b'\n_START_ARTICLE_\nMatthias Gr\xc3\xbcnewald\n_START_SECTION_\nSkulpt\xc3\xb6ren Mathias Gr\xc3\xbcn\n_START_PARAGRAPH_\nDet fanns en samtida Mathias Gr\xc3\xbcn (d\xc3\xb6d 1532) som var skulpt\xc3\xb6r, och m\xc3\xa5nga har ansett att detta kan ha varit den sanne Gr\xc3\xbcnewald. Det finns dock inga skulpturer som med s\xc3\xa4kerhet kan tillskrivas Gr\xc3\xbcnewald. Det skulpterade stycket av Isenheimaltaret utf\xc3\xb6rdes av Nicolas de Haguenau och hans atelj\xc3\xa9 och kommer fr\xc3\xa5n 1480-talet, vilket framg\xc3\xa5r tydligt av stilen. Det \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 inte s\xc3\xa4rskilt troligt att Mathias Gr\xc3\xbcn skulle vara identisk med den konstn\xc3\xa4r som kallas Gr\xc3\xbcnewald.\n_START_SECTION_\nDatering och portr\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nAlla datum som har lagts fram grundar sig p\xc3\xa5 stilanalysen, samt \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 den mycket komplicerade fr\xc3\xa5gan om det f\xc3\xb6rmodade sj\xc3\xa4lvportr\xc3\xa4tt som finns i Stockholm (av en ung, ok\xc3\xa4nd konstn\xc3\xa4r), eller som kanske f\xc3\xb6religger i hans framst\xc3\xa4llning av S:t Sebastian p\xc3\xa5 Isenheimaltaret. En avancerad unders\xc3\xb6kning visade 1974 att de tv\xc3\xa5 portr\xc3\xa4tten uppvisade till och med st\xc3\xb6rre likheter innan altaret avslutades. Det finns ocks\xc3\xa5 en bild p\xc3\xa5 Paulus p\xc3\xa5 samma verk som kunde komma ifr\xc3\xa5ga som sj\xc3\xa4lvportr\xc3\xa4tt. De \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmer dock inte helt. Om det verkligen r\xc3\xb6r sig om sj\xc3\xa4lvportr\xc3\xa4tt skulle Gr\xc3\xbcnewald omkring 1515 antingen ha varit en brunh\xc3\xa5rig 30-\xc3\xa5ring med platt n\xc3\xa4sa eller en blond 50-\xc3\xa5ring med spetsig n\xc3\xa4sa \xe2\x80\x93 vilken \xc3\xa4r den r\xc3\xa4tta bilden? Problemet f\xc3\xb6renklas inte av att Sandrart illustrerar sin presentation av \xe2\x80\x9dMatthias Gr\xc3\xbcnewald\xe2\x80\x9d med b\xc3\xa5da portr\xc3\xa4tten under f\xc3\xb6rev\xc3\xa4ndningen att de f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller konstn\xc3\xa4ren som ung och som gammal. _NEWLINE_Sandrart fick aldrig tillf\xc3\xa4lle att se altaret i Isenheim, d\xc3\xa4remot var han bekant med idag f\xc3\xb6rsvunna verk i Frankfurt och Mainz; hans \xe2\x80\x9dTeutsche Academie\xe2\x80\x9d \xc3\xa4r dessutom en mycket fantasifull och bristf\xc3\xa4llig skrift, som inte desto mindre har varit konsthistorikernas enda k\xc3\xa4lla under flera hundra \xc3\xa5r. Med tanke p\xc3\xa5 att Gr\xc3\xbcnewalds samtida kollega D\xc3\xbcrer hade smak f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lvportr\xc3\xa4tt har man l\xc3\xa4nge f\xc3\xb6rutsatt att \xc3\xa4ven m\xc3\xa4staren fr\xc3\xa5n Isenheim hade infogat sitt portr\xc3\xa4tt, l\xc3\xa5t vara mera diskret, n\xc3\xa5gonstans i sitt verk. Efter mycket s\xc3\xb6kande och spekulerande har man i v\xc3\xa5ra dagar allm\xc3\xa4nt anammat Wilhelm Fr\xc3\xa4ngers uppfattning, bildad redan p\xc3\xa5 1930-talet, att Gr\xc3\xbcnewald inte avbildade sig sj\xc3\xa4lv n\xc3\xa5gonstans alls. Tesen f\xc3\xa5r st\xc3\xb6d av att han inte har l\xc3\xa4mnat en enda skriven rad efter sig, inte ens i brevform. Han var uppenbarligen av ett annat slag \xc3\xa4n D\xc3\xbcrer.\n_START_SECTION_\nFrankfurt och Halle\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att det var Gr\xc3\xbcnewalds sympati f\xc3\xb6r bondeupproret 1525 som fick honom att l\xc3\xa4mna Albrechts tj\xc3\xa4nst 1526. De tv\xc3\xa5 sista \xc3\xa5ren av sitt liv tillbringade han i Frankfurt och Halle, som var v\xc3\xa4lvilligt inst\xc3\xa4llda till protestantismen. Han \xc3\xa4gnade sig bland annat \xc3\xa5t att \xc3\xb6verse Halles vattenverk. Efter Gr\xc3\xbcnewalds d\xc3\xb6d i augusti 1528 fann man lutherska traktat och texter bland hans efterl\xc3\xa4mnade papper.\n_START_SECTION_\nEfterl\xc3\xa4mnade verk\n_START_PARAGRAPH_\nMathias Gr\xc3\xbcnewalds bevarade verk \xc3\xa4r relativt f\xc3\xa5 \xe2\x80\x93 m\xc3\xa5lningarna \xc3\xa4r inte fler \xc3\xa4n ett tiotal och teckningarna omkring 35. Konsthistoriker som Erwin Panofsky har studerat och kommenterat den andliga och stilistiska skillnad som tycks finnas mellan Gr\xc3\xbcnewald och hans samtida landsm\xc3\xa4n \xe2\x80\x93 D\xc3\xbcrer, Albrecht Altdorfer, Hans Holbein den yngre och Lucas Cranach den \xc3\xa4ldre, f\xc3\xb6r att bara n\xc3\xa4mna de viktigaste. Det g\xc3\xa5r dock inte att f\xc3\xb6rneka att konstn\xc3\xa4rer som Hans Baldung och J\xc3\xb6rg Ratgeb har inspirerats av Gr\xc3\xbcnewald. Men Gr\xc3\xbcnewald lyckades inte bilda skola och verkar inte ha haft n\xc3\xa5gon l\xc3\xa4rling i ordets g\xc3\xa4ngse bem\xc3\xa4rkelse. Hans verk har alltid uppskattas, men han sj\xc3\xa4lv gl\xc3\xb6mdes bort ganska snabbt efter sin d\xc3\xb6d. N\xc3\xa4r han var minst l\xc3\xa4nd och f\xc3\xb6rst\xc3\xa5dd, vid mitten av 1800-talet, betraktades han i Tyskland som en duktig imitat\xc3\xb6r av D\xc3\xbcrer. _NEWLINE_Det var emellertid vid slutet att detta \xc3\xa5rhundrade, n\xc3\xa4r expressionismen kallade till uppror mot rationalism och naturalism, som han p\xc3\xa5 nytt fann en beundrarskara. Han har ut\xc3\xb6vat inflytande \xc3\xb6ver ett antal expressionister fr\xc3\xa5n 1900-talet, samt \xc3\xa4ven \xc3\xb6ver Max Beckmann, Otto Dix, Picasso, Max Ernst och Francis Bacon.'