b'\n_START_ARTICLE_\nRoger Trinquier\n_START_PARAGRAPH_\nRoger Trinquier, f\xc3\xb6dd 20 mars 1908, d\xc3\xb6d 11 januari 1986, var en fransk \xc3\xb6verste, som har spelat en avg\xc3\xb6rande roll i utvecklingen av teorier om subversiv krigf\xc3\xb6ring och kontraterrorism.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nTrinquier var posterad i Kina under 1930-talet, och l\xc3\xa4rde sig d\xc3\xa5 tala kinesiska. Han deltog mellan 1940 och 1946 i den franska Shanghaikoncessionen. N\xc3\xa4r Japan ockuperade Kina under andra v\xc3\xa4rldskriget, l\xc3\xa4mnades den franska Vichyregimens styrkor bev\xc3\xa4pnade och ost\xc3\xb6rda, tills mars 1945 d\xc3\xa5 de f\xc3\xa4ngslades. Till skillnad fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5nga andra Vichy-officerare beh\xc3\xb6lls Trinquier i tj\xc3\xa4nst efter kriget p\xc3\xa5 grund av att han uppm\xc3\xa4rksammades av general Raoul Salan. Trinquier alternerade mellan postering i Indokina och vid bef\xc3\xa4lsutbildningen i f\xc3\xb6rsvaret. 1951 blev han bef\xc3\xa4lhavare \xc3\xb6ver alla antikommunistiska gerillor (GCMA) i norra Indokina (Tonkin), och hans grupp r\xc3\xb6nte framg\xc3\xa5ngar fram till slaget vid Dien Bien Phu d\xc3\xa5 de franska styrkorna tvingades dra sig tillbaka fr\xc3\xa5n Indokina._NEWLINE_1957, under sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskriget i Algeriet, placerades han i Algeriet. Trinquier beg\xc3\xa4rde avsked fr\xc3\xa5n arm\xc3\xa9n 1961, och begav sig till Kongo f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja Katangarebellerna under Mo\xc3\xafse Tschomb\xc3\xa9._NEWLINE_N\xc3\xa4r femte republiken utropades av Charles de Gaulle skrev Trinquiers boken Le coup d\xe2\x80\x99\xc3\xa9tat du 13 mai i vilken han f\xc3\xb6rklarade de Gaulles handling vara en statskupp.\n_START_SECTION_\nDen moderna krigf\xc3\xb6ringen\n_START_PARAGRAPH_\nTrinquier \xc3\xa4r en framtr\xc3\xa4dande teoretiker f\xc3\xb6r vad han kallade La guerre moderne, ett \xe2\x80\x9dsystem av handlingar i f\xc3\xb6rening \xe2\x80\x93 politiska, ekonomiska, psykologiska, milit\xc3\xa4ra \xe2\x80\x93 som str\xc3\xa4var efter att \xc3\xb6vermanna en etablerad auktoritet i ett land och ers\xc3\xa4tta den med en annan\xe2\x80\x9d (La guerre moderne, kapitel 2). Han var kritisk till den traditionella arm\xc3\xa9ns of\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att besvara den nya krigf\xc3\xb6ringen, som tog sig uttryck i gerillor. Taktikerna innefattade sm\xc3\xa5 och r\xc3\xb6rliga elitf\xc3\xb6rband, tortyr, att inr\xc3\xa4tta styrkor f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rsvar rekryterade fr\xc3\xa5n lokalbefolkningen, tv\xc3\xa5ngsf\xc3\xb6rflyttning till l\xc3\xa4ger, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som psykologiska operationer och undervisning av befolkningen._NEWLINE_Det viktigaste var, menade Trinquier, att s\xc3\xa4tta stopp f\xc3\xb6r fienden och injaga skr\xc3\xa4ck, till exempel genom f\xc3\xb6rh\xc3\xb6r, razzior och anh\xc3\xa5llanden, och genom att vinna befolkningen p\xc3\xa5 sin sida. Det mer regelr\xc3\xa4tta kriget skulle utf\xc3\xb6ras genom att bryta kontaktn\xc3\xa4tet mellan gerillorna och huvudorganisationen, medan gerillastyrkorna var den sista instansen att inrikta kraften p\xc3\xa5. Enligt Werner Hahlweg begick Trinquiers ett misstag, rent strategiskt sett, i och med det faktum att de styrkor han f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dde alltid var fr\xc3\xa4mmande element f\xc3\xb6r den befolkning de var tvungna att vinna till sin sida. _NEWLINE_Trinquiers mest egenartade bidrag \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligen studierna och till\xc3\xa4mpningarna av terrorism och tortyr i samband med hans moderna krigf\xc3\xb6ring. Han h\xc3\xa4vdade att det var omoraliskt att behandla terrorister som kriminella eller att h\xc3\xa5lla dem juridiskt ansvariga f\xc3\xb6r deras handlingar. Enligt hans syns\xc3\xa4tt borde terrorister behandlas som soldater, med det till\xc3\xa4gget att om de attackerade civila m\xc3\xa5l och inte anv\xc3\xa4nde uniform, s\xc3\xa5 kunde de torteras f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rr\xc3\xa5da sin organisation. Trinquiers kriterium f\xc3\xb6r tortyr var att terroristen endast skulle efterfr\xc3\xa5gas uppgifter om sin organisation och r\xc3\xb6relse, att utfr\xc3\xa5garna m\xc3\xa5ste veta vad de ville veta, och att s\xc3\xa5 fort informationen hade erh\xc3\xa5llits m\xc3\xa5ste tortyren upph\xc3\xb6ra och terroristen d\xc3\xa4refter behandlas som en krigsf\xc3\xa5nge (La guerre moderne, kapitel 4)._NEWLINE_Frankrikes arm\xc3\xa9 till\xc3\xa4mpade Trinquiers taktiker under sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskriget i Algeriet. Kortsiktigt var dessa taktiker framg\xc3\xa5ngsrika. De uppm\xc3\xa4rksammades i pressen, men med litet eller inget gensvar fr\xc3\xa5n allm\xc3\xa4nheten, eftersom taktikerna ans\xc3\xa5gs vara n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga. I ett l\xc3\xa5ngsiktigt perspektiv skulle dessa taktiker, i synnerhet tortyren, debatteras i fransk press de n\xc3\xa4rmaste \xc3\xa5rtiondena._NEWLINE_US Army visade l\xc3\xa4nge intresse i Trinquiers erfarenheter och teorier n\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rberedde de gr\xc3\xb6na baskrarna, en kontragerilla i Sydvietnam under tidiga 1960-talet.'