b"\n_START_ARTICLE_\nSpecialioji reliatyvumo teorija\n_START_PARAGRAPH_\nSpecialioji reliatyvumo teorija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pirmoji i\xc5\xa1 reliatyvumo teorij\xc5\xb3, 1905 metais apra\xc5\xa1yta Alberto Ein\xc5\xa1teino straipsnyje \xe2\x80\x9eApie judan\xc4\x8di\xc5\xb3 k\xc5\xabn\xc5\xb3 elektrodinamik\xc4\x85\xe2\x80\x9c._NEWLINE_\xc5\xa0ios teorijos pagrindinis teiginys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kad kiekvienam steb\xc4\x97tojui \xc5\xa1viesos greitis vakuume yra vienodas visomis kryptimis ir nepriklauso nei nuo \xc5\xa1altinio, nei nuo steb\xc4\x97tojo jud\xc4\x97jimo grei\xc4\x8dio. I\xc5\xa1 to daroma i\xc5\xa1vada, kad kuo grei\xc4\x8diau objektas juda, tuo l\xc4\x97\xc4\x8diau jam eina laikas, tuo objektas darosi sunkesnis ir jo tiesiniai matmenys, nejudan\xc4\x8dio steb\xc4\x97tojo at\xc5\xbevilgiu, darosi ma\xc5\xbeesni. Taip pat Albertas Ein\xc5\xa1teinas teig\xc4\x97, kad jokiais bandymais sistemos viduje negalima nustatyti skirtumo tarp rimties ir jud\xc4\x97jimo i\xc5\xa1 inercijos b\xc5\xabsen\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nGaliojimo sritis\n_START_PARAGRAPH_\nSpecialioji reliatyvumo teorija sugriov\xc4\x97 iki tol buvus\xc4\xaf visuotinai priimtin\xc4\x85 Niutono mechanikos d\xc4\x97sniais pagr\xc4\xafst\xc4\x85 pasaulio supratim\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau \xc4\xafprastin\xc4\x97mis aplinkyb\xc4\x97mis \xc5\xbdem\xc4\x97je, kuomet grei\xc4\x8diai da\xc5\xbenai nedideli, reliatyvistin\xc4\x97s Niutono d\xc4\x97sni\xc5\xb3 pataisos paprastai yra nykstamai ma\xc5\xbeos, tod\xc4\x97l jais galima naudotis._NEWLINE_Teorija vadinama speciali\xc4\x85ja, nes joje nekreipiama d\xc4\x97mesio \xc4\xaf gravitacij\xc4\x85. Bendroji reliatyvumo teorija papildo speciali\xc4\x85j\xc4\x85 reliatyvumo teorij\xc4\x85 paai\xc5\xa1kindama gravitacij\xc4\x85. Speciali\xc4\x85j\xc4\x85 reliatyvumo teorij\xc4\x85 galima taikyti tik ten, kur gravitacinis potencialas \xc5\xbeymiai ma\xc5\xbeesnis u\xc5\xbe c\xc2\xb2. Kitais atvejais taikoma tik bendroji reliatyvumo teorija.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaerodymas\n_START_PARAGRAPH_\nRemsim\xc4\x97s prielaida, kad reliatyvumo teorijoje galioja judesio kiekio tverm\xc4\x97s d\xc4\x97snis. Judesio kiekis yra . Atlikime mintin\xc4\xaf eksperiment\xc4\x85. Nagrin\xc4\x97kime dviej\xc5\xb3 vienod\xc5\xb3 rutuli\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 rimties mas\xc4\x97s m\xe2\x82\x80 sm\xc5\xabg\xc4\xaf. Nagrin\xc4\x97kime dvi inercines atskaitos sistemas S ir S'. Steb\xc4\x97tojui esan\xc4\x8diam S', atrodys, kad sistemoje S laikas eina l\xc4\x97\xc4\x8diau. . Tegul steb\xc4\x97tojai i\xc5\xa1meta rutulius grei\xc4\x8diais u. Laikykime, kad u yra pakankamai ma\xc5\xbeas greitis. Dabar pritaikykime judesio kiekio tverm\xc4\x97s d\xc4\x97sn\xc4\xaf. . Vadinasi . Kadangi rutuliai susiduria, tai jie vienu metu b\xc5\xabna tame pa\xc4\x8diame ta\xc5\xa1ke. Rutuli\xc5\xb3 nueiti keliai yra vienodi ir lyg\xc5\xabs L, nes atstumas ma\xc5\xbe\xc4\x97ja tik jud\xc4\x97jimo kryptimi ( kryptimi), o ne jai statmena, tod\xc4\x97l  ir . Pasinaudoj\xc4\x99 \xc5\xa1iomis lygtimis u\xc5\xbera\xc5\xa1ome, kad . Taigi i\xc5\xa1eina, kad ._NEWLINE_Skirtingai nuo mas\xc4\x97s, elektros kr\xc5\xabvis nuo jud\xc4\x97jimo grei\xc4\x8dio pagal \xc5\xa1i\xc4\x85 teorij\xc4\x85 nepriklauso.\n_START_SECTION_\nE=mc\xc2\xb2\n_START_PARAGRAPH_\nVienas labiausiai \xc5\xbeinom\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3 yra energijos ir mas\xc4\x97s s\xc4\x85ry\xc5\xa1is E=mc\xc2\xb2. Tai rei\xc5\xa1kia, kad mas\xc4\x97 ir energija yra ekvivalen\xc4\x8dios. Bet kokia materijos r\xc5\xab\xc5\xa1is, kuri turi energijos, turi ir mas\xc4\x99. Kartais \xc5\xa1i formul\xc4\x97 yra klaidingai interpretuojama, nes sakoma, kad energija gali virsti mase ir atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai. Rimties mas\xc4\x97 gali virsti kit\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 energija. Da\xc5\xbeniausiai ji virsta \xc5\xa1viesa, kurios kvantai neturi rimties mas\xc4\x97s, ta\xc4\x8diau mas\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 turi.\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xbeastingumo principas\n_START_PARAGRAPH_\nVienam steb\xc4\x97tojui du \xc4\xafvykiai gali atrodyti vykstantys vienu metu, o kitam steb\xc4\x97tojui vienas \xc4\xafvykis gali atrodyti anks\xc4\x8diau ar v\xc4\x97liau u\xc5\xbe kit\xc4\x85. Diagramoje \xc4\xafvykis A yra anks\xc4\x8diau u\xc5\xbe \xc4\xafvyk\xc4\xaf C. \xc4\xaevykis C gali vykti ir anks\xc4\x8diau u\xc5\xbe \xc4\xafvyk\xc4\xaf A arba vienu metu. Ta\xc4\x8diau A ir C jau nebegali susisiekti, nes C jau neb\xc4\x97ra steb\xc4\x97tojo A \xc5\xa1viesos k\xc5\xabgyje ir atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai. Taigi prie\xc5\xbeastingumo principas lieka nepa\xc5\xbeeistas, nes nei A, nei C n\xc4\x97ra vienas kito prie\xc5\xbeastis ir pasekm\xc4\x97. O \xc4\xafvykio prie\xc5\xbeastis bus visada tame pa\xc4\x8diame \xc5\xa1viesos k\xc5\xabgyje kaip ir pats \xc4\xafvykis."