b'\n_START_ARTICLE_\nHavstulpaner\n_START_SECTION_\nUtseende och anatomi\n_START_PARAGRAPH_\nHavstulpanerna bygger ett h\xc3\xa5rt fastsittande skal som best\xc3\xa5r av sex vita eller ljusgr\xc3\xa5 kalkplattor, ofta med tandad kant. Ringen av plattor \xc3\xa4r homolog med andra kr\xc3\xa4ftdjurs carapax. Cementk\xc3\xb6rtlar vid antennbasen bildar det lim som f\xc3\xa4ster skalet vid underlaget. \xc3\x96ppningen kan st\xc3\xa4ngas med tv\xc3\xa5 t\xc3\xa4ttslutande plattor som skyddar mot torka och rovdjur. Undersidan best\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 av en kalkplatta som \xc3\xa4r stadigt f\xc3\xa4st vid underlaget. Skalets l\xc3\xa4ngd \xc3\xa4r oftast 1 - 1,5 cm, men de st\xc3\xb6rsta arterna \xc3\xa4r upp till 7 cm (Megabalanus, Austromegabalanus)._NEWLINE_Inuti skalet ligger djuret p\xc3\xa5 rygg med benen upp\xc3\xa5t. Segmenteringen \xc3\xa4r otydlig och kroppen \xc3\xa4r delad i huvud och mellankropp (thorax), som \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r lika stora. Bakkroppen (abdomen) \xc3\xa4r reducerad eller saknas. Vuxna havstulpaner har endast ett par rudiment\xc3\xa4ra antenner n\xc3\xa4ra cementk\xc3\xb6rteln. P\xc3\xa5 thorax finns sex benpar, som kallas "cirri" och \xc3\xa4r fj\xc3\xa4derlika och mycket l\xc3\xa5nga. D\xc3\xa5 de str\xc3\xa4cks ut bildar de en korg som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att filtrera f\xc3\xb6da och transportera den till munnen._NEWLINE_Havstulpaner har inget egentligt hj\xc3\xa4rta, men ett blodk\xc3\xa4rl n\xc3\xa4ra matstrupen har en liknande funktion och pumpar blod genom muskelsammandragningar. Blodk\xc3\xa4rlssystemet \xc3\xa4r minimalt. De har inte heller g\xc3\xa4lar, utan tar upp syre genom extremiteterna och kroppsytan. Uts\xc3\xb6ndringen av restprodukter sk\xc3\xb6ts av k\xc3\xb6rtlar vid maxillerna._NEWLINE_Det viktigaste sinnet tycks vara k\xc3\xa4nseln. De har k\xc3\xa4nsliga borst p\xc3\xa5 extremiteterna. Som vuxna har de ocks\xc3\xa5 ett oparigt \xc3\xb6ga, som troligen bara kan skilja mellan ljus och m\xc3\xb6rker. Djuren reagerar snabbt om en skugga faller p\xc3\xa5 dem (skuggreflex). \xc3\x96gat har bildats fr\xc3\xa5n nauplius\xc3\xb6gat.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nHavstulpanerna f\xc3\xa4ster sig vid ett h\xc3\xa5rt underlag och bildar ett kalkskal (se ovan). De \xc3\xa4r suspensions\xc3\xa4tare. De str\xc3\xa4cker ut sina fj\xc3\xa4derliknande extremiteter genom \xc3\xb6ppningen och transporterar genom rytmiska r\xc3\xb6relser plankton och andra n\xc3\xa4ringspartiklar in i skalet, d\xc3\xa4r de kan f\xc3\xb6rt\xc3\xa4ras._NEWLINE_Havstulpaner har antr\xc3\xa4ffats ner till 600 m djup, men de flesta lever i grundare vatten; 75% av arterna lever p\xc3\xa5 mindre \xc3\xa4n 100 m djup och 25% lever i tidvattenszonen._NEWLINE_Havstulpaner av samma art v\xc3\xa4xer i t\xc3\xa4ta samlingar p\xc3\xa5 underlaget, och eftersom de har sn\xc3\xa4va krav bildar de ofta smala bandformiga zoner p\xc3\xa5 klippor i br\xc3\xa4nnings- eller tidvattenszonen. De \xc3\xa4r v\xc3\xa4l skyddade mot uttorkning; kalkskalet \xc3\xa4r ogenomtr\xc3\xa4ngligt f\xc3\xb6r vatten och plattorna i \xc3\xb6ppningen sluter t\xc3\xa4tt. Med \xc3\xb6ppningen st\xc3\xa4ngd kan djuren \xc3\xb6verleva torka i flera dagar. Locket skyddar ocks\xc3\xa5 mot rovdjur._NEWLINE_Havstulpanerna kan tr\xc3\xa4ngas undan av sk\xc3\xa5lsn\xc3\xa4ckor och musslor samt av andra havtulpanarter som konkurrerar om platsen. De \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 byte f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga rovdjur. Flera strategier anv\xc3\xa4nds mot konkurrenterna. Genom att m\xc3\xa5nga havstulpaner finns p\xc3\xa5 samma st\xc3\xa4lle \xc3\xb6kar sannolikheten att n\xc3\xa5gra \xc3\xb6verlever predation och konkurrens. Snabb tillv\xc3\xa4xt \xc3\xa4r en annan strategi. N\xc3\xa5gra arter har \xc3\xb6kat i storlek f\xc3\xb6r att undg\xc3\xa5 konkurrens._NEWLINE_Bland de viktigaste predatorerna p\xc3\xa5 havstulpaner finns olika sn\xc3\xa4ckor, i Nordatlanten s\xc3\xa4rskilt purpursn\xc3\xa4ckan Nucella lapillus. De kan gnaga igenom det h\xc3\xa5rda kalkskalet och f\xc3\xb6rt\xc3\xa4ra mjukdelarna. Musslor (som \xc3\xa4r filtrerare) f\xc3\xb6rt\xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 havstulpanlarver. \xc3\x84ven vissa sj\xc3\xb6stj\xc3\xa4rnor och sj\xc3\xb6borrar \xc3\xa4ter havstulpaner. Havstulpaner \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 viktig f\xc3\xb6da f\xc3\xb6r vissa vadarf\xc3\xa5glar, t.ex. strandskata, sk\xc3\xa4rsn\xc3\xa4ppa och roskarl, s\xc3\xa4rskilt p\xc3\xa5 vintern.\n_START_SECTION_\nLivscykel\n_START_PARAGRAPH_\nHavstulpanerna har tv\xc3\xa5 larvstadier, naupliuslarv och cypridlarv, innan de \xc3\xa4r vuxna. _NEWLINE_Ur ett befruktat \xc3\xa4gg kl\xc3\xa4cks en naupliuslarv. Den har ett oparigt \xc3\xb6ga, huvud och telson (bakkroppsplatta), men inte thorax eller abdomen. Den v\xc3\xa4xer under sex m\xc3\xa5nader och genomg\xc3\xa5r fem larvstadier, varefter den ombildas till en cypridlarv. F\xc3\xb6rsta tiden tillbringar naupliuslarven innanf\xc3\xb6r moderns skal, men efter f\xc3\xb6rsta hud\xc3\xb6msningen blir den frisimmande och simmar med hj\xc3\xa4lp av borst (setae)._NEWLINE_Cypridlarven \xc3\xa4r sista larvstadiet innan djuret \xc3\xa4r vuxet. Larven \xc3\xa4ter inte under detta stadium, vars uppgift \xc3\xa4r att hitta en l\xc3\xa4mplig plats att sl\xc3\xa5 sig ner p\xc3\xa5. Cypridstadiet varar fr\xc3\xa5n dagar till veckor. Larven unders\xc3\xb6ker olika ytor med sina modifierade antenner (andra paret). D\xc3\xa5 den har funnit ett l\xc3\xa4mpligt st\xc3\xa4lle f\xc3\xa4ster den sig f\xc3\xb6rst med huvudet och antennerna, varvid den anv\xc3\xa4nder ett klibbigt lim best\xc3\xa5ende av glukoproteiner. Troligen bed\xc3\xb6ms ytorna utifr\xc3\xa5n ytans form, kemiska uppbyggnad, v\xc3\xa4tbarhet, f\xc3\xa4rg och ev. n\xc3\xa4rvaro av biofilm. Larven f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa4sta sig n\xc3\xa4ra andra havstulpaner. Till slut f\xc3\xa4ster den sig vid underlaget med ett annat lim best\xc3\xa5ende av proteiner, och ombildas till en vuxen havstulpan._NEWLINE_Som vuxen forts\xc3\xa4tter havstulpanen att v\xc3\xa4xa genom att bygga p\xc3\xa5 plattorna med nytt material. Plattorna byts inte ut och djuret l\xc3\xa4mnar aldrig skalet, d\xc3\xa4remot \xc3\xb6msar det hud \xc3\xa4ven som vuxen.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta havstulpaner \xc3\xa4r hermafroditer, \xc3\xa4ven om skildk\xc3\xb6nade arter finns. Sj\xc3\xa4lvbefruktning \xc3\xa4r m\xc3\xb6jlig, men har visats vara s\xc3\xa4llsynt. Vanligen sker parning mellan tv\xc3\xa5 individer, vilket inneb\xc3\xa4r ett problem eftersom de \xc3\xa4r fastsittande. Detta l\xc3\xb6ses genom att hanen har en extremt l\xc3\xa5ng penis som kan n\xc3\xa5 fram till honor som sitter i n\xc3\xa4rheten. Sperman placeras innanf\xc3\xb6r honans kalkskal d\xc3\xa4r \xc3\xa4ggen befruktas._NEWLINE_Havstulpanerna \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r att ha djurrikets l\xc3\xa4ngsta penis i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till sin storlek. Den kan vara \xc3\xa5tta g\xc3\xa5nger kroppsl\xc3\xa4ngden. Penisen hos arter som lever i vatten med l\xc3\xa5g v\xc3\xa5gaktivitet \xc3\xa4r l\xc3\xa4ngre och klenare, medan de som lever i vatten med h\xc3\xb6g v\xc3\xa5gaktivitet har en kortare och kraftigare penis.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nHavstulpanerna \xc3\xa4r en familj (Balanidae) i ordningen Sessilia i \xc3\xb6verordningen Thoracica (havstulpaner och l\xc3\xa5nghalsar) inom underklassen Cirripedia (rankfotingar) i klassen Maxillopoda bland kr\xc3\xa4ftdjuren. Sessilia \xc3\xa4r en monofyletisk grupp som troligen har utvecklats fr\xc3\xa5n l\xc3\xa5nghalsliknande former (Pedunculata)._NEWLINE_Havstulpaner klassificerades av  Linn\xc3\xa9 och  Cuvier som mollusker, men 1830 publicerade J. V. Thomson observationer av nauplius- och cyprislarver och deras f\xc3\xb6rvandling till havstulpaner. Han ins\xc3\xa5g att larverna liknar kr\xc3\xa4ftdjurslarver, vilket fick st\xc3\xb6d av ytterligare forskning som publicerades 1834 av  H. Burmeister. Havstulpanerna flyttades till leddjuren, men deras placering var fortfarande oklar. _NEWLINE_Charles Darwin gjorde 1846 omfattande unders\xc3\xb6kningar som publicerades 1851 och 1854. Darwin valde detta projekt p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rslag av sin v\xc3\xa4n  J. D. Hooker f\xc3\xb6r att grundligt f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 \xc3\xa5tminstone en mindre grupp innan han publicerade den mer generella teorin om evolution genom naturligt urval.\n_START_SECTION_\nEvolution och fossil\n_START_PARAGRAPH_\nHavstulpanernas geologiska historia kan f\xc3\xb6ljas tillbaka till kambrium (Priscansermarinus, ett l\xc3\xa5nghalsliknande kr\xc3\xa4ftdjur), men skelettrester \xc3\xa4r inte vanliga som fossil f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n under neogen, det vill s\xc3\xa4ga det senaste 20 \xc3\xa5rsmiljonerna. Detta kan bero p\xc3\xa5 att de lever i omr\xc3\xa5den med h\xc3\xb6g v\xc3\xa5gaktivitet d\xc3\xa4r skalen mals s\xc3\xb6nder. Havstulpanfossil \xc3\xa4r viktiga f\xc3\xb6r att uppskatta vattendjup i fossila ekosystem, eftersom djuren har smala nischer i fr\xc3\xa5ga om vattendjup. Ju mindre s\xc3\xb6nderbrutna fossilen \xc3\xa4r, desto kortare str\xc3\xa4cka har de troligen transporterats efter djurets d\xc3\xb6d. Detta kan anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att rekonstruera omr\xc3\xa5dens tektoniska historia.\n_START_SECTION_\nHavstulpaner och m\xc3\xa4nniskan\n_START_PARAGRAPH_\nHavstulpaner kan orsaka betydande problem f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskan genom att de v\xc3\xa4xer p\xc3\xa5 b\xc3\xa5tar ("fouling"), varvid friktionen mot vattnet och d\xc3\xa4rmed br\xc3\xa4nslef\xc3\xb6rbrukningen \xc3\xb6kar. Den kan \xc3\xb6ka s\xc3\xa5 mycket som 25%. Djuren kan tv\xc3\xa4ttas bort kort efter att larverna har f\xc3\xa4st sig, men l\xc3\xa4ngre fram d\xc3\xa5 skalet har bildats m\xc3\xa5ste de skrapas bort. Man har bek\xc3\xa4mpat havstulpaner p\xc3\xa5 b\xc3\xa5tar med starkt giftiga medel, framf\xc3\xb6r allt tributyltenn, vilket ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rgiftar andra marina djur och orsakar stora skador p\xc3\xa5 ekosystemen. Svenska forskare har studerat larvernas f\xc3\xa4stmekanismer och utvecklat ogiftiga \xc3\xa4mnen (vattenhaltiga geler av t.ex. polyetylenglykol) som p\xc3\xa5f\xc3\xb6res b\xc3\xa5ten som f\xc3\xa4rg och effektivt hindrar larverna fr\xc3\xa5n att f\xc3\xa4sta sig._NEWLINE_Havstulpaner kan ha knivskarpa skalkanter som kan orsaka sv\xc3\xa5ra s\xc3\xa5r hos t.ex. badande.'