b'\n_START_ARTICLE_\nKvarteret \xc3\x96verkikaren\n_START_PARAGRAPH_\nKvarteret \xc3\x96verkikaren ligger p\xc3\xa5 norra S\xc3\xb6dermalm i centrala Stockholm. Kvarteret begr\xc3\xa4nsas av S\xc3\xb6dermalmstorg i ost, Hornsgatan i syd och Pustegr\xc3\xa4nd i v\xc3\xa4st. Mot norr ligger Centralbron, S\xc3\xb6der M\xc3\xa4larstrand och Riddarfj\xc3\xa4rden samt bussdep\xc3\xa5n vid Guldfj\xc3\xa4rdsplan. Inom kvarteret \xc3\xa5terfinns n\xc3\xa5gra av S\xc3\xb6dermalms \xc3\xa4ldsta stenhus, som samtliga \xc3\xa4r q-m\xc3\xa4rkta.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96verkikaren utg\xc3\xb6r ett av S\xc3\xb6dermalms \xc3\xa4ldsta kvarter och \xc3\xa4r omn\xc3\xa4mnd f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen \xc3\xa5r 1648. P\xc3\xa5 Petrus Till\xc3\xa6us karta fr\xc3\xa5n 1733 \xc3\xa5terfinns kvarteret med nr 50 (\xc3\x96fwer kikaren), d\xc3\xa5 h\xc3\xb6rde omr\xc3\xa5det norr om \xc3\x96verkikaren inte till kvarteret utan hade egna namn som Guldfj\xc3\xa4rden och M\xc3\xa4laren. Till\xc3\xa6us markerade \xc3\xa4ven stadsarkitekten Johan Eberhard Carlbergs bostadshus vid Pustegr\xc3\xa4nd p\xc3\xa5 sin karta. _NEWLINE_P\xc3\xa5 kartografen Alfred Bentzers karta \xc3\xb6ver Stockholm fr\xc3\xa5n 1899 \xc3\xa5terfinns kvartersnamnen Guldfj\xc3\xa4rden Mindre, Guldfj\xc3\xa4rden St\xc3\xb6rre, M\xc3\xa4laren och \xc3\x96fverkikaren. Genom kvarteren l\xc3\xb6pte Br\xc3\xa4nnkyrkagatan i ost-v\xc3\xa4stlig riktning, \xc3\xa4nda fram till S\xc3\xb6dermalmstorg. Den delen av Br\xc3\xa4nnkyrkagatan \xc3\xa4r sedan 1980-talet ersatt av Guldgr\xc3\xa4nd och Guldfj\xc3\xa4rdsterrassen. Namnet \xc3\x96verkikaren \xc3\xa4r passande eftersom man h\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n hade och fortfarande har en vid \xc3\xb6verblick \xc3\xb6ver Stockholm. _NEWLINE_Inom kvarteret finns de \xc3\xa4ldsta bevarade stenhusen p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm (bortsett fr\xc3\xa5n ett litet hus p\xc3\xa5 Klevgr\xc3\xa4nd 1c). De uppf\xc3\xb6rdes i samband med S\xc3\xb6dermalms stadsplanering som b\xc3\xb6rjade 1641 (se \xc3\xa4ven Stormaktstidens f\xc3\xb6rsta stadsplan). D\xc3\xa5 planlades Malmtorget (nuvarande S\xc3\xb6dermalmstorg) regelbundna form och h\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n drogs tv\xc3\xa5 gatustr\xc3\xa4ckningar i r\xc3\xa4t vinkel till varann: Hornsgatan mot v\xc3\xa4st och G\xc3\xb6tgatan mot syd. Dessa skulle bli stommen i stadsplanen f\xc3\xb6r S\xc3\xb6dermalm._NEWLINE_I samband med Mariabranden 1759 eldh\xc3\xa4rjades kvarteret sv\xc3\xa5rt och n\xc3\xa4sta samtliga hus f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes. \xc3\x85teruppbyggnaden av raden mot S\xc3\xb6dermalmstorg kom snabbt ig\xc3\xa5ng. Om Johan Skyttes hus stod i 1761 \xc3\xa5rs brandf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kring att "hus nr 1 \xc3\xa5ter uppbyggt efter 1759 \xc3\xa5rs brand". Johan Eberhard Carlbergs hus i kvarterets v\xc3\xa4stra del ist\xc3\xa5ndsattes, ut\xc3\xb6kades och nyinreddes av \xc3\xa4garen Johan Eberhard Carlberg.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb6dergatan och Tredje sp\xc3\xa5ret\n_START_PARAGRAPH_\nKvarteret splittrades upp i flera delar genom rivningar p\xc3\xa5 1930- och 1950-talen i samband med S\xc3\xb6dergatans framdragande som blev till ett djupt dike genom S\xc3\xb6dermalms norra kvarter. Genom ny \xc3\xb6verbryggande bebyggelse som kom till p\xc3\xa5 1980-talet med bland annat byggnaden f\xc3\xb6r Sveriges Kommuner och Landsting samt Hilton Stockholm Slussen l\xc3\xa4ktes s\xc3\xa5ret och S\xc3\xb6derledstunneln under kvarteret anlades. P\xc3\xa5 1980-talet f\xc3\xb6rbereddes \xc3\xa4ven tunneln f\xc3\xb6r det s\xc3\xa5 kallade Tredje sp\xc3\xa5ret, ett projekt som aldrig fullbordades och senare ersattes av Citybanan.\n_START_SECTION_\nStockholms Stadsteater\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1956 besl\xc3\xb6t Stockholms stadsfullm\xc3\xa4ktige att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4gga den nya byggnaden f\xc3\xb6r Stockholms Stadsteater till kvarteret \xc3\x96verkikaren och gav Sven Markelius i uppdrag att rita anl\xc3\xa4ggningen. Byggnaden skulle anordnas i norra delen av \xc3\x96verkikaren med fantastisk utsikt \xc3\xb6ver M\xc3\xa4laren och Saltsj\xc3\xb6n. Bet\xc3\xa4nkligt var dock att fem 1600-tals hus i kvarteret m\xc3\xa5ste rivas. _NEWLINE_Markelius ritade en mycket stor anl\xc3\xa4ggning med flera scener och en salong f\xc3\xb6r upp till 1500 bes\xc3\xb6kare samt repetitionslokaler, verkst\xc3\xa4der, magasin och kansli. Fasaderna formgavs med vertikala f\xc3\xb6nster och fasadelement. N\xc3\xa4r Markelius presenterade sitt f\xc3\xb6rslag 1960 hade intresset svalnat och teatern kom s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom att hamna i Kulturhuset. 1970-1971 \xc3\xa5terkom han med ytterligare ett f\xc3\xb6rslag till teaterbyggnad i \xc3\x96verkikaren. F\xc3\xb6rslaget innebar ett 130 meter l\xc3\xa5ngt hus med fasader i koppar och glas \xc3\xb6ver S\xc3\xb6derleden, som arkitekten Leonie Geisendorf hyllade 1972 i tidskriften Arkitektur med orden: "Byggnaden \xc3\xa4r som ett finst\xc3\xa4mt musikinstrument...".'