b'\n_START_ARTICLE_\nPhilipp Lenard\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nLenard blev 1886 filosofie doktor vid Universitetet i Heidelberg, 1893 docent i Bonn, 1894 extraordinarie professor i fysik vid Universitetet i Breslau (Wroc\xc5\x82aw) och 1895 vid Tekniska h\xc3\xb6gskolan i Aachen. Han blev 1896 ordinarie professor i teoretisk fysik i Universitetet i Heidelberg, 1898 i experimentalfysik i Kiel och 1905 i Heidelberg._NEWLINE_Lenard mottog Nobelpriset i fysik 1905 f\xc3\xb6r sina arbeten om katodstr\xc3\xa5lar. Vetenskapligt \xc3\xa4r han mest ih\xc3\xa5gkommen f\xc3\xb6r sina experimentella arbeten om fotoelektrisk effekt. Han var den f\xc3\xb6rste som anv\xc3\xa4nde vismutspiraler f\xc3\xb6r att m\xc3\xa4ta magnetiska f\xc3\xa4ltstyrkor._NEWLINE_Lenard uts\xc3\xa5gs 1900 till ledamot av Vetenskaps- och vitterhetssamh\xc3\xa4llet i G\xc3\xb6teborg och 1905 av svenska Vetenskapsakademien._NEWLINE_Lenard ans\xc3\xa5g att den moderna fysiken m\xc3\xa5ste vara felaktig, eftersom den var abstrakt och stred mot f\xc3\xb6rnuftet. Tillsammans med Johannes Stark riktade han i b\xc3\xb6rjan av 1920-talet kritik mot relativitetsteorin, kombinerat med antisemitiska angrepp mot Albert Einstein. Lenard var 1922 den f\xc3\xb6rste erk\xc3\xa4nde vetenskapsman som \xc3\xb6ppet solidariserade sig med NSDAP och Adolf Hitler. Partimedlem blev han f\xc3\xb6rst 1937. Antirelativismen fick allt f\xc3\xa4rre anh\xc3\xa4ngare med \xc3\xa5ren, men Lenard och Stark n\xc3\xa5dde nya framg\xc3\xa5ngar efter nazisternas makt\xc3\xb6vertagande p\xc3\xa5 1930-talet. Fysikaliska institutet vid Universitetet i Heidelberg bytte 1935 namn till Philipp-Lenard-Institut. Han utgav en l\xc3\xa4robok i Deutsche Physik (4 delar, 1936, "tysk fysik"), d\xc3\xa4r han framh\xc3\xb6ll att anlag f\xc3\xb6r vetenskap f\xc3\xb6ljde med rasen och att arier var b\xc3\xa4st l\xc3\xa4mpade, medan relativitetsteorin och kvantmekaniken avf\xc3\xa4rdades som "judisk fysik". Bokens titel har ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt beteckna hela r\xc3\xb6relsen av fysiker i Nazityskland som under de h\xc3\xa4r \xc3\xa5ren ansl\xc3\xb6t sig till dessa \xc3\xa5sikter. Denna "tyska fysik" f\xc3\xb6rlorade dock i inflytande efter att ett antal tyska forskare hade samlades till \xc3\xb6verl\xc3\xa4ggningar i M\xc3\xbcnchen i november 1940, och enats om att relativitetsteorin \xc3\xa4r en n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig del av fysiken.'