b'\n_START_ARTICLE_\nHoratio Nelson\n_START_SECTION_\nTidiga \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nHoratio Nelsons far var kyrkoherde och hans mor dog d\xc3\xa5 han bara var nio \xc3\xa5r. Redan som tolv\xc3\xa5ring, \xc3\xa5r 1770, gick han med i flottan med st\xc3\xb6d av sin morbror, och tj\xc3\xa4nstgjorde p\xc3\xa5 s\xc3\xa5v\xc3\xa4l \xc3\xb6rlogsfartyg som handelsfartyg. 1777 kom han till V\xc3\xa4stindien, d\xc3\xa4r han \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5, som 20-\xc3\xa5ring, avancerade till kapten p\xc3\xa5 fregatten "Hichinbrook". Under en expedition till Nicaragua drabbades han av feber och skickades hem till England. D\xc3\xa5 han tillfrisknat 1781 var han bland annat chef p\xc3\xa5 fregatten "Albemarle" i \xc3\x96resund innan han 1783 \xc3\xa5kte till Frankrike f\xc3\xb6r spr\xc3\xa5kstudier; det s\xc3\xa4gs att han d\xc3\xa5 fattade en motvilja mot allt franskt._NEWLINE_1784\xe2\x80\x931787 tj\xc3\xa4nstegjorde han \xc3\xa5nyo i V\xc3\xa4stindien, och d\xc3\xa4r gifte han sig 11 mars 1787 med doktors\xc3\xa4nkan Fanny Nesbit.\n_START_SECTION_\nNapoleonkrigen\n_START_PARAGRAPH_\nNelson var i aktiv tj\xc3\xa4nst i Medelhavet \xc3\xa5ren 1793\xe2\x80\x931800. Han tillbringade n\xc3\xa4stan ett helt \xc3\xa5r i Neapel, d\xc3\xa4r han hj\xc3\xa4lpte till att sl\xc3\xa5 ned ett uppror, och det var d\xc3\xa4r som han 1793 f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen tr\xc3\xa4ffade Emma Hamilton, som var gift med det brittiska s\xc3\xa4ndebudet i Neapel._NEWLINE_Under f\xc3\xb6rsta koalitionskriget mot Frankrike f\xc3\xb6rlorade han synen p\xc3\xa5 h\xc3\xb6ger \xc3\xb6ga 1794 under bel\xc3\xa4gringen av Bastia p\xc3\xa5 Korsika. _NEWLINE_14 februari 1797 tillintetgjorde den brittiska flottan under amiral John Jervis en spansk-fransk flotta utanf\xc3\xb6r Kap S:t Vincent i Portugal. St\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nsten av segern hade den dj\xc3\xa4rve linjeskeppskaptenen Nelson. Han blev nationalhj\xc3\xa4lte och utn\xc3\xa4mndes till konteramiral._NEWLINE_I juli samma \xc3\xa5r s\xc3\xa4ndes han med linjeskepp och fregatter f\xc3\xb6r att anfalla Teneriffa. D\xc3\xa4r blev han under en nattlig expedition s\xc3\xa5 sv\xc3\xa5rt s\xc3\xa5rad i h\xc3\xb6ger armb\xc3\xa5ge att man tvingades amputera armen. _NEWLINE_1798 \xc3\xb6verrumplade denne en\xc3\xb6gde och enarmade man den franska flottan n\xc3\xa4r den l\xc3\xa5g f\xc3\xb6r ankar vid Abukir, \xc3\xb6ster om Alexandria i Egypten, och krossade den n\xc3\xa4stan fullst\xc3\xa4ndigt i Slaget vid Nilen. Han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde sedan till Neapel och inledde den ber\xc3\xb6mda k\xc3\xa4rleksaff\xc3\xa4ren med Emma Hamilton, vilken resulterade i dottern Horatia Nelson (f\xc3\xb6dd 1801, d\xc3\xb6d 1881)._NEWLINE_\xc3\x85r 1800 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han till England. Samtidigt separerade han fr\xc3\xa5n sin hustru._NEWLINE_1801 blev han viceamiral och skickades till \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. Han hade f\xc3\xa5tt i uppdrag av Storbritanniens nytilltr\xc3\xa4dde premi\xc3\xa4rminister Henry Addington att f\xc3\xb6rhindra det neutrala Danmark att \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna sin flotta \xc3\xa5t Napoleons Frankrike. Ett grundl\xc3\xb6st antagande, men inte desto mindre inleddes Slaget vid K\xc3\xb6penhamn 2 april 1801. Stora delar av danska flottan f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes, men slaget kostade britterna mer \xc3\xa4n de v\xc3\xa4ntat. N\xc3\xa4sta m\xc3\xa5l f\xc3\xb6r Nelson var den svenska flottans \xc3\x96stersj\xc3\xb6bas i Karlskrona, men detta anfall fick avbrytas n\xc3\xa4r nyheten om mordet p\xc3\xa5 den allierade ryske tsaren Paul I. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rhandlade premi\xc3\xa4rminister Addington (som b\xc3\xa5de f\xc3\xb6reg\xc3\xa5tts och eftertr\xc3\xa4ddes av Napoleonhataren William Pitt d.y. fram den enda perioden av fred mellan Storbritannien och Frankrike under Napoleontiden. Denna fred blev dock kortvarig. _NEWLINE_D\xc3\xa5 han kom tillbaka till hemlandet utn\xc3\xa4mndes han till "viscount" och fick bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver Medelhavet. Han h\xc3\xb6ll staden Toulon under blockad i n\xc3\xa4stan tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r. N\xc3\xa4r Nelsons motst\xc3\xa5ndare, den franske amiralen Pierre-Charles de Villeneuve, br\xc3\xb6t sig ut 30 mars 1805 fick Nelson underr\xc3\xa4ttelse om att han seglat genom Gibraltar sund. Han misst\xc3\xa4nkte att Villeneuve seglade mot V\xc3\xa4stindien med syfte att l\xc3\xa4gga under sig de brittiska besittningarna d\xc3\xa4r. Han jagade de Villeneuve fram och tillbaka \xc3\xb6ver Atlanten.\n_START_SECTION_\nDen sista och st\xc3\xb6rsta triumfen\n_START_PARAGRAPH_\nDen 21 oktober 1805 \xc3\xa4gde ett v\xc3\xa5ldsamt sj\xc3\xb6slag rum utanf\xc3\xb6r Kap Trafalgar, mellan Cadiz och Gibraltar, k\xc3\xa4nt som Slaget vid Trafalgar. D\xc3\xa5 stridssignalen gick hissade Nelson den ber\xc3\xb6mda signalen: "England expects every man to do his duty" (\'England f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntar sig att var man g\xc3\xb6r sin plikt"). _NEWLINE_Nelson utpl\xc3\xa5nade s\xc3\xa5 gott som totalt de f\xc3\xb6renade spansk-franska flottorna under Pierre de Villeneuve. Nelson blev d\xc3\xb6dligt s\xc3\xa5rad och stupade p\xc3\xa5 sitt fartyg "Victory". D\xc3\xa5 han l\xc3\xa5g f\xc3\xb6r d\xc3\xb6den och fick veta att 18 fientliga skepp gett upp striden, yttrade han sina sista ord: "Thank God! I have done my duty."_NEWLINE_Denna seger kom att tillintetg\xc3\xb6ra Napoleon I:s invasionsplaner och gav Storbritannien herrav\xc3\xa4ldet p\xc3\xa5 haven under hela 1800-talet.\n_START_SECTION_\nEfterm\xc3\xa4le\n_START_PARAGRAPH_\nHoratio Nelson r\xc3\xa4knas som nationalhj\xc3\xa4lte och som en av de st\xc3\xb6rsta gestalterna i brittisk krigshistoria. Han st\xc3\xa5r staty p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6g pelare p\xc3\xa5 Trafalgar Square i London. Han \xc3\xa4r begravd i St Pauls-katedralen i London. Staden Nelson i Nya Zeeland har uppkallats efter honom.'