b'\n_START_ARTICLE_\nSkiftl\xc3\xa4gesk\xc3\xa4nslighet\n_START_PARAGRAPH_\nSkiftl\xc3\xa4gesk\xc3\xa4nslighet (engelska: case sensitivity) inneb\xc3\xa4r i datortekniska sammanhang att versaler och gemener \xc3\xa5tskiljs. Begreppet anv\xc3\xa4nds vid j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relser av str\xc3\xa4ngar (texter) f\xc3\xb6r att beteckna huruvida j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsen normaliserar texten s\xc3\xa5 att versaler och gemener av samma bokstav ses som lika eller ej._NEWLINE_En j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse som \xc3\xa4r skiftl\xc3\xa4gesk\xc3\xa4nslig skulle leda till att str\xc3\xa4ngarna "ord" och "ord" \xc3\xa4r lika, men inte str\xc3\xa4ngarna "ord" och "Ord"._NEWLINE_I praktiken genomf\xc3\xb6rs en skiftl\xc3\xa4gesk\xc3\xa4nslig j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse genom att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra str\xc3\xa4ngarna som datastr\xc3\xb6mmar d\xc3\xa4r tecknen \xc3\xa4r kodade enligt en viss teckenkodning. I en teckenkodning kan till exempel stora A ha v\xc3\xa4rdet 65, medan lilla a har v\xc3\xa4rdet 97. Vid j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsen \xc3\xa4r dessa olika och str\xc3\xa4ngarna skiljer sig fr\xc3\xa5n varandra. Ofta \xc3\xa4r man tvungen att normalisera str\xc3\xa4ngarna f\xc3\xb6rst, det vill s\xc3\xa4ga konvertera dem till en form d\xc3\xa4r f\xc3\xb6r j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsen ov\xc3\xa4sentliga skillnader tagits bort: till exempel kan \xc3\xa9 i UTF8 kodas antingen som "e" + akut accent eller som "\xc3\xa9" och d\xc3\xa5 v\xc3\xa4ljer man endera som normalform._NEWLINE_En skiftl\xc3\xa4gesok\xc3\xa4nslig j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse \xc3\xa5 andra sidan normaliseras str\xc3\xa4ngarna ytterligare, till exempel s\xc3\xa5 att alla bokst\xc3\xa4ver kodas som versaler, och sedan g\xc3\xb6ra samma j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse som vid skiftl\xc3\xa4gesk\xc3\xa4nslighet._NEWLINE_Normaliseringen kan i vissa fall beh\xc3\xb6va vara spr\xc3\xa5kberoende. P\xc3\xa5 tyska blir till exempel \xc3\x9f och ss lika efter normalisering. Turkiska anv\xc3\xa4nder I p\xc3\xa5 ett speciellt s\xc3\xa4tt, vilket g\xc3\xb6r att I och \xc4\xb1 r\xc3\xa4knas som lika, men skilda fr\xc3\xa5n \xc4\xb0 och i._NEWLINE_M\xc3\xa5nga filformat som l\xc3\xa4ses fr\xc3\xa4mst av datorer \xc3\xa4r skiftl\xc3\xa4gesk\xc3\xa4nsliga, till exempel xml (<index> och <INDEX> \xc3\xa4r olika koder) och k\xc3\xa4llkod f\xc3\xb6r C- och Java-program, men det finns \xc3\xa4ven exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana format som \xc3\xa4r skiftl\xc3\xa4gesok\xc3\xa4nsliga, till exempel html (<head> och <HEAD> \xc3\xa4r samma kod) och k\xc3\xa4llkod f\xc3\xb6r Pascal-program.'