b'\n_START_ARTICLE_\nSamuel Gustaf Hermelin\n_START_PARAGRAPH_\nSamuel Gustaf Hermelin, f\xc3\xb6dd 4 april 1744 i Stockholm, d\xc3\xb6d 4 mars 1820 i Stockholm, var en svensk friherre, kartograf, industriman och kolonisat\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nSamuel Gustaf Hermelin var son till riksr\xc3\xa5det friherre Carl Hermelin och Hedvig Ulrika Benzelstierna, och hans farfader var Olof Hermelin. Han avlade hovr\xc3\xa4ttsexamen och bergsexamen vid Uppsala universitet 1761, och blev bergsr\xc3\xa5d 1781._NEWLINE_1771 invaldes han som ledamot nummer 191 av Kungliga Vetenskapsakademien. Elva \xc3\xa5r senare reste han till Nordamerika f\xc3\xb6r att studera industrier, och uppr\xc3\xa4ttade d\xc3\xa5 diplomatiska f\xc3\xb6rbindelser f\xc3\xb6r Sverige med landet. N\xc3\xa4r han kom tillbaka till Sverige drog han ig\xc3\xa5ng gruvverksamheten i Norrbotten, fr\xc3\xa4mst G\xc3\xa4llivare malmberg och Ruotevare; fyndigheter hade p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats tidigare under 1700-talet. Detta var p\xc3\xa5 grund av avst\xc3\xa5ndet en f\xc3\xb6rlust, och f\xc3\xb6rst n\xc3\xa4r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen blev klar p\xc3\xa5 1800-talet blev brytningen mer l\xc3\xb6nsam. Hans ansatser ledde till att stora omr\xc3\xa5den i trakten blev nybyggen och folk flyttade dit s\xc3\xb6derifr\xc3\xa5n. Trots de ekonomiska motg\xc3\xa5ngarna var han mycket popul\xc3\xa4r, och kallades Lapplandskungen._NEWLINE_Inom kartografin var hans g\xc3\xa4rning st\xc3\xb6rre. Hermelin hade planer p\xc3\xa5 att utge en geografisk-statistisk beskrivning \xc3\xb6ver Sverige och utskickade personer att skaffa upplysningar till detta. Resultatet blev tv\xc3\xa5 kartor \xc3\xb6ver delar av Norrland (1796\xe2\x80\x9397), och fem \xc3\xb6ver Finland (1798\xe2\x80\x9399). Dessutom f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade han f\xc3\xb6rlagsr\xc3\xa4tten till tv\xc3\xa5 kartor \xc3\xb6ver \xc3\xa5terstoden av Norrland (1797) samt l\xc3\xa4t utarbeta en \xc3\xb6versiktskarta \xc3\xb6ver Sverige (1797) och Finland (1799). Redan 1796 hade Hermelin s\xc3\xb6kt tillst\xc3\xa5nd att f\xc3\xa5 anv\xc3\xa4nda alla i offentliga samlingar befintliga kartor och ensamr\xc3\xa4tt att under 15 \xc3\xa5r utge landskapskartor. Detta bif\xc3\xb6lls, och 1800\xe2\x80\x9310 utkom 15 kartblad \xc3\xb6ver delar av Svea- och G\xc3\xb6taland samt en \xc3\xb6versiktskarta \xc3\xb6ver s\xc3\xb6dra Sverige. Kartverket hade emellertid \xc3\xa5samkat Hermelin sv\xc3\xa5ra f\xc3\xb6rluster, och 1810 stiftades bolaget Geografisk inr\xc3\xa4ttning, som fortsatte arbetet med att utge en \xc3\xb6versiktskarta \xc3\xb6ver norra Sverige (1811) och en \xc3\xb6ver Sverige samt en \xc3\xb6ver Sverige och Norge (1815) samt tv\xc3\xa5 blad \xc3\xb6ver Sk\xc3\xa5ne (1812) och ett \xc3\xb6ver Kalmar l\xc3\xa4n (1818). Norrlands- och Finlandskartorna uppr\xc3\xa4ttades huvudsakligen p\xc3\xa5 grundval av \xc3\xa4ldre geografiska kartor, medan Svea- och G\xc3\xb6talandskartorna grundades p\xc3\xa5 geometriska kartor. Emellertid utf\xc3\xb6rdes \xc3\xa4ven ett flertal astronomiska ortsbest\xc3\xa4mningar, och f\xc3\xb6r kustkonturerna kunde man st\xc3\xb6dja sig p\xc3\xa5 trigonometriska m\xc3\xa4tningar. Hermelin l\xc3\xa4t \xc3\xa4ven bekosta ett par arbeten av G\xc3\xb6ran Wahlenberg._NEWLINE_Hermelin utgav \xc3\xa4ven geologiska kartor. Ett I R\xc3\xb6n och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k h\xc3\xb6rande till mineralhistorien \xc3\xb6fver Skaraborgs l\xc3\xa4n i W\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland (1767) finns en plankarta \xc3\xb6ver Kinnekulle, d\xc3\xa4r olika berglager utm\xc3\xa4rks med bokst\xc3\xa4ver, och i  F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till mineralhistoria \xc3\xb6vfer Lappmarken och Westerbotten (1804) publicerades en geologisk karta \xc3\xb6ver Svappavaara och en \xc3\xb6ver G\xc3\xa4llivare. 1804 utkom fyra "petrografiska" kartor, en \xc3\xb6ver s\xc3\xb6dra delarna av Sverige och Norge, en \xc3\xb6ver \xc3\x96ster- och V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, en \xc3\xb6ver N\xc3\xa4rke och en \xc3\xb6ver Sk\xc3\xa5ne._NEWLINE_Hermelin \xc3\xa4r begravd p\xc3\xa5 Maria kyrkog\xc3\xa5rd i Stockholm. Hans f\xc3\xb6rsta hustru Maria Elisabeth Sandels var dotter till Samuel Sandels och Catharina Brandt, Georg Brandts dotter. De fick en dotter, gift Berndtsson. Hans andra \xc3\xa4ktenskap var med Hedvig Augusta af S\xc3\xb6derling, med vilken han fick fyra barn. En dotter var gift med Johan August Sandels. Tv\xc3\xa5 s\xc3\xb6ner f\xc3\xb6rde den friherrliga \xc3\xa4tten vidare, b\xc3\xa5da kammarherrar.'