b'\n_START_ARTICLE_\nJustinas Dabrila\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nMok\xc4\x97si Marijampol\xc4\x97s ir Vilkavi\xc5\xa1kio gimnazijose. 1920\xe2\x80\x931926 m. studijavo Vilkavi\xc5\xa1kio kunig\xc5\xb3 seminarijoje, 1927\xe2\x80\x931928 m. Lietuvos universiteto Teologijos-filosofijos fakultete, 1928 m. \xc4\xaf\xc5\xa1ventintas kunigu. Studijavo j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 mokyklose Olandijoje, Silezijoje, Popie\xc5\xbei\xc5\xa1kajame Grigaliaus universitete Romoje, filosofijos daktaras. 1934 m. d\xc4\x97l ligos pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 nedav\xc4\x99s \xc4\xaf\xc5\xbead\xc5\xb3._NEWLINE_Nuo 1935 m. Vilkavi\xc5\xa1kio gimnazijos kapelionas, nuo 1936 m. kunig\xc5\xb3 seminarijos profesorius, dvasios t\xc4\x97vas. Bendradarbiavo katalik\xc5\xb3 spaudoje. Suk\xc5\xabr\xc4\x97 diafilm\xc5\xb3, vienas j\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 apie M. K. \xc4\x8ciurlionio tapyb\xc4\x85. 1936 m. i\xc5\xa1leido dain\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf \xe2\x80\x9eVai l\xc4\x97kite dainos\xe2\x80\x9c. 1941 m. SSRS-Vokietijos karo prad\xc5\xbeioje NKVD kari\xc5\xa1ki\xc5\xb3 nukankintas su kunigais Vaclovu Balsiu ir Jonu Petrika.\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabryba\n_START_PARAGRAPH_\nUniversitete susidom\xc4\x97jo naujomis meno r\xc5\xab\xc5\xa1imis \xe2\x80\x93 fotografija ir kinu, taip pat poezija bei proza. Baig\xc4\x99s universitet\xc4\x85 nor\xc4\x97jo vykti \xc4\xaf misijas Indijoje, bet, t\xc4\x97vams ir artimiesiems labai prie\xc5\xa1inantis ir apgailestaujant, tos minties atsisak\xc4\x97. V\xc4\x97liau nor\xc4\x97jo tapti j\xc4\x97zuitu ir i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf noviciat\xc4\x85 Vokietijoje, paskui \xc4\xaf Olandij\xc4\x85, kur prad\xc4\x97jo rengtis filosofijos daktaro laipsniui._NEWLINE_Kunigas Justinas prad\xc4\x97jo vadovauti eucharistiniam b\xc5\xabreliui, tapusiam mokini\xc5\xb3 lavinimosi, turiningo laisvalaikio centru. 1935 m. prie Katalik\xc5\xb3 veikimo centro \xc4\xafsteig\xc4\x97 pedagogin\xc4\xaf kino teatr\xc4\x85 ir i\xc5\xa1leido apie 55 su atitinkamomis paskaitomis pedagoginius filmus, tarp j\xc5\xb3 1936 m. pagamino M. K. \xc4\x8ciurlionio film\xc4\x85 i\xc5\xa1 90 paveiksl\xc5\xb3, kurio k\xc5\xabryb\xc4\x85 labai m\xc4\x97go ir vertino. Centre buvo organizuojamos ekskursijos, stovyklos, \xc4\xafvair\xc5\xabs renginiai, leid\xc5\xbeiamas \xc5\xbeurnalas \xe2\x80\x9eNeg\xc4\x99stantis \xc5\xbeidinys\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nAtminimo \xc4\xafam\xc5\xbeinimas\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc5\xabdavon\xc4\x97s mi\xc5\xa1ke, kankinimo vietoje dar 1942 m. pagal kunigo Pijaus Brazausko projekt\xc4\x85 pastatytas paminklas \xe2\x80\x93 trys sujungti kry\xc5\xbeiai. 1944 m., gr\xc4\xaf\xc5\xbeus sovietams, paminklas susprogdintas. Alksn\xc4\x97nuose ant J. Dabrilos kapo pastatytas antkapinis paminklas \xe2\x80\x93 Kristus, ne\xc5\xa1antis kry\xc5\xbei\xc5\xb3, o apa\xc4\x8dioje raudonarmie\xc4\x8diai, durtuvais badantys kunigus. Po karo \xc5\xa1is vaizdas buvo i\xc5\xa1dau\xc5\xbeytas._NEWLINE_Dar Lietuvai nepaskelbus nepriklausomyb\xc4\x97s, Bartnink\xc5\xb3 parapijos tikintieji kreip\xc4\x97si \xc4\xaf rajono Vykdom\xc4\x85j\xc4\xaf komitet\xc4\x85 ir Partkom\xc4\x85 leidimo atstatyti paminkl\xc4\x85. Rajono religini\xc5\xb3 reikal\xc5\xb3 tvarkytojas J. Urbonas paprie\xc5\xa1taravo. Tada nutarta grie\xc5\xbetai pareikalauti, kad paminkl\xc4\x85 atstatyt\xc5\xb3 rajono vald\xc5\xbeia. \xc5\xa0ie nesiprie\xc5\xa1ino. Paminklas atidengtas 1989 m. bir\xc5\xbeelio m\xc4\x97n., dalyvaujant apie 10 t\xc5\xabkst. Lietuvos gyventoj\xc5\xb3, pa\xc5\xa1ventintas vyskupo Juozo \xc5\xbdemai\xc4\x8dio.'