b'\n_START_ARTICLE_\nLuffarspindel\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nHonan blir mellan 11 och 15 mm l\xc3\xa5ng, och hanen n\xc3\xa5got mindre, ungef\xc3\xa4r 8 till 11 mm. F\xc3\xa4rgen \xc3\xa4r brunaktig i jordn\xc3\xa4ra toner, och den har ett fiskbensliknande m\xc3\xb6nster p\xc3\xa5 \xc3\xb6verdelen av bakkroppen. De ljusa fl\xc3\xa4ckarna \xc3\xa4r mindre tydliga \xc3\xa4n hos den n\xc3\xa4rbesl\xc3\xa4ktade st\xc3\xb6rre husspindeln, Eratigena atrica. Dessutom finns gott om sm\xc3\xa5 svarta punkter i fl\xc3\xa4ckarna hos luffarspindeln som saknas hos st\xc3\xb6rre husspindeln. Luffarspindeln har yttersta benlederna m\xc3\xb6rkare f\xc3\xa4rgade \xc3\xa4n inre delar av benen.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nLuffarspindeln h\xc3\xb6r ursprungligen hemma i s\xc3\xb6dra och sydv\xc3\xa4stra Europa och n\xc3\xa4rliggande delar av Asien, men har \xc3\xa4ven introducerats i nordv\xc3\xa4stra USA och sydv\xc3\xa4stra Kanada. P\xc3\xa5 senare tid har den \xc3\xa4ven etablerat sig i Danmark d\xc3\xa4r den uppt\xc3\xa4cktes f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 2003. 2004 uppt\xc3\xa4cktes den bland annat p\xc3\xa5 den konstgjorda \xc3\xb6n Pepparholm i \xc3\x96resund. \xc3\x85ret efter uppt\xc3\xa4cktes den p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 st\xc3\xa4llen i Sk\xc3\xa5ne, vid brof\xc3\xa4stet till \xc3\x96resundsbron och i hamnen i Ystad. Den har ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats i Limhamns kalkbrott och p\xc3\xa5 banomr\xc3\xa5det i Kristianstad. I Halland har den hittats p\xc3\xa5 ett par st\xc3\xa4llen i Halmstads hamn. N\xc3\xa5gra andra fynd finns \xc3\xa4nnu inte.\n_START_SECTION_\nFarlighet\n_START_PARAGRAPH_\nLuffarspindlar \xc3\xa4r i inte farliga, men luffarspindeln kan bita om den blir tr\xc3\xa4ngd. Det finns dokumenterat att honor av luffarspindel upptr\xc3\xa4der aggressivt n\xc3\xa4r de upplever att deras \xc3\xa4gg eller ungar \xc3\xa4r hotade . En luffarspindels bett \xc3\xa4r t\xc3\xa4mligen sm\xc3\xa4rtfritt. I slutet av 1900-talet ans\xc3\xa5gs i USA bett fr\xc3\xa5n luffarspindeln kunna ge nekroser. Enstaka kv\xc3\xa4llstidningsartiklar har skrivits d\xc3\xa4r dess farlighet kraftigt \xc3\xb6verdrivits. Om den sl\xc3\xa4pper ifr\xc3\xa5n sig gift har man felaktigt ansett att det kan vara farligt och kan orsaka v\xc3\xa4vnadsskador eller nekros och ge sv\xc3\xa5rl\xc3\xa4kta s\xc3\xa5r . Senare studier har dock inte kunnat bekr\xc3\xa4fta n\xc3\xa5gon farlig giftighet.'