b'\n_START_ARTICLE_\n48 Librae\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\n48 Librae \xc3\xa4r en bl\xc3\xa5 till vit skalstj\xc3\xa4rna i huvudserien av spektralklass B3 Vsh,. Den har dock klassificerats olika, som B3 V, B5 IIIp-skal He-n, B6 p-skal, B4 III, B3 IV: e-skal och B3 skal av olika k\xc3\xa4llor. Enligt normen f\xc3\xb6r en skalstj\xc3\xa4rna, roterar den mycket snabbt med en ber\xc3\xa4knad rotationshastighet p\xc3\xa5 400 km/s och n\xc3\xa4rmar sig eller \xc3\xb6verskrider 80 procent av den kritiska hastigheten. Detta ger stj\xc3\xa4rnan en uttalad tillplattad form med en ekvatorialradie som ber\xc3\xa4knas vara 43 procent st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n den polarradien. Den har en massa som \xc3\xa4r ca 6 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n solens massa, en radie som \xc3\xa4r ca 4 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n solens och uts\xc3\xa4nder fr\xc3\xa5n dess fotosf\xc3\xa4r ca 1\xc2\xa0100 g\xc3\xa5nger mera energi \xc3\xa4n solen vid en effektiv temperatur av ca 7\xc2\xa0600 K._NEWLINE_48 Librae \xc3\xa4r en variabel stj\xc3\xa4rna med beteckningen FX Librae som varierar i skenbar magnitud fr\xc3\xa5n 4,74 till 4,96 och klassificeras som eruptiv variabel av Gamma Cassiopeiae-typ (GCAS). Den har en omgivande gasformig skiva som str\xc3\xa4cker sig till minst 15 g\xc3\xa5nger stj\xc3\xa4rnans radie och ligger n\xc3\xa4stan i linje med siktlinjen fr\xc3\xa5n jorden, med en uppskattad lutning av 85\xc2\xb0 \xc2\xb1 3\xc2\xb0. N\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng mellan 1931 och 1935 blev skivan aktiv och har f\xc3\xb6rblivit s\xc3\xa5 sedan den tiden och blivit f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r flera studier. Den ovanliga asymmetrin hos emissionslinjerna i dess spektrum har lett till att den har klassificerats som en superj\xc3\xa4tte av typ B8 Ia/Ib av SIMBAD och andra. Denna asymmetri visar p\xc3\xa5 ett kvasiperiodiskt beteende av den typ som finns i ungef\xc3\xa4r en tredjedel av alla Be-stj\xc3\xa4rnor, med en period p\xc3\xa5 ca 10 till 17 \xc3\xa5r. Denna variation kan uppst\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n precessionen av en enarmad densitetsv\xc3\xa5g i gasskivan.'