b'\n_START_ARTICLE_\nFerenc De\xc3\xa1k (politiker)\n_START_PARAGRAPH_\nFerenc De\xc3\xa1k (ungerska De\xc3\xa1k Ferenc), f\xc3\xb6dd den 17 oktober 1803 i S\xc3\xb6jt\xc3\xb6r i komitatet Zala, d\xc3\xb6d den 28 januari 1876 i Budapest, var en ungersk statsman k\xc3\xa4nd som "nationens vise man" och en av upphovsm\xc3\xa4nnen till Ausgleich, 1867 \xc3\xa5rs statsr\xc3\xa4ttsliga uppg\xc3\xb6relse mellan \xc3\x96sterrike och Ungern som kom att skapa "dubbelmonarkin" \xc3\x96sterrike-Ungern.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc3\xa1k \xc3\xa4gnade sig tidigt \xc3\xa5t advokatyrket och b\xc3\xb6rjade 1825 med iver att deltaga i komitatf\xc3\xb6rhandlingarna samt gjorde sig snart k\xc3\xa4nd som en utm\xc3\xa4rkt talare. \xc3\x85ren 1832\xe2\x80\x931836 representerade han Zala p\xc3\xa5 riksdagen i Pressburg, d\xc3\xa4r han med kraft och talang bek\xc3\xa4mpade Wienregeringens inkr\xc3\xa4ktanden p\xc3\xa5 Ungerns r\xc3\xa4ttigheter. Under riksdagen 1839\xe2\x80\x931840 lyckades De\xc3\xa1k \xc3\xa5stadkomma en tillf\xc3\xa4llig f\xc3\xb6rsoning mellan regeringen och reformpartiet, vars chef han var. \xc3\x85ren 1843\xe2\x80\x931847 var han inte medlem av riksdagen, men anlitades alltj\xc3\xa4mt s\xc3\xa5som sitt partis r\xc3\xa5dgivare. Under denna tid utarbetade han ett f\xc3\xb6rslag till strafflag, av utl\xc3\xa4ndska sakkunniga h\xc3\xb6geligen prisat, samt redigerade 1847 ett liberalt manifest, vilket kr\xc3\xa4vde Ungerns oberoende st\xc3\xa4llning under huset Habsburgs spira._NEWLINE_Som justitieminister intr\xc3\xa4dde De\xc3\xa1k den 23 mars 1848 i kabinettet Batthy\xc3\xa1ny, Ungerns f\xc3\xb6rsta konstitutionella minist\xc3\xa4r. Men hans plan att omorganisera hela lagskipningsv\xc3\xa4sendet omintetgjordes genom Kossuths tilltr\xc3\xa4de till makten i september samma \xc3\xa5r, och han utgick d\xc3\xa5 ur minist\xc3\xa4ren, eftersom Kossuth br\xc3\xb6t med den str\xc3\xa4ngt lagenliga f\xc3\xb6rhandlingspolitik De\xc3\xa1k konsekvent f\xc3\xb6rf\xc3\xa4ktade. Sedan riksdagen under Kossuths ledning avgjort brutit med dynastin, drog sig De\xc3\xa1k tillbaka fr\xc3\xa5n det offentliga livet och deltog inte i revolutionskriget._NEWLINE_D\xc3\xa5 \xc3\x96sterrikes olyckor i det andra italienska sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskriget 1859 f\xc3\xb6rm\xc3\xa5tt regeringen i Wien att \xc3\xa4ndra politik i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till Ungern och riksdagen 1861 \xc3\xa5nyo inkallats, l\xc3\xa4t De\xc3\xa1k, som f\xc3\xb6rut fr\xc3\xa5n sitt gods Kehida givit nationen det passiva motst\xc3\xa5ndets l\xc3\xb6sen, v\xc3\xa4lja sig till deputerad f\xc3\xb6r Pest. Det moderat-liberala s\xc3\xa5 kallade adresspartiet, vilket samlade sig omkring honom och Andr\xc3\xa1ssy, st\xc3\xa4llde sig p\xc3\xa5 grundvalen av 1848 \xc3\xa5rs lagar och kr\xc3\xa4vde oeftergivligt en ungersk minist\xc3\xa4r. F\xc3\xb6rbittrad \xc3\xb6ver denna ov\xc3\xa4ntade h\xc3\xa5llning, uppl\xc3\xb6ste regeringen hastigt riksdagen i september 1861, sedan Frans Josef avvisat den av De\xc3\xa1k redigerade adress, vari dess b\xc3\xa4gge kamrar h\xc3\xa4vdade den av honom f\xc3\xb6rf\xc3\xa4ktade r\xc3\xa4ttsst\xc3\xa5ndpunkten. Denna sammankallades emellertid \xc3\xa5ter 1865, kort efter det De\xc3\xa1k i sin ber\xc3\xb6mda p\xc3\xa5skartikel i tidningen Pesti Napl\xc3\xb3 v\xc3\xa4djat till Frans Josef personligen och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4krat honom om Ungerns beredvillighet att s\xc3\xa4tta sina historiska r\xc3\xa4ttigheter i samklang med hela rikets inre lugn och yttre stormaktsst\xc3\xa4llning._NEWLINE_Efter \xc3\x96sterrikes nederlag i det tyska enhetskriget 1866 ville det radikala partiet begagna sig av monarkins allm\xc3\xa4nna uppl\xc3\xb6sningstillst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r att tvinga regeringen i Wien till f\xc3\xb6r\xc3\xb6dmjukande eftergifter. Men De\xc3\xa1k motsatte sig denna politik och vann riksdagen f\xc3\xb6r den \xc3\xa5sikten att de b\xc3\xa5da riksh\xc3\xa4lfterna skulle bliva likst\xc3\xa4llda och Ungern erh\xc3\xa5lla en s\xc3\xa4rskild minist\xc3\xa4r. Inte minst genom De\xc3\xa1ks moderation kom det p\xc3\xa5 denna grundval till en uppg\xc3\xb6relse (Ausgleich) med \xc3\x96sterrike under Beusts minist\xc3\xa4r. _NEWLINE_Det nya f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan den \xc3\xb6sterrikisk-ungerska monarkins b\xc3\xa5da delar oktrojerades h\xc3\xb6gtidligt genom Andr\xc3\xa1ssys utn\xc3\xa4mning till ungersk ministerpresident i februari 1867 och Frans Josefs h\xc3\xb6gtidliga kr\xc3\xb6ning i Buda i juni samma \xc3\xa5r; uppg\xc3\xb6relseakten av den 26 september 1867 best\xc3\xa4mde slutgiltigt den nya unionens villkor. De\xc3\xa1k gav den av hans meningsfr\xc3\xa4nder sammansatta nya minist\xc3\xa4ren \xe2\x80\x93 vars ledning han sj\xc3\xa4lv avb\xc3\xb6jt \xe2\x80\x93 sitt betydelsefulla st\xc3\xb6d och representerade till sin d\xc3\xb6d de den grundlagsenliga sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetens och den frisinnade moderationens id\xc3\xa9er. De\xc3\xa1ks begravning firades som en nationell sorgeh\xc3\xb6gtid; ett st\xc3\xa5tligt, av staten rest minnesm\xc3\xa4rke \xc3\xb6ver honom, av Husz\xc3\xa1r, avt\xc3\xa4cktes i Frans Josefs n\xc3\xa4rvaro i Budapest 1887.'