b'\n_START_ARTICLE_\nPlutarchos\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nPlutarchos v\xc3\xa4xte upp i en ansedd och v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgad borgarfamilj i Chaironeia. Han fick en anst\xc3\xa4ndig uppfostran, s\xc3\xa4ndes till Aten f\xc3\xb6r filosofiska studier under Ammonios av Aten, som gjorde att han kom i kontakt med b\xc3\xa5de platonism och stoicism. Vid denna tid influerades akademin av mystisk teologi f\xc3\xa4rgad av symboler fr\xc3\xa5n orientalisk, s\xc3\xa4rskilt Egyptisk religion. Hans fortsatta karri\xc3\xa4r best\xc3\xa4mdes av n\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rbindelser till Rom. Under resor till huvudstaten l\xc3\xa4rde han sig n\xc3\xb6dtorftigt latin och kn\xc3\xb6t n\xc3\xa4ra v\xc3\xa4nskapsf\xc3\xb6rbindelser med den romerska societeten. Under Trajanus regering erh\xc3\xb6ll han konsularisk rang och innehade tidvis h\xc3\xb6ga poster i provinsf\xc3\xb6rvaltningen. Efter att ha \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt till Chaironeia som stadens store man \xc3\xa4gnade han sitt senare liv fr\xc3\xa4mst \xc3\xa5t att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka \xc3\xa5teruppliva det apollinska gudstj\xc3\xa4nstlivet i Delfi, d\xc3\xa4r han fr\xc3\xa5n 95 e. Kr. innehade ett pr\xc3\xa4st\xc3\xa4mbete.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rfattarskap\n_START_PARAGRAPH_\nPlutarchos omf\xc3\xa5ngsrika alster bestod enligt en antik bibliografi av 227 skrifter, av vilka \xc3\xb6ver 150 \xc3\xa4r bevarade. De best\xc3\xa5r av popul\xc3\xa4rvetenskapliga ess\xc3\xa4er och psykologiska levnadsteckningar. Hans verk pr\xc3\xa4glas av hans romantiska str\xc3\xa4van att v\xc3\xa4cka till liv det klassiska Hellas i allm\xc3\xa4nhet och de gamla gudakulterna i synnerhet, genom att tolka in i forntidsreligionen samtidens platonsk-pytagoreiska mystik och stoiska f\xc3\xb6rsynstro, dels av hans bem\xc3\xb6danden att sprida kunskap om romersk historia och vitterhet i den grekisktalande v\xc3\xa4rlden._NEWLINE_Plutarchos har haft en fundamental betydelse f\xc3\xb6r den v\xc3\xa4steuropeiska litteraturen, till exempel bygger Shakespeares Julius Caesar p\xc3\xa5 Plutarchos Caesarbiografi._NEWLINE_Han har ocks\xc3\xa5 skrivit ett stort antal etiska traktater, samlade som Moralia, vilka syftar till att till\xc3\xa4mpa platonsk (och i viss m\xc3\xa5n \xc3\xa4ven stoisk) filosofi f\xc3\xb6r en allm\xc3\xa4nbildad l\xc3\xa4sekrets. Plutarchos viktigaste verk \xc3\xa4r J\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande levnadsteckningar (Bioi paralleloi), levnadsbeskrivningar av framst\xc3\xa5ende romare och greker, d\xc3\xa4r han utf\xc3\xb6rligt beskriver personerna i par om en romare och en grek. Personerna skildras var f\xc3\xb6r sig, men varje par sammanf\xc3\xb6rs i ett avslutande j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande avsnitt. Dessa j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande levnadsteckningar har ett didaktiskt syfte d\xc3\xa5 de \xc3\xa4r t\xc3\xa4nkta att fungera som en exempelsamling till ett system av moraliska principer. Personerna framh\xc3\xa5lls som antingen f\xc3\xb6red\xc3\xb6men eller avskr\xc3\xa4ckande exempel._NEWLINE_Levnadsteckningarna var standardl\xc3\xa4sning f\xc3\xb6r skolelever fr\xc3\xa5n ren\xc3\xa4ssansen fram till 1900-talets b\xc3\xb6rjan, d\xc3\xa5 de ans\xc3\xa5gs f\xc3\xb6rmedla etiska f\xc3\xb6rebilder fr\xc3\xa5n historien. Termen "plutark" f\xc3\xb6rekommer ibland som en generell beteckning f\xc3\xb6r samlingar av levnadsteckningar.\n_START_SECTION_\nPlutarchos kvinnosyn\n_START_PARAGRAPH_\nPlutarchos kvinnosyn \xc3\xa4r anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rd f\xc3\xb6r tiden han levde i. Han h\xc3\xa4vdade best\xc3\xa4mt att flickor borde f\xc3\xa5 en uppfostran i stil med pojkarnas, s\xc3\xa5 att \xc3\xa4ktenskapet skulle kunna bli en m\xc3\xa4nsklig gemenskap, inte bara en allians till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r ekonomi och reproduktion. F\xc3\xb6r att vara ett gott f\xc3\xb6red\xc3\xb6me gav Plutarchos unga kvinnor tilltr\xc3\xa4de till sin privatakademi i Chaironeia, vilket under denna tid var mycket ovanligt.\n_START_SECTION_\nKonsten att lyssna\n_START_PARAGRAPH_\nPlutarchos skrev kring 100 e.Kr. skriften \xe2\x80\x9dKonsten att lyssna\xe2\x80\x9d, som \xc3\xa4r skrivet som ett tal till en ung man som ska p\xc3\xa5b\xc3\xb6rja sina studier. Han p\xc3\xa5visar skillnaden mellan att h\xc3\xb6ra och att lyssna, han menar att varje m\xc3\xa4nniska kan h\xc3\xb6ra, medan lyssnandet \xc3\xa4r en konst att bem\xc3\xa4stra. Plutarchos f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kar en aktiv och v\xc3\xa4l f\xc3\xb6rberedd lyssnare. Att rakryggat, uppm\xc3\xa4rksamt h\xc3\xa5lla blicken p\xc3\xa5 talaren ans\xc3\xa5g han h\xc3\xb6ra till vanligt folkvett. Och eftersom han utgick fr\xc3\xa5n att de flesta m\xc3\xa4nniskor var d\xc3\xa5liga lyssnare (n\xc3\xa5got som han s\xc3\xa5g som ett problem bland de otaliga talare som upptr\xc3\xa4dde) gav han genom sin skrift v\xc3\xa4gledning i \xc3\xa4mnet och en god introduktion i konsten att lyssna l\xc3\xa4rande. Plutarchos po\xc3\xa4ngterar vikten av ett aktivt och engagerat lyssnande, f\xc3\xb6r att kunna bli en s\xc3\xa5 bra talare som m\xc3\xb6jligt.'