b'\n_START_ARTICLE_\nHelsingfors sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar\n_START_SECTION_\nTeknik och infrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingfors sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4t \xc3\xa4r en gatusp\xc3\xa5rv\xc3\xa4g utan egentliga snabbsp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsstr\xc3\xa4ckor (med ett egenartat undantag, n\xc3\xa4mligen tj\xc3\xa4nstestr\xc3\xa4ckan mellan Vallg\xc3\xa5rd och Forsbydep\xc3\xa5n). Sp\xc3\xa5rvidden \xc3\xa4r 1000\xc2\xa0millimeter, allts\xc3\xa5 metersp\xc3\xa5r. Linjen\xc3\xa4tet \xc3\xa4r helt dubbelsp\xc3\xa5rigt. Eftersom de sp\xc3\xa5rvagnar som \xc3\xa4r i bruk i dag \xc3\xa4r av enriktningstyp har linjen\xc3\xa4tet v\xc3\xa4ndslingor. P\xc3\xa5 delar av n\xc3\xa4tet har sp\xc3\xa5rvagnarna en egen banvall, avskild fr\xc3\xa5n \xc3\xb6vrig trafik med en linje eller refug, medan sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gstrafiken p\xc3\xa5 andra h\xc3\xa5ll inom n\xc3\xa4tet \xc3\xa4r blandad med \xc3\xb6vrig trafik._NEWLINE_Det finns totalt 108 km sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gssp\xc3\xa5r (inr\xc3\xa4knat v\xc3\xa4ndslingor och med dubbelsp\xc3\xa5r r\xc3\xa4knade var f\xc3\xb6r sig) i Helsingfors, varav de trafikerade banorna utg\xc3\xb6r 46 km dubbelsp\xc3\xa5r. Alla sp\xc3\xa5rvagnslinjer bildar tillsammans ett ruttn\xc3\xa4tverk p\xc3\xa5 71 km. _NEWLINE_Sp\xc3\xa5rvagnarna f\xc3\xa5r sin kraft fr\xc3\xa5n el som de h\xc3\xa4mtar fr\xc3\xa5n en kontaktledning \xc3\xb6ver sp\xc3\xa5ren. S\xc3\xa4rskilda matningsstationer distribuerar 600 volt liksp\xc3\xa4nning till n\xc3\xa4tet._NEWLINE_Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gen har egna trafiksignaler, som grundar sig p\xc3\xa5 symboler i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r f\xc3\xa4rg. Pil upp\xc3\xa5t motsvarar det gr\xc3\xb6na, ett v\xc3\xa5gr\xc3\xa4tt streck det gula och S det r\xc3\xb6da ljuset. Sp\xc3\xa5rvagnarna har prioritet framf\xc3\xb6r \xc3\xb6vrig trafik i signalsystemet med hj\xc3\xa4lp av Helmi-systemet. \xc3\x84ven om detta minskar v\xc3\xa4ntetiden, fungerar det inte perfekt, varf\xc3\xb6r ofta \xc3\xa4ven sp\xc3\xa5rvagnarna m\xc3\xa5ste v\xc3\xa4nta i korsningarna. Helmi-systemet anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att ge tidtabellsinformation i realtid p\xc3\xa5 vissa mycket anv\xc3\xa4nda h\xc3\xa5llplatser.\n_START_SECTION_\nVariotram l\xc3\xa5ggolvsvagnar\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingfors stad fick sin f\xc3\xb6rsta l\xc3\xa5ggolvsvagn av typen Variotram i augusti 1999. Helsingfors stad best\xc3\xa4llde totalt 40 stycken vagnar av tillverkaren Bombardier. Vagnarna har haft flera problem och brister och en stor del av dem har inte kunnat s\xc3\xa4ttas i trafik. Till exempel den 20 mars 2007 kunde 19 av 40 nya l\xc3\xa5ggolvsvagnar inte s\xc3\xa4ttas i trafik. Tillverkaren har tagit vagnarna tillbaka till Tyskland f\xc3\xb6r reparation vilket skett p\xc3\xa5 tillverkningsgarantins bekostnad, men stadens trafikverk \xc3\xa4r inte n\xc3\xb6jt. Det har dessutom visat sig att karosseriet h\xc3\xa5ller endast 6 \xc3\xa5r mot f\xc3\xb6rmodade 30 \xc3\xa5r. I mars 2007 b\xc3\xb6rjade trafikverket utreda de juridiska grunderna f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4va k\xc3\xb6pet av "skroth\xc3\xb6garna", som bitr\xc3\xa4dande stadsdirekt\xc3\xb6r Pekka Sauri uttalade sig. Trafikverket planerar i st\xc3\xa4llet att ta i bruk en mellandel med l\xc3\xa5gt golv som installeras i de gamla sp\xc3\xa5rvagnarna fr\xc3\xa5n 1980-talet. Andra alternativ \xc3\xa4r att k\xc3\xb6pa flera begagnade vagnar.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 sommaren \xc3\xa5r 1891 invigdes Helsingfors f\xc3\xb6rsta sp\xc3\xa5rvagnar. De enkelsp\xc3\xa5riga rutterna var tv\xc3\xa5 och gick l\xc3\xa4ngs med \xc3\x96stra (nuv. Tavastv\xc3\xa4gen) respektive V\xc3\xa4stra Chauss\xc3\xa9n (nuv. Mannerheimv\xc3\xa4gen) och korsade varandra vid Esplanaden. Man besl\xc3\xb6t att de h\xc3\xa4stdragna sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4garna skulle ha en sp\xc3\xa5rvidd p\xc3\xa5 exakt en meter. H\xc3\xa4starna arbetade tre timmar om dagen n\xc3\xa4r alla var friska och speciellt p\xc3\xa5 vintern var de h\xc3\xa5rt p\xc3\xa5frestade. \xc3\x85r 1899 gjordes endast 19 resor per inv\xc3\xa5nare per \xc3\xa5r med h\xc3\xa4stsp\xc3\xa5rvagn, trots att passagerarantalet \xc3\xb6kade kraftigt j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med h\xc3\xa4stomnibussarna._NEWLINE_De h\xc3\xa4stdragna sp\xc3\xa5rvagnarna hade sina begr\xc3\xa4nsningar varf\xc3\xb6r de under 1900-1901 ersattes av elektrifierade vagnar. Tack vare den nya tekniken \xc3\xb6kade passagerarantalet snabbt, vilket ledde till att enkelsp\xc3\xa5righeten satte begr\xc3\xa4nsningar f\xc3\xb6r ytterligare utvidgningar. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fick de flesta linjer dubbla sp\xc3\xa5r i b\xc3\xb6rjan av 1910-talet och passagerarna \xc3\xb6kade 2,5 g\xc3\xa5nger j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med det st\xc3\xb6rsta antalet under den enkelsp\xc3\xa5riga epoken. Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4tet ut\xc3\xb6kades hela tiden fram till f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. Bland annat Munksn\xc3\xa4s, Haga och  Br\xc3\xa4nd\xc3\xb6 villast\xc3\xa4der f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med sp\xc3\xa5rvagnsf\xc3\xb6rbindelser. \xc3\x85r 1917 gjordes 197 resor per stadsbo. _NEWLINE_Sp\xc3\xa5rvagnarnas storhetstid var under mellankrigstiden. D\xc3\xa5 ut\xc3\xb6kades linjerna avsev\xc3\xa4rt och nya fordon anskaffades. B\xc3\xb6le, Kottby, Gr\xc3\xa4sviken, Arabia och flera andra st\xc3\xa4llen fick sp\xc3\xa5rvagnstrafik. Under 1930-talet \xc3\xb6kade passagerarm\xc3\xa4ngden dith\xc3\xa4n att det r\xc3\xa5dde tr\xc3\xa4ngsel i vagnarna och man m\xc3\xa5ste k\xc3\xb6a p\xc3\xa5 h\xc3\xa5llplatserna. Inga st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar gjordes i sp\xc3\xa5rn\xc3\xa4tet efter 1945 och n\xc3\xa4tet var som st\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 1956 d\xc3\xa5 det fanns 93 km sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsrutter p\xc3\xa5 [...] km dubbelsp\xc3\xa5r. \xc3\x85r 1945, d\xc3\xa5 endast sp\xc3\xa5rtrafiken fungerade tillr\xc3\xa4ckligt bra p\xc3\xa5 grund av sviterna av andra v\xc3\xa4rldskriget gjordes alla tiders passagerarrekord \xe2\x80\x93 150 miljoner passagerare \xe2\x80\x93 som inte senare n\xc3\xa5tts ens n\xc3\xa4rmelsevis. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1960-talet ifr\xc3\xa5gasattes sp\xc3\xa5rvagnarnas st\xc3\xa4llning; \xc3\x85bo lade ner sin sp\xc3\xa5rvagnstrafik helt och h\xc3\xa5llet \xc3\xa5r 1972 och p\xc3\xa5 Helsingfors trafikverk unders\xc3\xb6kte man alternativ till sp\xc3\xa5rvagnarna. Man kom dock fram till att sp\xc3\xa5rvagnarna skulle utg\xc3\xb6ra den huvudsakliga trafikformen i centrum fram till \xc3\xa5r 2000. D\xc3\xa4remot byggde man inte ut sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gslinjerna till de nya bostadsomr\xc3\xa5dena i den v\xc3\xa4xande staden. Man inriktade sig p\xc3\xa5 i st\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 underh\xc3\xa5ll av det befintliga linjen\xc3\xa4tet och utbyggnad av ytterligare sp\xc3\xa5r till de stadsdelar som redan hade sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gstrafik. En f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring p\xc3\xa5 1970-talet var att kondukt\xc3\xb6rerna avskaffades s\xc3\xa5 att endast f\xc3\xb6raren s\xc3\xa5lde biljetter. P\xc3\xa5 den sista linjen avskaffades kondukt\xc3\xb6ren \xc3\xa4nd\xc3\xa5 f\xc3\xb6rst 10 \xc3\xa5r senare, \xc3\xa5r 1987. \xc3\x85r 1985 gjordes en stor f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring bland linjerna som i stort sett varit desamma sedan starten. Endast linje 1, 6 och 8 blev of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade, 5:an lades ner och 7:an \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rdes. I slutet av 1990-talet minskades f\xc3\xb6rst trafiken p\xc3\xa5 linje tv\xc3\xa5 (Skatudden\xe2\x80\x94Bergh\xc3\xa4ll, Linjerna), sedan f\xc3\xb6rkortades rutten, och till sist lades hela linjen ner. I augusti 2008 togs linje 9 i bruk. Det var den f\xc3\xb6rsta nya sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gslinjen sedan 1976 d\xc3\xa5 linje 2 \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rdes. Det var ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen en busslinje, nummer 17, ersattes av en sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gslinje.\n_START_SECTION_\nSp\xc3\xa5rvagnsrutternas historia\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Helsingfors sp\xc3\xa5rvagnsepok har rutterna \xc3\xa4ndrats flera g\xc3\xa5nger, vissa g\xc3\xa5nger radikalt, och linjebeteckningar har \xc3\xa4ndrats och v\xc3\xa4xlats mellan olika rutter. Till exempel har linje 1 haft 22 olika ruttvarianter sedan den \xc3\xb6ppnade 1890. De f\xc3\xb6ljande styckena beskriver i stora drag vilka linjer som funnits under olika perioder. Diverse kortlivade rutter och rusningsrutter har inte beaktats.\n_START_SECTION_\nDeger\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\n17 juni 2008 besl\xc3\xb6t kollektivtrafikn\xc3\xa4mnden att Deger\xc3\xb6 \xc3\xb6ster om centrum skall f\xc3\xb6renas med centrum genom en sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4g. Utvidgningen v\xc3\xa4ntas vara utbyggd kring slutet av 2015. Buss, tunnelbana och f\xc3\xa4rjetrafik \xc3\xb6verv\xc3\xa4gdes ocks\xc3\xa5, men sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gen ans\xc3\xa5gs vara det l\xc3\xa4mpligaste alternativet. En serie av broar kommer att byggas fr\xc3\xa5n Kronohagen via Tj\xc3\xa4rholmen, Sumparn och H\xc3\xb6gholmen till Kronbergsstranden p\xc3\xa5 Deger\xc3\xb6 \xc3\xb6ver Kronbergsfj\xc3\xa4rden. En linje kommer att g\xc3\xa5 till det nya bostadsomr\xc3\xa5det Kronbergsstranden, en annan till Uppby och en tredje till de s\xc3\xb6dra centrala delarna av Deger\xc3\xb6. Man kommer att beakta en eventuell snabbsp\xc3\xa5rv\xc3\xa4g som byggs i tunnel fr\xc3\xa5n H\xc3\xb6gholmen till Skatudden som i ett framtida skede skulle utg\xc3\xb6ra en nord-sydlig linje i Helsingfors metro.\n_START_SECTION_\nBusholmen\n_START_PARAGRAPH_\nGodshanteringen i V\xc3\xa4stra hamnen p\xc3\xa5 Busholmen kommer att flytta till Nordsj\xc3\xb6 hamn i slutet av 2008 och den frigjorda marken kommer att anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r bost\xc3\xa4der. Planerna p\xc3\xa5 en sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4g som f\xc3\xb6rbinder det nya bostadsomr\xc3\xa5det med centrum \xc3\xa4r l\xc3\xa5ngt framskridna och linjerna 6 och 8 och m\xc3\xb6jligen 9 kommer att g\xc3\xa5 till Busholmen. Sp\xc3\xa5ren kommer att byggas allt efter att bostadsomr\xc3\xa5det byggs ut med de f\xc3\xb6rsta sp\xc3\xa5rl\xc3\xa4ggningarna \xc3\xa5r 2009. Fas 1 av utvidgningen kommer att bli klar 2010, fas 2 \xc3\xa5r 2011 och den sista tredje fasen 2015.\n_START_SECTION_\nForts\xc3\xa4ttning av linje 9\n_START_PARAGRAPH_\nLinje 9 som togs i bruk i augusti 2008 planerades p\xc3\xa5 1990-talet att fungera som en l\xc3\xa4nk mellan Ilmala i norr och Havsgatan i Ulrikasborg i s\xc3\xb6der. Den linje som \xc3\xb6ppnades var \xc3\xa4nd\xc3\xa5 kortare. I norr byggde man linjen bara till \xc3\x96stra B\xc3\xb6le f\xc3\xb6r att minska p\xc3\xa5 kostnaderna och i s\xc3\xb6der slutar linjen vid Trekanten eftersom inv\xc3\xa5narna i s\xc3\xb6dra Helsingfors motsatte sig att man drar en sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4g l\xc3\xa4ngs till exempel H\xc3\xb6gbergsgatan eftersom de befarade att bland annat parkeringsplatserna l\xc3\xa4ngs de smala gatorna skulle minska kraftigt l\xc3\xa4ngs med sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gen. Str\xc3\xa4ckningen till Ilmala kan m\xc3\xb6jligen bli klar mot slutet av 2010. Redan samma dag linje 9 \xc3\xb6ppnade meddelade HST att planerna p\xc3\xa5 en f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngning till Havsgatan inte helt \xc3\xb6vergivits, och n\xc3\xa5gra veckor efter ibruktagandet av 9:an meddelade HST att man inleder planeringen av str\xc3\xa4ckan till Havsgatan, bland annat p\xc3\xa5 grund av att inv\xc3\xa5nare klagat p\xc3\xa5 att busslinje 17 lagts ner d\xc3\xa5 9:an inledde sin trafik. Genom att bygga vissa delar av sp\xc3\xa5ren p\xc3\xa5 H\xc3\xb6gbergsgatan s\xc3\xa5 att de \xc3\xb6verlappar varandra kan man beh\xc3\xa5lla flera parkeringsplatser. Byggandet kan i princip inledas 2009. Bygget togs i princip i drift i september 2012 fast till V\xc3\xa4stra hamnen/Busholmen eller s\xc3\xa5 var det f\xc3\xb6rra kapitlet som togs i drift\n_START_SECTION_\nUnders\xc3\xb6kningen Sp\xc3\xa5rvagn 2015\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2006 gjordes en unders\xc3\xb6kning som kallades Ratikka 2015 (Sp\xc3\xa5rvagn 2015) som behandlade utvidgningen till Busholmen och andra omr\xc3\xa5den. De andra omr\xc3\xa5den \xc3\xa4r Munkholmen, Fiskhamnen, Ilmala och Munksh\xc3\xb6jden. Unders\xc3\xb6kningen presenterade ocks\xc3\xa5 nya sp\xc3\xa5r i de stadsdelar som redan har sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gstrafik f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka antalet rutter. Det f\xc3\xb6reslogs \xc3\xa4ven att vissa sp\xc3\xa5r skulle l\xc3\xa4ggas ner. Trots att HST planerar att bygga ut sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4tet till Busholmen \xc3\xa4r de ruttalternativ som nu \xc3\xb6verv\xc3\xa4gs inte samma som i Sp\xc3\xa5rvagn 2015.\n_START_SECTION_\nSp\xc3\xa5r-Jokern\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1990 gjordes en plan f\xc3\xb6r en ringlinje i h\xc3\xb6jd med ringv\xc3\xa4gen Ring I som sammanbinder \xc3\x96stra centrum i \xc3\xb6stra Helsingfors med Alberga i Esbo v\xc3\xa4ster om Helsingfors. Planen kallades Jokern (p\xc3\xa5 finska Jokeri) efter spelkortet. P\xc3\xa5 grund av att de f\xc3\xb6rutsedda passagerarm\xc3\xa4ngderna var sm\xc3\xa5 \xc3\xb6ppnade linjen slutligen 2003 som en busslinje med planer p\xc3\xa5 att bygga om den till sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4g efter 2030. Efter att busslinjen \xc3\xb6ppnat har antalet passagerare \xc3\xb6verskridit f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntan och under rusningstid kan vissa bussar inte plocka upp flera passagerare. Planeringen av Sp\xc3\xa5r-Jokern inleddes 2008. Sp\xc3\xa5rjokern kommer att ha en sp\xc3\xa5rvidd p\xc3\xa5 antingen en meter f\xc3\xb6r att passa ihop med Helsingfors nuvarande sp\xc3\xa5rvagnar eller 1524 mm f\xc3\xb6r att passa ihop med Helsingfors tunnelbana och Finlands j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar. Enligt en studie fr\xc3\xa5n 2003 skulle en integrering av ett light rail-system med den existerande \xe2\x80\x9dtunga\xe2\x80\x9d tunnelbanan vara sv\xc3\xa5r utan stora ombyggnader av tunnelbanen\xc3\xa4tverket eller alternativt borde dyra och opraktiska l\xc3\xb6sningar anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gen. Enligt ett beslut fr\xc3\xa5n 2007 kommer byggandet av Sp\xc3\xa5r-Jokern att inledas tidigast 2016.\n_START_SECTION_\nAndra m\xc3\xb6jligheter\n_START_PARAGRAPH_\nUt\xc3\xb6ver de utvidgningar av Helsingfors sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar som redogjorts f\xc3\xb6r ovan har f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngningar av sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4garna fr\xc3\xa5n Arabia till Vik, fr\xc3\xa5n Kottby till Forsby och \xc3\x85ggelby och fr\xc3\xa5n Lillhoplax till Haga n\xc3\xa4mnts som m\xc3\xb6jliga framtida projekt.'