b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Johan Cronstedt\n_START_SECTION_\nCronstedts uppdrag att rita Stora Tyghuset med flyglar i tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningsplan\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1762 fick \xc3\xb6verintendenten Carl Johan Cronstedt i uppdrag att rita ett nytt tyghus, en \xc3\xa4ldre beteckning f\xc3\xb6r vapenf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d, med flyglar i tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningsplan, att uppf\xc3\xb6ras i tegel vid Artillerig\xc3\xa5rden. Artillerig\xc3\xa5rden omn\xc3\xa4mns f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i januari 1641, d\xc3\xa5 Krigskollegiet beordrade att tyghuset skulle flyttas fr\xc3\xa5n Kungliga slottet. Det \xc3\xa4ldsta tyghuset var en tr\xc3\xa4byggnad. Parallellt med tyghuset byggdes en kyrka i tr\xc3\xa4. P\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden fanns ocks\xc3\xa5 smedja, vakt- och expeditionslokaler, f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och verkst\xc3\xa4der. Artilleriets nya tyghus, det vill s\xc3\xa4ga milit\xc3\xa4ra magasin och verkst\xc3\xa4der, byggdes 1763-1777. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades bygget av den sydv\xc3\xa4stra flygelns s\xc3\xb6dra del, med bland annat expedition och bost\xc3\xa4der. Artilleriregementet b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4nda Stora Tyghuset n\xc3\xa4r det stod klart 1770. Tunga pj\xc3\xa4ser som vagnar och kanoner placerade i bottenplanet och l\xc3\xa4ttare material placerades p\xc3\xa5 det \xc3\xb6vre planet. Fram till 1776 p\xc3\xa5gick bygget av de \xc3\xb6vriga flyglarna och d\xc3\xa5 efter detaljritningar av kaptenen och akvarellm\xc3\xa5laren Erik Adolf Geete.\n_START_SECTION_\nCronstedts uppfinning av den v\xc3\xa4rmeekonomiska kakelugnen\n_START_PARAGRAPH_\n1767 blev Cronstedt president i Kammarrevisionen och 1769 president i Kammarkollegium. 1739 ledamot av Vetenskapsakademien. En av sina st\xc3\xb6rsta insatser gjorde Cronstedt som konstrukt\xc3\xb6r av den v\xc3\xa4rmeekonomiska svenska kakelugnen. Den 27 januari 1767 beslutade Rikets R\xc3\xa5d, under ett sammantr\xc3\xa4de p\xc3\xa5 Stockholms slott, om ett forskningsuppdrag f\xc3\xb6r att ta fram en mer energisn\xc3\xa5l eldstadstyp \xc3\xa5t hush\xc3\xa5llen. Ansvariga f\xc3\xb6r uppdraget blev Cronstedt och generalen Fabian Wrede (1724-1795), "Fabian Casimir Wrede, friherre af Emil\xc3\xa4". Redan p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten samma \xc3\xa5r presenterade de sina f\xc3\xb6rslag i skriften "Beskrifning p\xc3\xa5 Ny Inr\xc3\xa4ttning af Kakelugnar Til Weds Besparing. J\xc3\xa4mte Bifogade Kopparstycken. Utgifwen af Praesidenten Grefwe C.J. Cronstedt.", d\xc3\xa4r man beskriver olika typer av kakelugnar med slingrande r\xc3\xb6kg\xc3\xa5ngar, vilka b\xc3\xa4ttre skulle ta tillvara v\xc3\xa4rmen fr\xc3\xa5n elden._NEWLINE_Cronstedt konstruerade de f\xc3\xb6rsta modellerna till en kakelugn med slingrande r\xc3\xb6kg\xc3\xa5ng. Konstruktionen innebar att v\xc3\xa4rmen kunde ackumuleras och att mycket energi kunde sparas. Praktiskt taget alla kakelugnar f\xc3\xb6r den gustavianska tiden och senare \xc3\xa4r av denna konstruktion och uppfinningen slog d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r snabbt igenom. Genom de nya kakelugnarna f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades svenskarnas bostadsstandard v\xc3\xa4sentligt. Cronstedts och Wredes uppfinningar fick stor betydelse f\xc3\xb6r det gustavianska hemmet. B\xc3\xa5de umg\xc3\xa4ngeslivet och utnyttjandet av rummen \xc3\xa4ndrades nu, innan dess var det praktiskt taget om\xc3\xb6jligt att bebo ett st\xc3\xb6rre antal rum under vintern. Uppfinningen med de nya kakelugnarna var \xc3\xa5tta g\xc3\xa5nger effektivare \xc3\xa4n tidigare v\xc3\xa4rmek\xc3\xa4llor med det invecklade systemet av r\xc3\xb6kkanaler som slingrade sig mellan v\xc3\xa4rmebevarade tegelstenar. Sj\xc3\xa4lva eldstaden och \xc3\xb6ppningarna kunde dessutom g\xc3\xb6ras mindre och kaklet erbj\xc3\xb6d n\xc3\xa4stan obegr\xc3\xa4nsade dekorationsm\xc3\xb6jligheter. I hela landet sk\xc3\xb6t f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen i h\xc3\xb6jden. De nya kakelugnarna blev blickpunkten i m\xc3\xa5nga gustavianska hem, d\xc3\xa5 de ersatte b\xc3\xa5de de gamla tyska kakelugnarna och de \xc3\xb6ppna eldst\xc3\xa4derna.\n_START_SECTION_\nCronstedts bibliotek och konstsamlingar p\xc3\xa5 Fuller\xc3\xb6 slott\n_START_PARAGRAPH_\nHans bibliotek och konstsamlingar finns bevarade p\xc3\xa5 Fuller\xc3\xb6 slott, d\xc3\xa4r de hopsamlades av hans son, hovintendenten Fredrik Adolf Ulrik Cronstedt (1744\xe2\x80\x931829). Han var \xc3\xa4ven far till Johan Adam Cronstedt, som var greve, milit\xc3\xa4r och generall\xc3\xb6jtnant. Av de teoretiskt inriktade b\xc3\xb6ckerna som finns bevarade i det gamla biblioteket p\xc3\xa5 Fuller\xc3\xb6 slott har flera band Carl Johan Cronstedts namn inpr\xc3\xa4glat i p\xc3\xa4rmens kalvskinn. Senare ut\xc3\xb6kades samlingen av sonen Adolf Fredrik Ulrik Cronstedt, som ocks\xc3\xa5 var arkitekt. B\xc3\xb6cker tycks ha g\xc3\xa5tt ur hand i hand p\xc3\xa5 liknande s\xc3\xa4tt, \xc3\xa4ven d\xc3\xa5 brukarna saknat sl\xc3\xa4ktrelationer, s\xc3\xa5 Cronstedts samling \xc3\xa4r inte unikt. Till denna litteratur \xc3\xa4r de svenska bidragen f\xc3\xa5 och mycket teoretiska skrifter k\xc3\xb6ptes under utrikes resor._NEWLINE_P\xc3\xa5 Fuller\xc3\xb6 \xc3\xa5terfinns flera av klassikerna av teoretiska skrifter av 1700-talets arkitekter och konstintresserade. H\xc3\xa4r finns Carl Johan Cronstedts handskrivna anteckningar i byggnadsteknik. \xc3\x84ven de nya b\xc3\xb6ckerna som anv\xc3\xa4ndes av b\xc3\xa5de Carl H\xc3\xa5rleman och Cronstedt d\xc3\xa5 de skulle bygga herrg\xc3\xa5rdar finns p\xc3\xa5 Fuller\xc3\xb6 bibliotek. N\xc3\xa5gra av dessa skrifter \xc3\xa4r de franska arkitekterna Charles-\xc3\x89tienne Briseux "L\'Art de b\xc3\xa2tir des Maisons de Campagne" och Jacques-Fran\xc3\xa7ois Blondels "De la Distribution des Maisons des Plaisance". Carl Henrik K\xc3\xb6nigs "Inledning till Mecaniken och Bygnings-Konsten", som gavs ut 1752, finns som komplement till Carl Johan Cronstedts egna anteckningar. Carl Henrik K\xc3\xb6nig eftertr\xc3\xa4dde Johan Eberhard Carlberg som stadsarkitekt i Stockholm, han var en \xc3\xa4mbetsman som inte ritade sj\xc3\xa4lv och n\xc3\xa4r han utn\xc3\xa4mndes till stadens stadsarkitekt ut\xc3\xb6vade han tj\xc3\xa4nsten tillsammans med den skicklige arkitekten Eric Palmstedt som var vice stadsarkitekt. Vidare finns p\xc3\xa5 Fuller\xc3\xb6 under Resor konstteoretikern, konstn\xc3\xa4ren och arkitekten Carl August Ehrensv\xc3\xa4rds (1745-1800) "Resa til Italien 1780, 1781, 1782", men "De fria konsters philosophi" har d\xc3\xa4remot hamnat under Diverse \xc3\xa4mnen. Under 1700-talet \xc3\xa4r f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga begreppet ordning aktuellt. Ehrensv\xc3\xa4rd definierar det s\xc3\xa5 h\xc3\xa4r: "man kan av bara prickar st\xc3\xa4da till en ordning f\xc3\xb6r \xc3\xb6gat". Alla de nu "bullrande tillbeh\xc3\xb6r" som var s\xc3\xa5 viktiga f\xc3\xb6r barockens m\xc3\xa5lare \xc3\xa4r nu borta._NEWLINE_En samling om mer \xc3\xa4n 5.000 arkitekturritningar och teckningar, som tidigare f\xc3\xb6rvarades p\xc3\xa5 Fuller\xc3\xb6 och som samlades av presidenten Cronstedt, finns nu p\xc3\xa5 Nationalmuseum i Stockholm. Tidigare var biblioteket p\xc3\xa5 Fuller\xc3\xb6 betydligt st\xc3\xb6rre, innan stora delar av det kom till Uppsala universitet.\n_START_SECTION_\nEn kvartsmils milstolpe restes \xc3\xa5r 1765\n_START_PARAGRAPH_\nCronstedt f\xc3\xb6rm\xc3\xa4ldes 1744 med grevinnan Eva Margareta Lagerberg. Under 1700-talets andra h\xc3\xa4lft var hon \xc3\xa4garen till  Bergaholms g\xc3\xa5rd (i nuvarande  Salems kommun). Vid landsv\xc3\xa4gen (idag Bergaholmsv\xc3\xa4gen) restes \xc3\xa5r 1765 en kvartsmils milstolpe med texten: \xe2\x80\x9dUprest af Bergaholms egare C.J.C:E.M.L. 1765\xe2\x80\x9d. C.J.C st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r Carl Johan Cronstedt och E.M.L. f\xc3\xb6r dennes maka Eva Margareta Lagerberg. Genom arv fortsatte Bergaholms s\xc3\xa4teri att g\xc3\xa5 inom samma sl\xc3\xa4kt \xc3\xa4nda fram till 1843. Cronstedt \xc3\xa4r representerad vid bland annat Nationalmuseumi Stockholm.'