b'\n_START_ARTICLE_\nEtnografiska museet, Stockholm\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDe \xc3\xa4ldsta delarna av museets samling kommer fr\xc3\xa5n Kungliga Vetenskapsakademien och har senare byggts p\xc3\xa5 med material fr\xc3\xa5n insamlingsresor och andra g\xc3\xa5vor. Redan kring 1860 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades arbete f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rverkliga ett separat och permanent museum f\xc3\xb6r de etnografiska samlingarna. Flera st\xc3\xb6rre publika utst\xc3\xa4llningar arrangerades i tillf\xc3\xa4lliga lokaler f\xc3\xb6r att skapa uppm\xc3\xa4rksamhet kring fr\xc3\xa5gan. H\xc3\xa4r kan n\xc3\xa4mnas Allm\xc3\xa4nna etnografiska utst\xc3\xa4llningen 1878-79, Vega-utst\xc3\xa4llningen 1880, Vanadis-utst\xc3\xa4llningen 1887 samt Utst\xc3\xa4llning av arkeologiska och etnografiska samlingar fr\xc3\xa5n Centralamerika 1900.  _NEWLINE_En etnografisk avdelning bildades 1900 inom Naturhistoriska riksmuseet, som d\xc3\xa5 fortfarande lydde under Kungliga vetenskapsakademien. Hjalmar Stolpe blev den etnografiska enhetens f\xc3\xb6rste f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare och verksamheten bedrevs fram till 1930 i lokaler p\xc3\xa5 Wallingatan 2 i centrala Stockholm. Ut\xc3\xb6ver f\xc3\xb6rem\xc3\xa5lssamlingarna p\xc3\xa5 Wallingatan arrangerades st\xc3\xb6rre utst\xc3\xa4llningar i andra lokaler, som Etnografiska Missionsutst\xc3\xa4llningen 1907, Japanska konstutst\xc3\xa4llningen 1911, Konsthantverk fr\xc3\xa5n Java och Kina 1915 och Exotisk konst och konsthantverk 1927.  _NEWLINE_\xc3\x85r 1930 flyttades samlingarna in i tidigare milit\xc3\xa4ra byggnader p\xc3\xa5 Ladug\xc3\xa5rdsg\xc3\xa4rde. Museet skildes organisatoriskt fr\xc3\xa5n Naturhistoriska riksmuseet 1935 under namnet Statens etnografiska museum. Fram till 1966 l\xc3\xa5g museet kvar under Kungliga vetenskapsakademiens inseende och v\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nMuseet p\xc3\xa5 G\xc3\xa4rdet\n_START_PARAGRAPH_\nEn ny byggnad f\xc3\xb6r \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let uppf\xc3\xb6rdes 1976\xe2\x80\x931978 p\xc3\xa5 samma plats och \xc3\xb6ppnades f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten 1980. Den ritades av Jan Gezelius och Gunnar Mattsson och bel\xc3\xb6nades med 1981 \xc3\xa5rs Kasper Salin-pris. Museet \xc3\xa4r bel\xc3\xa4get i en parkliknande omgivning och har som n\xc3\xa4rmaste grannar Tekniska och Sj\xc3\xb6historiska museerna, Polismuseet och Riksidrottsmuseet. Museet v\xc3\xa5rdar cirka 200 000 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l och f\xc3\xb6rfogar \xc3\xb6ver avsev\xc3\xa4rda samlingar fr\xc3\xa5n Kina, Japan, Korea, Sydostasien, Oceanien, den amerikanska dubbelkontinenten samt Afrika. 2002 presenterades ett urval av f\xc3\xb6rem\xc3\xa5len i bokverket \xe2\x80\x9dMed v\xc3\xa4rlden i kapps\xc3\xa4cken. Samlingarnas v\xc3\xa4g till Etnografiska museet\xe2\x80\x9d (red. W. \xc3\x96stberg). Boken \xe2\x80\x9dPrimitiv konst\xe2\x80\x9d (1947) var ett tidigare bidrag i samma genre._NEWLINE_Etnografiska museet \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa4ven \xc3\xa5t bland annat v\xc3\xa5rd och registrering av bildmaterial, pedagogisk verksamhet, forskning och utgivning av publikationer av olika slag._NEWLINE_1988 bytte myndigheten namn till Folkens Museum Etnografiska. Fram till 1999 var det fortsatt en egen myndighet men blev det \xc3\xa5ret en del av Statens museum f\xc3\xb6r V\xc3\xa4rldskultur. \xc3\x85r 2001 \xc3\xa5tertog museet sitt tidigare namn, Etnografiska museet.'