b'\n_START_ARTICLE_\nHildegard Knef\n_START_PARAGRAPH_\nHildegard Knef (ben\xc3\xa4mndes Hildegard Neff i m\xc3\xa5nga engelskspr\xc3\xa5kiga filmsammanhang), f\xc3\xb6dd 28 december 1925 i Ulm, Tyskland, d\xc3\xb6d 1 februari 2002 i Berlin, var en tysk sk\xc3\xa5despelare, s\xc3\xa5ngerska och f\xc3\xb6rfattare.\n_START_SECTION_\nNazitiden\n_START_PARAGRAPH_\nHildegard Knef b\xc3\xb6rjade som 15-\xc3\xa5ring en utbildning till tecknare vid Ufas studios i Berlin. 1943 uppm\xc3\xa4rksammades hon av Ufas filmchef Wolfgang Liebeneiner och b\xc3\xb6rjade utbildas till sk\xc3\xa5despelerska. Hon var ett sjukligt undern\xc3\xa4rt "krigsbarn" n\xc3\xa4r hon som 20-\xc3\xa5ring gjorde filmdebut i nazisternas progandafilmer (bl.a. Unter den Br\xc3\xbccken (1944), Fahrt ins Gl\xc3\xbcck (1945)) n\xc3\xa4r Tredje Riket var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g mot sin underg\xc3\xa5ng. Hon f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskade sig i en av "h\xc3\xb6jdarna" inom den tyska filmindustrin, Ewald von Demandowsky, som f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt ocks\xc3\xa5 var en av Goebbels favoriter. N\xc3\xa4r hennes \xc3\xa4lskare skickades iv\xc3\xa4g till fronten f\xc3\xb6r att sl\xc3\xa5ss mot de invaderande ryssarna, f\xc3\xb6ljde Knef med honom f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4dd till pojke. B\xc3\xa5da tv\xc3\xa5 tillf\xc3\xa5ngatogs av ryssarna; Knef lyckades fly och \xc3\xa5ters\xc3\xa5g aldrig mer sin \xc3\xa4lskare.\n_START_SECTION_\nKarri\xc3\xa4r efter kriget\n_START_PARAGRAPH_\nHon medverkade sedan i n\xc3\xa5gra tyska efterkrigsfilmer, bland annat M\xc3\xb6rdarna finns mitt ibland oss (1946). Genom sin intellektuella stil och erotiska utstr\xc3\xa5lning blev hon internationellt uppm\xc3\xa4rksammad och hon introducerades i Hollywood med hj\xc3\xa4lp av regiss\xc3\xb6ren David O. Selznick. Han f\xc3\xb6reslog att hon skulle \xc3\xa4ndra namn till Gilda Christian, och s\xc3\xa4ga att hon var f\xc3\xb6dd i \xc3\x96sterrike, n\xc3\xa5got som hon v\xc3\xa4grade att g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5. Hon gick sedan arbetsl\xc3\xb6s i tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r innan hon 1949 erbj\xc3\xb6ds en roll mot Montgomery Clift i En yankee i Berlin, men n\xc3\xa4r filmbolaget Fox fick veta om hennes bakgrund gav de henne sparken, och hon \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Tyskland. D\xc3\xa4r kom hon 1950 att g\xc3\xb6ra en skandal\xc3\xb6s nakenscen i filmen Synderskan. Samma \xc3\xa5r \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde hon till Hollywood, d\xc3\xa4r hennes namn "amerikaniserades" till Hildegarde Neff, men hennes karri\xc3\xa4r blev kort och hon \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde \xc3\xa5nyo till Europa, d\xc3\xa4r hon snart kom att medverka i brittiska, franska, tyska och italienska filmer. 1953 gjorde hon succ\xc3\xa9 p\xc3\xa5 Broadway i musikalen Silk Stockings.\n_START_SECTION_\nEgna texter\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1960-talet b\xc3\xb6rjade hon en ny karri\xc3\xa4r som chansons\xc3\xa5ngare; hon framf\xc3\xb6rde sina egna texter med sin mycket udda st\xc3\xa4mma. 1971 ber\xc3\xa4ttade hon helt \xc3\xb6ppet om sina erfarenheter fr\xc3\xa5n andra v\xc3\xa4rldskriget i romanen \xc3\x96ppen h\xc3\xa4st (originaltitel Der geschenkte Gaul), som kom att bli en stors\xc3\xa4ljare. Efter sin debut som chansons\xc3\xa5ngare drabbades hon av cancer och genomgick ett 60-tal operationer. Sjukdomstiden beskriver hon i sin andra bok, Domen (1976).'