b'\n_START_ARTICLE_\nRomos imperija\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nKai kuri\xc5\xb3 istorik\xc5\xb3, pvz., Moses Finley nuomone Romos ekonomika buvo primityvi. Pasak jo, rom\xc4\x97n\xc5\xb3 ekonomika r\xc4\x97m\xc4\x97si \xc5\xbeemdirbyste, miestai sunaudodavo daugiau nei duodavo naudos d\xc4\x97l prekybos ir pramon\xc4\x97s, menininkai tur\xc4\x97jo \xc5\xbeem\xc4\x85 status\xc4\x85 visuomen\xc4\x97je, technologijos vyst\xc4\x97si l\xc4\x97tai, "tr\xc5\xabko ekonominio racionalumo". Dabartini\xc5\xb3 istorik\xc5\xb3 po\xc5\xbei\xc5\xabris yra sud\xc4\x97tingesnis. Didelio masto u\xc5\xbekariavimai leido perorganizuoti \xc5\xbeem\xc4\x97s panaudojim\xc4\x85, kuris l\xc4\x97m\xc4\x97 derliaus pertekli\xc5\xb3 ir specializacij\xc4\x85, ypa\xc4\x8d \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Afrikoje. Kai kuriuos miestus garsino j\xc5\xb3 pramon\xc4\x97 ar komercin\xc4\x97 veikla, o statyb\xc5\xb3 mastas rodo buvus didel\xc4\x99 statybos pramon\xc4\x99. Papirusuose sura\xc5\xa1ytos sud\xc4\x97tingos apskaitos schemos, o tai rodo ekonominio racionalumo elementus. Be to, imperija pla\xc4\x8diai naudojo monetas. Nors Antikoje transporto ir komunikacij\xc5\xb3 priemon\xc4\x97s buvo primityvios, I-II a. buvo nutiesta daug keli\xc5\xb3, kurie sujung\xc4\x97 region\xc5\xb3 ekonomikas. Tiekimo armijai kontraktai trauk\xc4\x97 prie karini\xc5\xb3 bazi\xc5\xb3 tiek\xc4\x97jus i\xc5\xa1 visos provincijos ir u\xc5\xbe jos rib\xc5\xb3. Romos imperijos ekonomika buvo regionini\xc5\xb3 ekonomik\xc5\xb3 tinklas, kur valstyb\xc4\x97 pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97jo ir steb\xc4\x97jo prekyb\xc4\x85, kad u\xc5\xbesitikrint\xc5\xb3 mokes\xc4\x8dius. Ekonominis augimas buvo didesnis nei kit\xc5\xb3 ikiindustrini\xc5\xb3 ekonomik\xc5\xb3, bet negal\xc4\x97t\xc5\xb3 lygintis su dabartin\xc4\x97mis.\n_START_SECTION_\nMonetos\n_START_PARAGRAPH_\nRomos imperijos prad\xc5\xbeioje ekonomika buvo smarkiai monetarizuota, monetos buvo naudojamos i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti kainas ir skolas. Sestercija buvo pagrindinis valiutos vienetas iki IV a., bet sidabrinis denaras, vertas keturi\xc5\xb3 sestercij\xc5\xb3, buvo naudojamas nuo Sever\xc5\xb3 dinastijos laik\xc5\xb3. Smulkiausia moneta apyvartoje buvo bronzinis asas, vertas ketvir\xc4\x8dio sestercijos. Liejiniai nebuvo laikomi pinigais ir buvo naudojami tik pasienyje. I-II a. rom\xc4\x97nai monetas skai\xc4\x8diavo, o ne sv\xc4\x97r\xc4\x97. Tai rodo, kad j\xc5\xb3 vert\xc4\x97 nepriklaus\xc4\x97 ne nuo svorio, o nominalios vert\xc4\x97s. Tai l\xc4\x97m\xc4\x97, kad valiuta buvo devalvuota. Standartizuot\xc5\xb3 monet\xc5\xb3 naudojimas skatino prekyb\xc4\x85 ir ekonomikos integracij\xc4\x85._NEWLINE_Senov\xc4\x97s Roma netur\xc4\x97jo centrinio banko ir bank\xc5\xb3 kontrol\xc4\x97 buvo minimali. Bankai tuomet tur\xc4\x97jo ma\xc5\xbeiau rezervuose nei visa klient\xc5\xb3 ind\xc4\x97li\xc5\xb3 suma. \xc4\xaeprastai bankas tur\xc4\x97jo nedaug kapitalo ir tik vien\xc4\x85 direktori\xc5\xb3, bet kai kurie tur\xc4\x97jo 6-15 direktori\xc5\xb3. Seneka teig\xc4\x97, kad visiems, dalyvaujantiems prekyboje reikia suteikti kredit\xc4\x85._NEWLINE_Profesional\xc5\xabs depozito bankininkai  (lot. argentarius, coactor argentarius ar v\xc4\x97liau nummularius) priimdavo fiksuotam ar nefiksuotam laikui pinigus ir skolindavo tretiesiems asmenims. Senatoriai buvo smarkiai \xc4\xafsiv\xc4\x97l\xc4\x99 \xc4\xaf paskolas, skolindavo ir skolindavosi. J\xc5\xb3 paskolos remdavosi j\xc5\xb3 asmeniniu turtu, o rekomendacijos remdavosi asmeniniais ry\xc5\xa1iais. Skolintojai gal\xc4\x97davo skolas parduoti kitiems asmenims. D\xc4\x97l bank\xc5\xb3 sistemos didel\xc4\x97s pinig\xc5\xb3 sumos keliaudavo po imperij\xc4\x85 fizi\xc5\xa1kai neperve\xc5\xbeant monet\xc5\xb3. Per vis\xc4\x85 imperijos istorij\xc4\x85 kilo tik viena kredito kriz\xc4\x97 33 m., kai daug senatori\xc5\xb3 atsid\xc5\xabr\xc4\x97 b\xc4\x97doje. Juos i\xc5\xa1gelb\xc4\x97jo Tiberijus, paskolin\xc4\x99s bankams 100 mln. sestercij\xc5\xb3. Centrin\xc4\x97 vald\xc5\xbeia nesiskolindavo pinig\xc5\xb3 ir deficitus padengdavo i\xc5\xa1 pinig\xc5\xb3 atsarg\xc5\xb3._NEWLINE_Antonin\xc5\xb3 ir Sever\xc5\xb3 dinastijos suma\xc5\xbeino metalo kiek\xc4\xaf monetose, ypa\xc4\x8d denaruose, kad sumok\xc4\x97t\xc5\xb3 kariams. Staigi infliacija valdant Komodui pa\xc5\xbeeid\xc4\x97 kredito rink\xc4\x85. III a. rinkoje suma\xc5\xbe\xc4\x97jo monet\xc5\xb3 d\xc4\x97l kasybos sutrikimo, didelio nuotolio prekybos suma\xc5\xbe\xc4\x97jimo, aukso ir monet\xc5\xb3 atitekimo imperijos prie\xc5\xa1ams. Pad\xc4\x97tis pasidar\xc4\x97 tokia bloga, kad Aureliano laikais bankai prad\xc4\x97jo nebepasitik\xc4\x97ti valstyb\xc4\x97s i\xc5\xa1leistomis monetomis. Nepaisant Diokletiano reform\xc5\xb3, kredito rinka pilnai neatsigavo.\n_START_SECTION_\nKasyba\n_START_PARAGRAPH_\nSvarbiausi Romos imperijos kalnakasybos regionai buvo Iberija (auksas, sidabras, varis, alavas, \xc5\xa1vinas), Galija (auksas, sidabras, gele\xc5\xbeis), Britanija (daugiausiai gele\xc5\xbeis, \xc5\xa1vinas, alavas), Dunojaus provincijos (auksas, gele\xc5\xbeis), Makedonija, Trakija (auksas, sidabras) ir Ma\xc5\xbeoji Azija (auksas, sidabras, gele\xc5\xbeis, alavas). Didelio masto kasyba vyko nuo Augusto laik\xc5\xb3 iki III a. kriz\xc4\x97s. Aukso kasyba nutr\xc5\xabko Dakijoje, kai provincija buvo prarasta 271 m._NEWLINE_Hidraulin\xc4\x97 kalnakasyba, kuri\xc4\x85 Plinijus Vyresnysis vadino ruina montium, leido netauriuosius ir tauriuosius metalus i\xc5\xa1gauti ikipramoniniais mastai. Manoma, kad per metus buvo i\xc5\xa1kasama 82500 ton\xc5\xb3 gele\xc5\xbeies. Per metus buvo i\xc5\xa1gaunama 15000 ton\xc5\xb3 vario ir 80000 ton\xc5\xb3 \xc5\xa1vino, kuri\xc5\xb3 kasybos mastai nebuvo vir\xc5\xa1yti iki pramonin\xc4\x97s revoliucijos. Ispanijoje buvo i\xc5\xa1kasama 40% pasaulio \xc5\xa1vino. Didel\xc4\x97 \xc5\xa1vino gamyba atsirado kaip sidabro, kurio buvo i\xc5\xa1gaunama 200 ton\xc5\xb3 per metus, kasybos \xc5\xa1alutinis produktas. II a. viduryje rom\xc4\x97nai tur\xc4\x97jo 10000 ton\xc5\xb3 sidabro, t. y. 5-10 kart\xc5\xb3 daugiau nei Viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 Europa ir Abasid\xc5\xb3 kalifatas kartu sud\xc4\x97jus 800 m. \xc5\xa0vino i\xc5\xa1gavimo mast\xc4\x85 rodo faktas, kad \xc5\xa1vino kiekis Grendlandijos ledynuose keturis kartus didesnis nei buvo prie\xc5\xa1 ir po Romos imperijos.\n_START_SECTION_\nTransportas\n_START_PARAGRAPH_\nRomos imperija buvo apsupusi Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabr\xc4\x85, kuri\xc4\x85 rom\xc4\x97nai vadino mare nostrum. Rom\xc4\x97n\xc5\xb3 laivai be jos plaukiojo ir tokiomis up\xc4\x97mis kaip Gvadalkivyras, Ebras, Rona, Reinas, Tibras ir Nilas. Kur tik \xc4\xafmanoma, buvo renkamasi gabenti krovinius laivais, nes sausuma tai daryti buvo sud\xc4\x97tinga. Laivai, ratai ir kiti mediniai daktai rodo, kad tais laikais buvo daug naging\xc5\xb3 dailid\xc5\xbei\xc5\xb3._NEWLINE_Sausumos transportas naudojosi rom\xc4\x97n\xc5\xb3 keliais. Jie buvo pastatyti kariniais tikslais, bet jie buvo naudojami ir prekybai. Bendruomeni\xc5\xb3 mokami mokes\xc4\x8diais nat\xc5\xabra apr\xc5\xabpindavo gyv\xc5\xabliais, personalu ar ve\xc5\xbeimais Augusto \xc4\xafkurt\xc4\x85 valstybin\xc4\x99 pa\xc5\xa1to ir transporto sistem\xc4\x85 (lot. Cursus publicus). Pers\xc4\x97dimo stotys buvo palei keli\xc4\x85 kas 7-12 rom\xc4\x97ni\xc5\xa1k\xc5\xb3 myli\xc5\xb3 (1 mylia apie 1481 m) ir da\xc5\xbenai tapdavo kaimais ar prekybos vietomis. Palei keli\xc4\x85 taip pat buvo nakvyn\xc4\x97s namai (lot. mansio), i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 tokiu atstumu, kur\xc4\xaf nukeliaudavo per dien\xc4\x85 traukiamas ve\xc5\xbeimas (apie 30 km). Pagalbin\xc4\xaf personal\xc4\x85 sudar\xc4\x97 mul\xc5\xb3 varovai, sekretoriai, kalviai, ve\xc5\xbeim\xc5\xb3 darytojai, veterinarai, leli karin\xc4\x97s policijos pareig\xc5\xabnai, pasiuntiniai. Ve\xc5\xbeimus da\xc5\xbeniausiai traukdavo mulai. Net labai skubant \xc5\xbeinia i\xc5\xa1 Mainco pasiekdavo Rom\xc4\x85 tik per 9 dienas.\n_START_SECTION_\nPrekyba\n_START_PARAGRAPH_\nRomos provincijos prekiavo tarpusavyje, bet prekyba vyko ir u\xc5\xbe imperijos rib\xc5\xb3 su tokiomis \xc5\xa1alimis kaip Indija ir Kinija. Svarbiausia prek\xc4\x97 buvo javai. Prekyba su Kinija vyko sausuma per \xc5\xa0ilko kelio tarpininkus. Su Indija prekiauta per Egipto uostus prie Raudonosios j\xc5\xabros. Per \xc5\xa1iuos prekybos kelius plito ligos. Buvo prekiaujama alyvuogi\xc5\xb3 aliejumi, vergais, maistu, gele\xc5\xbeimi ir jos dirbiniais, tekstile, mediena, puodais, stiklu, marmuru, papirusu, prieskoniais, vaistais, dramblio kaulu, perlais ir brangakmeniais._NEWLINE_Nors daugelis provincij\xc5\xb3 gamino vyn\xc4\x85, tam tikr\xc5\xb3 region\xc5\xb3 vynas buvo paklausesnis ir jis buvo viena svarbesni\xc5\xb3 preki\xc5\xb3. Stalo vyno tr\xc5\xabkumas buvo retas dalykas. Pagrindiniai vyno tiek\xc4\x97jai Romai buvo vakarin\xc4\x97 Italijos pakrant\xc4\x97, pietin\xc4\x97 Galija, Tarakono Ispanija ir Kreta. Antras pagal dyd\xc4\xaf imperijos miestas Aleksandrija \xc4\xafve\xc5\xbe\xc4\x97 vyn\xc4\x85 i\xc5\xa1 Latakijos ir Eg\xc4\x97jo regiono. Tavernos ir vynin\xc4\x97 pardavin\xc4\x97jo vyn\xc4\x85 i\xc5\xa1sine\xc5\xa1imui ar vietoje, o kaina priklaus\xc4\x97 nuo kokyb\xc4\x97s.'