b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Frederik Tietgen\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Frederik Tietgen, C.F. Tietgen, f\xc3\xb6dd 19 mars 1829 i Odense, d\xc3\xb6d 19 oktober 1901 i K\xc3\xb6penhamn, var en dansk aff\xc3\xa4rsman._NEWLINE_Tietgen, som var son till en hantverkare, hade 1849\xe2\x80\x9355 anst\xc3\xa4llning hos ett handelshus i Manchester och blev sedan k\xc3\xb6pman i K\xc3\xb6penhamn. \xc3\x85r 1857 blev han direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r den nyinr\xc3\xa4ttade Privatbanken och fick redan samma \xc3\xa5r tillf\xc3\xa4lle att ut\xc3\xb6va inflytande under den stora ekonomiska krisen. Likv\xc3\xa4l visade han f\xc3\xb6rst efter dansk-tyska kriget 1864 hela sin f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga. Efterhand stiftade han en hel rad viktiga aktiebolag, s\xc3\xa5som Det Forenede Dampskibsselskab (1866), Kj\xc3\xb8benhavns Sporvei-Selskab (1866), Store Nordiske Telegrafselskab (1868\xe2\x80\x9370), Burmeister & Wains Maskin- og Skibsbyggeri (1871), De Danske Sukkerfabrikker (1872), De Danske Spritfabrikker (1881), Kj\xc3\xb8benhavns Telefonselskab (1882) och De Forenede Bryggerier (1891) samt Lolland\xe2\x80\x93Falsterske Jernbaneselskab (1874) och \xc3\x98stsj\xc3\xa6llandske Jernbaneselskab (1877). _NEWLINE_F\xc3\xb6r de flesta av dessa bolag var Tietgen inte bara stiftare, utan \xc3\xa4ven ledare tills han 1896\xe2\x80\x9397 av h\xc3\xa4lsosk\xc3\xa4l tvingades l\xc3\xa4mna sina poster. Han var 1885\xe2\x80\x9397, i egenskap av ordf\xc3\xb6rande i Grosserersocietetets kommitt\xc3\xa9, K\xc3\xb6penhamns handelsk\xc3\xa5rs officielle chef. Han inskr\xc3\xa4nkte dock ej sin verksamhet till dessa omr\xc3\xa5den, utan sysslade \xc3\xa4ven med andra uppgifter. S\xc3\xa5 \xc3\xb6vertog han 1871 det av staten nedlagda stuteriet vid Frederiksborgs slott, men m\xc3\xa5ste 1876 uppge f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket. \xc3\x85r 1874 k\xc3\xb6pte han den i ruiner befintliga Frederikskirken med tillh\xc3\xb6rande tomt f\xc3\xb6r att fullborda den f\xc3\xb6rra och bebygga den senare, och 1884 byggde han j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n Nyk\xc3\xb8bing Falster till Gedser. Vidare var han 1872 medlem av skandinaviska myntkommissionen, 1890 av internationella konferensen f\xc3\xb6r arbetarskydd i Berlin och 1893 av den stora myntkonferensen i Bryssel. _NEWLINE_Utan att sj\xc3\xa4lv samla n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6rm\xc3\xb6genhet \xe2\x80\x93 en v\xc3\xa4sentlig del gick \xc3\xa5t vid Frederikskirkens uppf\xc3\xb6rande, vilket f\xc3\xb6r honom som utpr\xc3\xa4glad grundtvigian var en hj\xc3\xa4rtesak \xe2\x80\x93  hade st\xc3\xb6rre inflytande p\xc3\xa5 danska aff\xc3\xa4rslivet \xc3\xa4n n\xc3\xa5gon av hans f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare eller samtida. Som ett uttryck av erk\xc3\xa4nsla f\xc3\xb6r hans verksamhet insamlades inom handelsv\xc3\xa4rlden 1882 en summa av 200 000 danska kronor till Frederikskirkens ornering; men f\xc3\xb6rst 1894 fick han uppleva templets invigning. Redan 1867 erh\xc3\xb6ll Tietgen titeln etatsr\xc3\xa5d och 1897 titeln geheimer\xc3\xa5d. En av Rasmus Andersen 1904 utf\xc3\xb6rd staty av honom \xc3\xa4r numera placerad vid Sankt Ann\xc3\xa6 Plads i K\xc3\xb6penhamn. \xc3\x85r 1908 uppst\xc3\xa4lldes en annan bildstod i hans f\xc3\xb6delsestad Odense. \xc3\x85r 1893 blev han ledamot av svenska Vetenskapsakademien. Hans Erindringer og Optegnelser utkom 1904.'