b'\n_START_ARTICLE_\nWerner S\xc3\xb6derhjelm\n_START_PARAGRAPH_\nJarl Werner S\xc3\xb6derhjelm, f\xc3\xb6dd den 26 juli 1859 i Viborg, d\xc3\xb6d den 16 januari 1931 i Helsingfors, var en finl\xc3\xa4ndsk spr\xc3\xa5kforskare, litteraturhistoriker och diplomat. Han var bror till Alma S\xc3\xb6derhjelm och far till Henning S\xc3\xb6derhjelm och Johan Otto S\xc3\xb6derhjelm.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6derhjelm blev 1877 student, disputerade 1884 p\xc3\xa5 avhandlingen Johann Elias Schlegel, s\xc3\xa4rskildt s\xc3\xa5som lustspelsdiktare samt blev 1885 filosofie doktor. Han studerade till en b\xc3\xb6rjan litteraturhistoria f\xc3\xb6r bland andra Michael Bernays i M\xc3\xbcnchen 1883-1884 och f\xc3\xb6r Erich Schmidt i Wien 1885, men v\xc3\xa4nde snart sitt intresse \xc3\xa5t den d\xc3\xa5 i Finland ok\xc3\xa4nda moderna filologin och var bland 1885-1886 elev vid \xc3\x89cole des hautes \xc3\xa9tudes, d\xc3\xa4r han studerade f\xc3\xb6r Gaston Paris. _NEWLINE_\xc3\x85r 1886 utn\xc3\xa4mndes han till docent i nyare litteratur och blev, sedan han 1888 utgivit Vie de Saint Laurent. Po\xc3\xa9me du XII:e si\xc3\xa9cle, docent i romansk filologi och 1889 extra ordinarie professor i samma \xc3\xa4mne. D\xc3\xa5 en ordinarie l\xc3\xa4rostol i germansk och romansk filologi uppr\xc3\xa4ttades 1898, blev S\xc3\xb6derhjelm dess f\xc3\xb6rste innehavare. D\xc3\xa5 professuren 1908 delades, \xc3\xb6vertog han den romanska. Fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1913 innehade den d\xc3\xa5 uppr\xc3\xa4ttade l\xc3\xa4rostolen i inhemsk och allm\xc3\xa4n litteraturhistoria. _NEWLINE_Han blev ledamot av Vetenskaps- och vitterhetssamh\xc3\xa4llet i G\xc3\xb6teborg 1925 och tj\xc3\xa4nstgjorde som l\xc3\xa4rare i moderna spr\xc3\xa5k vid olika l\xc3\xa4roverk, bland annat i franska vid Tekniska h\xc3\xb6gskolan 1891-1898. I syfte att fr\xc3\xa4mja det moderna spr\xc3\xa5kstudiet stiftade han 1887 Nyfilologiska klubben. Som dess ordf\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5n 1890 och hedersordf\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5n 1902 hade S\xc3\xb6derhjelm ett avg\xc3\xb6rande inflytande p\xc3\xa5 hur undervisningen i moderna spr\xc3\xa5k kom att utformas vid de finl\xc3\xa4ndska l\xc3\xa4roverken. Han utgav (tillsammans med Nanna T\xc3\xb6tterman) fyra l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker i franska (i svenska och finska utg\xc3\xa5vor). _NEWLINE_Vid urtima lantdagen 1905-1906 representerade S\xc3\xb6derhjelm universitetet. Viktigast var dock hans inl\xc3\xa4gg i den konstitutionella f\xc3\xb6rsvarskampen, bland annat genom det inflytande han \xc3\xa4gde bland den akademiska ungdomen. Inrikespolitiskt ansl\xc3\xb6t S\xc3\xb6derhjelm sig n\xc3\xa4rmast till ungfennomanska partiet. Han var chef f\xc3\xb6r Finlands officiella upplysningsbyr\xc3\xa5 i K\xc3\xb6penhamn 1918-1919 och tj\xc3\xa4nstgjorde 1919-1928 som Finlands minister i Stockholm._NEWLINE_Vid sidan av sitt vetenskapliga f\xc3\xb6rfattarskapet, utgav S\xc3\xb6derhjelm \xc3\xa4ven popul\xc3\xa4rvetenskap. Artikelserien Nyare b\xc3\xb6cker, inhemska och utl\xc3\xa4ndska (i Hufvudstadsbladet, 1896-1905) populariserade str\xc3\xb6mningarna inom samtidens litteratur och inf\xc3\xb6rde d\xc3\xa4rmed den moderna litteraturkritiken i finl\xc3\xa4ndsk press. S\xc3\xb6derhjelm hade en lika omfattande produktion p\xc3\xa5 finska spr\xc3\xa5ket som p\xc3\xa5 svenska. Han f\xc3\xb6rmedlade som litteraturforskare moderna \xc3\xa5sk\xc3\xa5dningar och metoder, som filolog inf\xc3\xb6rde han det germansk-romanska spr\xc3\xa5kstudiet, som kritiker nydanade han genom sin starka konstn\xc3\xa4rliga k\xc3\xa4nsla, sin intellektuella r\xc3\xb6rlighet och sin framst\xc3\xa4llningskonst den litter\xc3\xa4ra publicistiken i Finland och vande l\xc3\xa4sarna att anv\xc3\xa4nda nya m\xc3\xa5tt. Under signaturen Pekka Malm utgav han 1901 romanen Brytningstider. Hans Skrifter utkom i tio band 1923-1925.'