b"\n_START_ARTICLE_\nAkademizmas\n_START_PARAGRAPH_\nAkademizmas (kitaip akademicizmas, akademinis stilius, dar vadinamas pompasti\xc5\xa1kuoju stiliumi, nuo pranc. L'Art pompier) \xe2\x80\x93 tapybos ir skulpt\xc5\xabros stilistika, \xc4\xaftakota Europos meno akademij\xc5\xb3 nustatyt\xc5\xb3 k\xc5\xabrybos princip\xc5\xb3 ir metod\xc5\xb3. Da\xc5\xbeniausiai \xc5\xa1iuo terminu apib\xc5\xabdinamas XIX a. akademinis menas, kuriame centrin\xc4\x99 viet\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Pranc\xc5\xabzijos meno akademijos aukl\xc4\x97tini\xc5\xb3 k\xc5\xabryba.\n_START_SECTION_\nIstorija ir stilistika\n_START_PARAGRAPH_\nPirmoji meno akademija Europoje buvo \xc4\xafkurta 1563 m. Giorgio Vasari iniciatyva Florencijoje, Italijoje. \xc5\xa0i \xc4\xafstaiga tur\xc4\x97jo reguliuoti vis\xc5\xb3 menini\xc5\xb3 darb\xc5\xb3 tuometin\xc4\x97je Toskanos did\xc5\xbeiojoje hercogyst\xc4\x97je atitikim\xc4\x85 tam tikriems standartams (vis\xc5\xb3 pirma Tridento susirinkimo reikalavimams). Akademija kartu buvo ir meno mokykla. Daugelis akademik\xc5\xb3 \xc5\xa1ioje \xc4\xafstaigoje vaidino formal\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf, pvz., Mikeland\xc5\xbeelas taip ir neatvyko \xc4\xaf Florencij\xc4\x85. 1577 m. Romos menininkai \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 \xc5\xa0v. Luko akademij\xc4\x85, kurioje mokiniai ne vien buvo apmokomi amato, bet ir buvo bandoma nubr\xc4\x97\xc5\xbeti teorinius meno k\xc5\xabrybos principus. 1582 m. Kara\xc4\x8diai Bolonijoje \xc4\xafsteig\xc4\x97 savo  Accademia degli Incamminati. Tai buvo mokykla, labiau pana\xc5\xa1i \xc4\xaf dailinink\xc5\xb3 dirbtuves, ta\xc4\x8diau Kara\xc4\x8diai joje apmok\xc4\x97 mokinius ne tuo, k\xc4\x85 patys mok\xc4\x97jo, o steng\xc4\x97si perteikti tuos tapybos pagrindus, kurie buvo u\xc5\xbefiksuoti auk\xc5\xa1tojo renesanso meistr\xc5\xb3 k\xc5\xabryboje. Taip formavosi pirmoji akademin\xc4\x97 mokykla, mokiniai buvo mokomi nutapyti veid\xc4\x85 kaip Rafaelis, rank\xc4\x85 \xe2\x88\x92 kaip Ticianas, \xc5\xa1e\xc5\xa1\xc4\x97lius \xe2\x88\x92 kaip Kored\xc5\xbeas. Tradici\xc5\xa1kai, kitu idealiu meno pavyzd\xc5\xbeiu buvo antikinis menas._NEWLINE_Akademij\xc5\xb3 Italijoje pavyzd\xc5\xbeiu prad\xc4\x97jo kurtis akademijos kitose \xc5\xa1alyse. U\xc5\xbeuot samd\xc4\x99 ir kviet\xc4\x99 menininkus i\xc5\xa1 Italijos, monarchai buvo suinteresuoti ugdyti dailininkus savo \xc5\xa1alyse. 1648 m. buvo \xc4\xafsteigta Pranc\xc5\xabzijos tapybos ir skulpt\xc5\xabros akademija Pary\xc5\xbeiuje Romos \xc5\xa0v. Luko akademijos pavyzd\xc5\xbeiu. Ji tur\xc4\x97jo ugdyti menininkus specialiai Pranc\xc5\xabzijos karaliaus dvarui. Pranc\xc5\xabzijos akademija s\xc4\x97m\xc4\x97si pavyzd\xc5\xbeio i\xc5\xa1 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 dailinink\xc5\xb3, dirbusi\xc5\xb3 Italijoje: Klodo Loreno ir Nikola Puseno. Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 akademizmui did\xc5\xbeiul\xc4\x97s \xc4\xaftakos tur\xc4\x97jo Akademijos direktorius \xc5\xa0arlis Le Brenas (1619 \xe2\x88\x92 1690). Jo pastangomis buvo \xc4\xafvesta sistematizuota mokymo programa, kuri steng\xc4\x97si vienyti pripa\xc5\xbeint\xc5\xb3 Europos meistr\xc5\xb3, kaip Rubensas, Rafaelis, Ticianas ir kit\xc5\xb3, dail\xc4\x97s principus. XVIII a. \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 meno akademijos D. Britanijos ir Rusijos imperijose. Ilgainiui prad\xc4\x97jo formuotis akademinio mokymo s\xc4\x85lygotas stilius, kuriam b\xc5\xabdingas idealizuotas eklektinis vaizdavimas. Nauj\xc4\x85 post\xc5\xabm\xc4\xaf akademizmui suteik\xc4\x97 XVIII a. paplit\xc4\x99s klasicizmas, kuris greitai buvo adaptuotas ir priimtas beveik vis\xc5\xb3 akademij\xc5\xb3 kaip oficialus akademistinis stilius. Pranc\xc5\xabzijos akademistinei mokyklai did\xc5\xbeiul\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 tur\xc4\x97jo \xc5\xbdakas Luji Davidas (1748\xe2\x88\x921825) ir \xc5\xbdanas Ogiustas Domenikas Engras (1780-1867). \xc4\xaetakos tur\xc4\x97jo XIX a. prad\xc5\xbeioje prad\xc4\x97j\xc4\x99s plisti romantizmo stilius. Meno akademijose buvo bandoma suvienyti \xc5\xa1iuos stilius \xc4\xaf vientis\xc4\x85 sistem\xc4\x85. Buvo teigiama, kad kai kurie akademizmo aukl\xc4\x97tiniai, kaip Fran\xc4\x8deskas Hajesas (1791\xe2\x88\x921882) Italijoje, es\xc4\x85 buvo pasiek\xc4\x99 \xc5\xa1i\xc5\xb3 stilistik\xc5\xb3 sintez\xc4\x97s harmonijos._NEWLINE_Daugelis \xc5\xbeymi\xc5\xb3 meninink\xc5\xb3, kaip Engras ir E\xc5\xbeenas Delakrua Pranc\xc5\xabzijoje, D\xc5\xbeo\xc5\xa1ua Reinoldsas Anglijoje, Ilja Repinas Rusijoje, Antonijas Kanova Italijoje, buvo akademikai, ta\xc4\x8diau akademizmo terminas vis\xc5\xb3 pirma priskiriamas akademij\xc5\xb3 mokiniams, kurie siek\xc4\x97 formalistini\xc5\xb3 akademini\xc5\xb3 princip\xc5\xb3 taikymo mene. Pranc\xc5\xabzijos akademijos rengiama kasmetin\xc4\x97 paroda \xe2\x80\x9eSalonas\xe2\x80\x9c sutraukdavo daugyb\xc4\x99 lankytoj\xc5\xb3. Meno k\xc5\xabrinius parodai atrinkdavo Akademijos komisija. \xe2\x80\x9eGeriausieji\xe2\x80\x9c laim\xc4\x97davo specialius prizus. S\xc4\x97km\xc4\x97 \xe2\x80\x9eSalone\xe2\x80\x9c dailininkui garantuodavo \xc5\xbeinomum\xc4\x85, pelningus u\xc5\xbesakymus ir s\xc4\x97kming\xc4\x85 b\xc5\xabsim\xc4\x85 karjer\xc4\x85. Vie\xc5\xa1\xc4\x85j\xc4\xaf menin\xc4\xaf skon\xc4\xaf formuodavo akademik\xc5\xb3 \xc4\xafvertinimas. J\xc5\xb3 aprobuotus k\xc5\xabrinius \xc4\xafsigydavo karaliai ir imperatoriai, turtingi aristokratai, savivaldyb\xc4\x97s, ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios. Jaunieji dailininkai da\xc5\xbenai tapydavo sava maniera, ta\xc4\x8diau paskutiniaisiais pot\xc4\x97piais suteikdavo paveikslams formali\xc4\x85 akademistin\xc4\x99 stilistin\xc4\x99 pakraip\xc4\x85._NEWLINE_XIX a. akademizmui b\xc5\xabdingas istorini\xc5\xb3 ir alegorini\xc5\xb3 scen\xc5\xb3 vaizdavimas, teatrali\xc5\xa1kumas. Nuogas k\xc5\xabnas vaizduojamas nuglaistytu, spindin\xc4\x8diu. Vengiama bet kokio \xe2\x80\x9enegra\xc5\xbeumo\xe2\x80\x9c ar \xe2\x80\x9epurvinumo\xe2\x80\x9c paveiksluose, ignoruojami savo laikme\xc4\x8dio motyvai, realizmas. Paveikslams b\xc5\xabdingi alegoriniai pavadinimai: pvz., \xc5\xbemogaus portretas gali b\xc5\xabti pavadintas \xe2\x80\x9eVakaras\xe2\x80\x9c. Istoriniuose paveiksluose paprastai \xc5\xa1lovinama monarchija. Portretuose vaizduojami labiau idealizuoti asmenybi\xc5\xb3 prototipai, nei real\xc5\xabs \xc5\xbemon\xc4\x97s. XIX a. akademistinis stilius buvo nepaprastai populiariu. Akademistini\xc5\xb3 dailinink\xc5\xb3 \xc5\xa1lov\xc4\x97 prad\xc4\x97jo bl\xc4\x97sti tik pa\xc4\x8dioje XIX a. pabagoje. XX a. daugelis j\xc5\xb3 buvo u\xc5\xbemir\xc5\xa1ti arba prisimenami tik paniekinama prasme impresionistin\xc4\x97s ir modernistin\xc4\x97s dail\xc4\x97s tyrin\xc4\x97jimo kontekste. XX a. pabaigoje pastebimas susidom\xc4\x97jimo akademizmu gr\xc4\xaf\xc5\xbeimas. Tarp XX a. stilistik\xc5\xb3 akademizmu da\xc5\xbenai \xc4\xafvardijama i\xc5\xa1\xc4\x97jusi i\xc5\xa1 mados ir formaliai taikoma kuri nors XX a. meno srov\xc4\x97."