dar 28-ose vald\xc5\xbeia atiteko komunistams ir 3-ose konservatoriams, A. Gutieresui teko atsistatydinti pirma laiko._NEWLINE_2002 m. parlamento rinkimuose PS gavo tik 95, PSD \xe2\x80\x93 102 vietas, vyriausyb\xc4\x99 sudaryti buvo pavesta A. Gutieresui, bet netrukus de\xc5\xa1inieji sudar\xc4\x97 koalicij\xc4\x85 ir premjeru tapo J. M. Durao Baroso._NEWLINE_2005 m. parlamento rinkimuose socialistai nugal\xc4\x97jo vis labiau de\xc5\xa1iniojo centro pozicijas u\xc5\xbeiman\xc4\x8dius socialdemokratus ir, surink\xc4\x99 45\xc2\xa0% bals\xc5\xb3, gavo 121 viet\xc4\x85. Premjeru tapo \xc5\xbdoz\xc4\x97 Sokrate\xc5\xa1as.'