b'\n_START_ARTICLE_\nBrittiska och utl\xc3\xa4ndska bibels\xc3\xa4llskapet\n_START_PARAGRAPH_\nBrittiska och utl\xc3\xa4ndska bibels\xc3\xa4llskapet \xc3\xa4r ett av v\xc3\xa4rldens \xc3\xa4ldsta bibels\xc3\xa4llskap._NEWLINE_S\xc3\xa4llskapet stiftades 1804, p\xc3\xa5 uppmaning av pr\xc3\xa4sten Thomas Charles i Wales samt under nitisk medverkan av baptistpredikanten Joseph Hughes, den tyske predikanten Steinkopf och den anglikanske John Owen. Dess syfte \xc3\xa4r att \xc3\xb6fver hela jorden och p\xc3\xa5 alla spr\xc3\xa5k utbreda bibeln eller delar d\xc3\xa4rav, utan noter, f\xc3\xb6rklaringar eller anm\xc3\xa4rkningar. S\xc3\xa4llskapet tr\xc3\xa4dde i f\xc3\xb6rbindelse med f\xc3\xb6rut befintliga f\xc3\xb6reningar med likartat syfte men uppr\xc3\xa4ttade \xc3\xa4ven flera tusen filialer och agenturer i och utom England. Det gav ocks\xc3\xa5 anledning till grundl\xc3\xa4ggandet av bibels\xc3\xa4llskap utom England: i N\xc3\xbcrnberg och Basel (stiftade 1804; sammanslagna 1806), Berlin (1806; 1814 omdanadt till "det preussiska"), W\xc3\xbcrttemberg (1812), Holland (1815), Sankt Petersburg (1812; 1826 upph\xc3\xa4vdes det, dock fick den protestantiska avdelningen forts\xc3\xa4tta sin verksamhet), Finska bibels\xc3\xa4llskapet (1812), Danska (1814), Svenska (1815), Norska (1816), Amerikanska i New York (1816) med flera. Brittiska bibels\xc3\xa4llskapets verksamhet har stundom m\xc3\xb6tt gens\xc3\xa4gelse. S\xc3\xa5 har man ogillat f\xc3\xb6reningen med dissenters och det f\xc3\xb6rmenta inkr\xc3\xa4ktandet p\xc3\xa5 \xc3\xa4ldre s\xc3\xa4llskaps verksamhet. Den s\xc3\xa5 kallade apokryfstriden 1825-27 hotade till och med s\xc3\xa4llskapets best\xc3\xa5nd. Den avgjordes genom det beslutet, att s\xc3\xa4llskapet varken sj\xc3\xa4lvt skulle ge ut bibeln med apokryferna eller underst\xc3\xb6dja n\xc3\xa5got annat s\xc3\xa4llskap, som gjorde s\xc3\xa5. Detta hade till f\xc3\xb6ljd, att m\xc3\xa5nga s\xc3\xa4llskap skilde sig fr\xc3\xa5n det brittiska och att nya, sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga, uppr\xc3\xa4ttades.'