b'\n_START_ARTICLE_\nRansbys\xc3\xa4tern\n_START_PARAGRAPH_\nRansbys\xc3\xa4tern \xc3\xa4r en s\xc3\xa4ter (f\xc3\xa4bod) i norra V\xc3\xa4rmland som brukades i tusen \xc3\xa5r som sommarbetesplats f\xc3\xb6r boskap innan den i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1900-talet anv\xc3\xa4ndes allt mindre f\xc3\xb6r att i slutet p\xc3\xa5 1930-talet helt tas ur bruk. \xc3\x85r 1994 k\xc3\xb6pte Utmarksmuseet i norra V\xc3\xa4rmland en del av Ransbys\xc3\xa4tern av Ransby hemmans\xc3\xa4gare, med m\xc3\xa5let att iordningst\xc3\xa4lla s\xc3\xa4tern. Den uppvuxna skogen avverkades och marken svedjades v\xc3\xa5ren 1996. Idag \xc3\xa4r Ransbys\xc3\xa4tern ett turistm\xc3\xa5l d\xc3\xa4r gammalt s\xc3\xa4terbruk bevaras s\xc3\xa5 att s\xc3\xa4terbruket kan upplevas av bes\xc3\xb6kare._NEWLINE_Best\xc3\xa4mning av Ransbys\xc3\xa4terns \xc3\xa5lder har f\xc3\xb6reg\xc3\xa5tts av en omfattande forskning. De metoder som anv\xc3\xa4nts \xc3\xa4r ortnamsstudier, inventering, kartering, arkeologiska utgr\xc3\xa4vningar och vegetationshistorisk analys som visar att man brukat omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r \xc3\xa5terkommande bete/sl\xc3\xa5tter redan under senare delen av vikingatiden fram till modern tid i mer utvecklade former. \xc3\x84nnu vet man inte om m\xc3\xa4nniskorna under den inledande extensiva fasen utnyttjade n\xc3\xa5gon form av bos\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 s\xc3\xa4tern. _NEWLINE_Avst\xc3\xa5ndet mellan Ransby nere i Klar\xc3\xa4lvsdalen och s\xc3\xa4tern \xc3\xa4r cirka 5 km om man f\xc3\xb6ljer s\xc3\xa4terv\xc3\xa4gen som efter cirka 1 km sammanfaller med Nordv\xc3\xa4rmlandsleden. S\xc3\xa4tern ligger omkring 450 meter \xc3\xb6ver havet. Stigningen \xc3\xa4r 300 meter. En karta fr\xc3\xa5n 1800-talets mitt, med husmarkeringar fr\xc3\xa5n tiden kring laga skifte, visar 18 brukare och 25 byggnader. Enligt den historiskt-etnologiska forskningen n\xc3\xa5dde det v\xc3\xa4rml\xc3\xa4ndska s\xc3\xa4terbruket sin h\xc3\xb6jdpunkt under 1800-talets senare del, vilket ersattes av en kontinuerlig nedl\xc3\xa4ggning under 1900-talet._NEWLINE__NEWLINE_Runt sekelskiftet bestod s\xc3\xa4tern av cirka 6 s\xc3\xa4terstugor med tillh\xc3\xb6rande f\xc3\xa4hus, lador, mj\xc3\xb6lkbodar och andra uthus. N\xc3\xa4r den togs ur bruk fanns endast en stuga kvar. N\xc3\xa5gra hade flyttats och blivit sommarstugor, andra hade f\xc3\xb6rfallit och ruttnat ner.\n_START_SECTION_\nFornminnesinventering\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet g\xc3\xb6r en fornminnesinventering i Torsby kommun 1990, vaknade intresset f\xc3\xb6r regionens \xc3\xa4ldre historia. Inventeringen visade att Torsby tillh\xc3\xb6r landets fornl\xc3\xa4mningst\xc3\xa4taste kommuner. I den nordligaste delen, Dalby, S\xc3\xb6dra Finnskoga och Norra Finnskoga socknar finns rikligt med produktionsl\xc3\xa4mningar som f\xc3\xa5ngstgropar f\xc3\xb6r \xc3\xa4lg, j\xc3\xa4rnframst\xc3\xa4llningsplatser, kolningsgropar och \xc3\xb6vergivna s\xc3\xa4trar p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdarnas utmarker. F\xc3\xb6rutom f\xc3\xa5ngstgropar fr\xc3\xa5n sten-, brons- och j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder visade dessa unders\xc3\xb6kningar att man \xc3\xa4ven producerat j\xc3\xa4rn under f\xc3\xb6rhistorisk tid  (senast under 400-talet).\n_START_SECTION_\nForskningsprojekt\n_START_PARAGRAPH_\nI f\xc3\xb6rstudier 1995-1996 till forskningsprojektet Bebyggelse, s\xc3\xa4terdrift och landskap  valdes fyra s\xc3\xa4trar ut som forskningsobjekt i Dalby socken, d\xc3\xa4ribland Ransbys\xc3\xa4tern d\xc3\xa4r man tog pollenprover f\xc3\xb6r vegetationshistoriska studier. Vid kartering p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades 51 husgrunder spridda \xc3\xb6ver hela s\xc3\xa4teromr\xc3\xa5det. Tolv av dessa husgrunder har f\xc3\xb6rmodligen varit bostadshus, eftersom de har rester efter eldst\xc3\xa4der. Ett bostadshus och elva uthus bed\xc3\xb6mdes vara av \xc3\xa5lderdomlig karakt\xc3\xa4r. R\xc3\xb6jningsr\xc3\xb6sen \xc3\xa5terfanns i fem skilda omr\xc3\xa5den, vilka bed\xc3\xb6mdes ha utgjort vallar. Den vegetationshistoriska analysen avsl\xc3\xb6jade att man hade anv\xc3\xa4nt omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r \xc3\xa5terkommande bete/sl\xc3\xa5tter redan under vikingatiden (sent 900-tal).\n_START_SECTION_\n\xc3\x85teruppbyggnaden\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1994 k\xc3\xb6pte Utmarksmuseet i norra V\xc3\xa4rmland 15 hektar av Ransbys\xc3\xa4tern som tidigare tillh\xc3\xb6rt Ransby hemmans\xc3\xa4gare.\n_START_SECTION_\nSvedjebruk\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 s\xc3\xa4termarken hade snabbv\xc3\xa4xande gran tagit fart. Skogen stod t\xc3\xa4t. Trots sin ringa \xc3\xa5lder hade granskogen vuxit till grova dimensioner, markens sluttning mot sydv\xc3\xa4st och den rika myllan mellan stenarna gjorde v\xc3\xa4xtbetingelserna goda._NEWLINE_\xc3\x85tta hektar avverkades, timmer och massaved togs tillvara, n\xc3\xa5gra st\xc3\xa5ende tr\xc3\xa4d sparades f\xc3\xb6r f\xc3\xa5glar, skalbaggar och andra sm\xc3\xa5kryp. Marken som var t\xc3\xa4ckt av ris med toppar och grenar svedjades v\xc3\xa5ren 1996. P\xc3\xa5 olika provytor s\xc3\xa5ddes finnr\xc3\xa5g eller midsommarr\xc3\xa5g som den ocks\xc3\xa5 kallas._NEWLINE_Ett par m\xc3\xa5nader efter svedjandet gick Bj\xc3\xb6rn Ehrenroth, Skogsstyrelsen, kunnig p\xc3\xa5 skalbaggar och blommor, genom omr\xc3\xa5det och examinerade v\xc3\xa4xter. H\xc3\xa4r fanns bland annat svedjen\xc3\xa4va, en klibbig v\xc3\xa4xt med bl\xc3\xa5violetta blommor. Som namnet antyder v\xc3\xa4xer den helst p\xc3\xa5 br\xc3\xa4nd mark, som d\xc3\xa4rtill skall vara n\xc3\xa4ringsrik. Fr\xc3\xb6na gror efter upphettning till 50 grader C. De kan ligga livsdugliga under markytan i minst 130 \xc3\xa5r f\xc3\xb6r att sedan efter en brand komma upp till ytan och ge nya plantor. Andra v\xc3\xa4xter som hittades var stagg, ett gr\xc3\xa4s som kallas finnsk\xc3\xa4gg i norra V\xc3\xa4rmland, lungmossa, vanlig p\xc3\xa5 br\xc3\xa4nd mossa, samt teveronika, en gammal \xc3\xa4ngs\xc3\xb6rt. Tillsammans med hallonriset kom eldm\xc3\xa4rke (en dialektal ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 mj\xc3\xb6lk\xc3\xb6rt, \xc3\xa4ven kallad rallarros) som en av de f\xc3\xb6rsta blommorna p\xc3\xa5 ett hygge._NEWLINE_Till de djur som anl\xc3\xa4nder f\xc3\xb6rst efter en svedja h\xc3\xb6r den sotsvarta praktbaggen, en skalbagge, sedan kommer hackspetten och sorken, vilka f\xc3\xb6ljs av rovf\xc3\xa5glar som h\xc3\xb6k och ugglor.\n_START_SECTION_\nByggnader och s\xc3\xa4terbruk\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5let var att iordningst\xc3\xa4lla s\xc3\xa4tern som turistm\xc3\xa5l. Man ville bevara delar av det gamla s\xc3\xa4terbruket p\xc3\xa5 en levande s\xc3\xa4ter och g\xc3\xb6ra det till en naturlig del av bes\xc3\xb6karnas upplevelse. Till exempel djurh\xc3\xa5llning, med getter, fj\xc3\xa4llkor och \xc3\xa4ven h\xc3\xa4star, och osttillverkning. Nytimrade byggnader uppf\xc3\xb6rdes utifr\xc3\xa5n uppm\xc3\xa4tningar av \xc3\xa4ldre byggnader._NEWLINE_Fj\xc3\xa4llkor med kalvar samt getter och h\xc3\xa4star \xc3\xa4r inl\xc3\xa5nade med syfte att skapa ett normalt betestryck f\xc3\xb6r att ge bes\xc3\xb6karen en naturlig bild av den gamla s\xc3\xa4tern. _NEWLINE_Under \xc3\xa5ren har flera stugor timrats upp med f\xc3\xb6rebilder fr\xc3\xa5n olika s\xc3\xa4trar i norra V\xc3\xa4rmland. N\xc3\xa5gra stugor hyrs ut f\xc3\xb6r boende. Standarden \xc3\xa4r mycket enkel; ej el, vedeldning, vatten fr\xc3\xa5n k\xc3\xa4lla, torrdass, friluftsdusch._NEWLINE_Sommartid finns servering av enklare skogsmat med kaffe och saft. _NEWLINE_Till s\xc3\xa4tern h\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 en kolmila. Kolet som framst\xc3\xa4lls s\xc3\xa4ljs i n\xc3\xa4rliggande butiker.\n_START_SECTION_\nVandrarhem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2007 inr\xc3\xa4ttades ett STF-vandrarhem p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nUtmarksmusiken\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 eftersommaren h\xc3\xa5lls en sk\xc3\xb6rdefest kallad Utmarksmusiken med artister fr\xc3\xa5n det angr\xc3\xa4nsande Dalarna och Norge. \xc3\x84ven spelm\xc3\xa4n l\xc3\xa5ngt ifr\xc3\xa5n har medverkat som: \xc3\x96stblocket fr\xc3\xa5n Malm\xc3\xb6, Stefan Sundstr\xc3\xb6m, Stockholm och Olga Alexandrova fr\xc3\xa5n Sibirien. Under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r deltog Wille Toors, den legendariske fiolspelmannen fr\xc3\xa5n Malung. \xc3\x85r 2009 var det tolfte \xc3\xa5ret i rad som Utmarksmusiken h\xc3\xb6rs mellan bergen. Bupigans, s\xc3\xa4terj\xc3\xa4ntans, kulande ekar bland bergen och boskapen drar sig sakta hem mot f\xc3\xa4husen. Eldarna som t\xc3\xa4nds n\xc3\xa4r skymningen djupnar, skapar mystik p\xc3\xa5 den tusen\xc3\xa5riga s\xc3\xa4tervallen.\n_START_SECTION_\nVallarel\xc3\xa5t\n_START_PARAGRAPH_\nVallarel\xc3\xa5t \xc3\xa4r en dikt av Gustaf Fr\xc3\xb6ding med djupa r\xc3\xb6tter i den v\xc3\xa4rml\xc3\xa4ndska s\xc3\xa4terkulturen. Lilja - mi Lilja - mi Ko \xc3\xa4r en versrad som kanske \xc3\xa4r mer k\xc3\xa4nd \xc3\xa4n diktens namn.'