b'\n_START_ARTICLE_\nHusmossa\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nHusmossa v\xc3\xa4xer i v\xc3\xa5ningar, med fj\xc3\xa4derlika skott. Varje skott, eller v\xc3\xa5ning, representerar en v\xc3\xa4xts\xc3\xa4song, s\xc3\xa5 genom att r\xc3\xa4kna antalet v\xc3\xa5ningar kan man f\xc3\xa5 fram mossans \xc3\xa5lder. Stammen blir 10\xe2\x80\x9320 cm l\xc3\xa5ng och \xc3\xa4r gr\xc3\xb6n, gul, r\xc3\xb6d eller brun. Bladen \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkt gr\xc3\xb6na till bruna p\xc3\xa5 de \xc3\xa4ldre skotten och har en ljusare gr\xc3\xb6n ton i de nya skotten. Bladens "kronor" blir i regel 20\xe2\x80\x9330 mm breda, i undantagsfall s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 som 8 mm eller s\xc3\xa5 stora som 50 mm. Bladen har oftast tv\xc3\xa5 mittnerver och \xc3\xa4r tandade i kanterna._NEWLINE_Stambladen \xc3\xa4r cirka 2 mm l\xc3\xa5nga och 1,5 mm breda och f\xc3\xb6rgreningsbladen 1 mm l\xc3\xa5nga och 0,5 mm breda. Stambladet smalnar av till en spets, som oftast \xc3\xa4r l\xc3\xa5ngsmal och krokig. F\xc3\xb6rgreningsbladet f\xc3\xa5r en kort och vass spets. I mikroskop kan man se att bladcellerna \xc3\xa4r l\xc3\xa5nga och smala och bash\xc3\xb6rncellerna \xc3\xa4r odifferentierade._NEWLINE_Mossans stam \xc3\xa4r t\xc3\xa4ckt av gr\xc3\xb6na (p\xc3\xa5 gamla skott bruna), h\xc3\xa5rliknande utv\xc3\xa4xter, s\xc3\xa5 kallade parafyllier. Dessa skiljer husmossorna fr\xc3\xa5n andra n\xc3\xa4rst\xc3\xa5ende sl\xc3\xa4kten, s\xc3\xa5som hakmossor (Rhytidiadelphus). Liksom andra mossor saknar den r\xc3\xb6tter, men dess rhizoider \xc3\xa4r, i f\xc3\xb6rekommande fall, ovanligt l\xc3\xa5nga. De gamla skotten d\xc3\xb6r undan f\xc3\xb6r undan och blir en del av humust\xc3\xa4cket.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlingsarter\n_START_PARAGRAPH_\nMossan kan f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med thujamossor (Thuidium spp.) som ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger pargreniga. Thujamossor \xc3\xa4r dock ljusgr\xc3\xb6na, matta i f\xc3\xa4rgen och har mindre blad \xc3\xa4n husmossan.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nHusmossa p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas i stora delar av norra halvklotet i framf\xc3\xb6rallt kalltempererade klimat, bergsklimat och tundra. Den finns framf\xc3\xb6rallt i det cirkumpol\xc3\xa4ra taiga-/tundrab\xc3\xa4ltet fr\xc3\xa5n Norge via Sverige, Finland, Ryssland, Alaska och Kanada till Gr\xc3\xb6nland samt Island, F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna och Brittiska \xc3\xb6arna. Den v\xc3\xa4xer \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 h\xc3\xb6g altitud i bland annat Alperna, Sichuan, USA, V\xc3\xa4stindien och \xc3\x96stafrika. P\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra halvklotet f\xc3\xb6rekommer mossan i Australien och p\xc3\xa5 Nya Zeeland. _NEWLINE_Den f\xc3\xb6rekommer sparsamt \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 andra st\xc3\xa4llen n\xc3\xa4ra utbredningsomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nSkillnader i populationer\n_START_PARAGRAPH_\nSkotten \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 till tre g\xc3\xa5nger pargreniga, det senare \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst fallet i de regnrika barrskogarna i v\xc3\xa4stra Nordamerika. I riktigt str\xc3\xa4nga tundramilj\xc3\xb6er har enkelt pargreniga former hittats. Utseendet varierar \xc3\xa4ven i andra avseenden mellan nordligt och sydligt v\xc3\xa4xande populationer av arten, s\xc3\xa5som att de nordliga \xc3\xa4r mindre och de sydliga har en mer utpr\xc3\xa4glad trappstegsform i sitt v\xc3\xa4xts\xc3\xa4tt. _NEWLINE_Denna skillnad i v\xc3\xa4xts\xc3\xa4tt mellan formerna kallas sympodialt (v\xc3\xa4xer fr\xc3\xa5n sidoskott) respektive monopodialt (v\xc3\xa4xer fr\xc3\xa5n toppskott). Mossan till\xc3\xa4mpar vanligen en av dessa tillv\xc3\xa4xtformer, \xc3\xa4ven om exemplar som anv\xc3\xa4nder b\xc3\xa5da s\xc3\xa4tten hittats. Att v\xc3\xa4xa fr\xc3\xa5n ett sidoskott (trappstegsform) ger en f\xc3\xb6rdel i att kunna "kl\xc3\xa4ttra" f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 mer ljus. Nackdelen \xc3\xa4r att v\xc3\xa4xts\xc3\xa4ttet kr\xc3\xa4ver att resurser l\xc3\xa4ggs p\xc3\xa5 att bygga upp stammen och en \xc3\xb6kad vind-, temperatur- och betesk\xc3\xa4nslighet. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xb6verlever de monopodialt v\xc3\xa4xande mossorna generellt b\xc3\xa4ttre i kalla milj\xc3\xb6er och de sympodialt v\xc3\xa4xande i varmare klimat.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nHusmossa \xc3\xa4r perenn och blir i genomsnitt \xc3\xa5tta \xc3\xa5r gammal. Den v\xc3\xa4xer fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 jord eller humus i l\xc3\xb6v- och granskog, d\xc3\xa4r den \xc3\xa4r pleurokarp och mattbildande tillsammans med v\xc3\xa4ggmossa (Pleurozium schreberi) och i Norden \xc3\xa4ven ofta kvastmossor (Dicranum spp.). Den p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 gamla stockar, l\xc3\xa5gor, stubbar och annat f\xc3\xb6rmultnande tr\xc3\xa4 samt klippor, stenar och ibland murar. Dess trappstegsliknande v\xc3\xa4xts\xc3\xa4tt g\xc3\xb6r att den kan "kl\xc3\xa4ttra" \xc3\xb6ver nedfallet material fr\xc3\xa5n ett \xc3\xa5r till ett annat och d\xc3\xa4rmed f\xc3\xa5 lite mer solljus.\n_START_SECTION_\nTillv\xc3\xa4xtfaktorer\n_START_PARAGRAPH_\nI de flesta delar av utbredningsomr\xc3\xa5det har mossan en st\xc3\xb6rre tillv\xc3\xa4xtfas p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren och en p\xc3\xa5 sensommaren\xe2\x80\x93h\xc3\xb6sten. Temperatur, vattentillg\xc3\xa5ng och k\xc3\xb6ld \xc3\xa4r de fr\xc3\xa4msta faktorerna som h\xc3\xa4mmar tillv\xc3\xa4xten p\xc3\xa5 vintern, \xc3\xa4ven om den inte upph\xc3\xb6r helt. I b\xc3\xb6rjan av h\xc3\xb6sten bildas knoppar (f\xc3\xb6r sidoskott respektive toppskott) som utvecklas p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren._NEWLINE_Mossan kan ta upp b\xc3\xa5de organiskt och oorganiskt kv\xc3\xa4ve fr\xc3\xa5n yt- och markvatten._NEWLINE_Arten \xc3\xa4r n\xc3\xa4ringskr\xc3\xa4vande, vill ha relativt mycket vatten och \xc3\xa4r k\xc3\xa4nslig f\xc3\xb6r uttorkning, men t\xc3\xa5l \xc3\xa5 andra sidan mycket skugga. _NEWLINE_Husmossa kommer sent i successionen, men kan d\xc3\xa5 ist\xc3\xa4llet tr\xc3\xa4nga ut andra marklevande mossor och lavar. En norsk unders\xc3\xb6kning visade att dess tillv\xc3\xa4xt missgynnas av att leva bland akrokarpa mossor.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nslighet och predatorer\n_START_PARAGRAPH_\nHusmossa missgynnas kraftigt av skogsbruk och brand, som inneb\xc3\xa4r mer solexponering (och d\xc3\xa4rmed uttorkning), och det tar vanligen flera \xc3\xa5r innan tr\xc3\xa4d- och buskskiktet har blivit s\xc3\xa5 pass slutet att mossan kommer tillbaka till ett omr\xc3\xa5de d\xc3\xa4r den tidigare v\xc3\xa4xte. Brand inneb\xc3\xa4r \xc3\xa4ven ofta att mossan brinner upp, eftersom dess vatteninneh\xc3\xa5ll inte \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4ckligt f\xc3\xb6r att skydda den. Den \xc3\xa4r k\xc3\xa4nsligare f\xc3\xb6r f\xc3\xa4llning av tr\xc3\xa4dskiktet \xc3\xa4n buskskiktet. Det brukar ta tio till trettio (ibland upp till femtio) \xc3\xa5r innan mossan \xc3\xa5ter blir den dominerande arten efter en st\xc3\xb6rning._NEWLINE_Husmossa \xc3\xa4ts av skogsl\xc3\xa4mmel (Myopus schisticolor). Mossan \xc3\xa4ts \xc3\xa4ven ibland av hjortdjur, s\xc3\xa5som kronhjort (Cervus elaphus), sitkahjort (Odocoileus hemionus sitkensis) och den gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska renen (Rangifer tarandus groenlandicus). Husmossa har \xc3\xa5terfunnits i matspj\xc3\xa4lkningskanalen hos den utd\xc3\xb6da st\xc3\xa4ppbisonen (Bison priscus). Brunbj\xc3\xb6rn (Ursus arctos) anv\xc3\xa4nder husmossa som en del i inredningen till sitt vinteride.\n_START_SECTION_\nBrittiska \xc3\xb6arna\n_START_PARAGRAPH_\nI Storbritannien \xc3\xa4r husmossa en av karakt\xc3\xa4rsarterna i de s\xc3\xa5 kallade Uplands, h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nta, artrika och relativt ost\xc3\xb6rda omr\xc3\xa5den som ofta har n\xc3\xa5gon form av naturskydd. I Skottland v\xc3\xa4xer den \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 vissa hedar och i Caledonian Forest. Den har gett namn till den skotska vegetationsklassningen W18 ("Pinus sylvestris-Hylocmium splendens woodland").\n_START_SECTION_\nNordamerika\n_START_PARAGRAPH_\nI Kanada bildar husmossa ofta v\xc3\xa4xtsamh\xc3\xa4llen med vitgran (Picea glauca), svartgran (P. mariana) och \xc3\xa4ven vaktelb\xc3\xa4r (Gaultheria shallon), v\xc3\xa4stlig hakmossa (Rhytidiadelphus boreus), Pachystima myrsinites, vissa arter av skogsb\xc3\xa4r (Vaccinium membranaceum och Vaccinium parvifolium)._NEWLINE_Enligt A.W. Kuchlers v\xc3\xa4xtekologiska index, som anv\xc3\xa4nds i bland annat USA, ing\xc3\xa5r den i ett flertal biotoper, bland annat med cedrar (cedrus spp.), contortatall (Pinus contorta), douglasgran (Pseudotsuga menziesii), hemlockgranar (Tsuga spp.) och purpurgran (Abies amabilis). Society of American Foresters har \xc3\xa4ven med mossan i flera klasser i sitt skogst\xc3\xa4ckningsindex, d\xc3\xa4r den bland annat anges v\xc3\xa4xa med balsamgran (Abies balsamea), banksianatall (Pinus banksiana), kanadal\xc3\xa4rk (Larix laricina), pappersbj\xc3\xb6rk (Betula papyrifera) och sitkagran (Picea sitchensis).\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6r\xc3\xb6kning\n_START_PARAGRAPH_\nHusmossa kan f\xc3\xb6r\xc3\xb6ka sig b\xc3\xa5de vegetativt och sexuellt. Det f\xc3\xb6rra \xc3\xa4r vanligast och, i antal nya individer m\xc3\xa4tt, framg\xc3\xa5ngsrikast. Den sexuella f\xc3\xb6r\xc3\xb6kningen kan dock ha en viktig roll n\xc3\xa4r nya platser ska koloniseras.\n_START_SECTION_\nVegetativ f\xc3\xb6r\xc3\xb6kning\n_START_PARAGRAPH_\nDen vegetativa f\xc3\xb6r\xc3\xb6kningen sker genom att nya skott v\xc3\xa4xer ut fr\xc3\xa5n de gamla. Skotten bildas i samband med tillv\xc3\xa4xten av de f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende \xc3\xa5rsskotten, men h\xc3\xa5ller sig som knoppar tills det f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende skottet v\xc3\xa4xt f\xc3\xa4rdigt. Mossan breder p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt ut sig till en matta. _NEWLINE_Husmossa kan \xc3\xa4ven spridas genom att delar av mossan lossnar och etablerar sig n\xc3\xa5gon annanstans. S\xc3\xa5dana fragment kan \xc3\xa4ven \xc3\xb6verleva i jorden efter en brand eller annan st\xc3\xb6rning och d\xc3\xa4rmed bidra till en \xc3\xa5teretablering.\n_START_SECTION_\nSexuell f\xc3\xb6r\xc3\xb6kning\n_START_PARAGRAPH_\nDen sexuella f\xc3\xb6r\xc3\xb6kningen sker genom att en spermie fr\xc3\xa5n en av anteridierna (hanorganen) tar sig till ett \xc3\xa4gg i ett arkegon (honorgan) och bildar en zygot. Genom mitos blir zygoten ett embryo, som sedan utvecklas till en sporofyt med seta (stj\xc3\xa4lk) och calyptra (sporhus). Setan \xc3\xa4r vanligen 0,5 till 2,5 cm l\xc3\xa5ng och calyptran 1,7 till 2,8 mm l\xc3\xa5ng. Fr\xc3\xa5n denna del av mossan bildas sporer, vilka sprids med vinden. _NEWLINE_Mossor anses "blomma" n\xc3\xa4r arkegonen b\xc3\xb6rjar \xc3\xb6ppnas, vilket hos husmossor vanligen sker i maj\xe2\x80\x93juli i de fall det finns ett arkegon. Sexuella organ \xc3\xa4r n\xc3\xa4mligen relativt s\xc3\xa4llsynta hos husmossa, men mossan tar upp sin skottillv\xc3\xa4xt vid ungef\xc3\xa4r samma tid, vilket g\xc3\xb6r att man \xc3\xa4nd\xc3\xa5 kan se hur v\xc3\xa4xts\xc3\xa4songen varierar.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nTidigare har mossan, ofta tillsammans med v\xc3\xa4ggmossa, anv\xc3\xa4nts som drev (t\xc3\xa4tning) runt d\xc3\xb6rrar och f\xc3\xb6nster och mellan stockarna i timrade husv\xc3\xa4ggar. Detta praktiseras fortfarande i traditionell husbyggnadskonst i Skandinavien och delar av Alaska och norra Kanada. Den har \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r att t\xc3\xa4cka jordgolv, f\xc3\xb6r att ligga p\xc3\xa5, och f\xc3\xb6r att isolera frukt- och gr\xc3\xb6nsaksl\xc3\xa5dor._NEWLINE_Idag anv\xc3\xa4nds den fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r att skapa ett gr\xc3\xb6nt t\xc3\xa4cke i blomsterhandlares skyltf\xc3\xb6nster, kransar, dekorationer och liknande. _NEWLINE_En unders\xc3\xb6kning av en kanadensisk-koreansk forskargrupp visade, genom en metanol- och etylacetatextraktion av \xc3\xa4mnen i mossan, att husmossa har \xc3\xa4mnen som d\xc3\xb6dar grampositiva bakterier. _NEWLINE_Husmossa har en f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att ta upp tungmetaller fr\xc3\xa5n atmosf\xc3\xa4riskt nedfall, s\xc3\xa4rskilt bly. Detta g\xc3\xb6r att mossan kan anv\xc3\xa4ndas som biomonitor genom att man unders\xc3\xb6ker f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i metallkoncentrationen i mossan. D\xc3\xa4rmed kan man f\xc3\xa5 en indikation p\xc3\xa5 hur tungmetallnedfallet i ett omr\xc3\xa5de f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras. Unders\xc3\xb6kningar av mossor f\xc3\xb6r detta \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l g\xc3\xb6rs i ett flertal europeiska l\xc3\xa4nder i fem\xc3\xa5rsintervaller.'