b'\n_START_ARTICLE_\nKommuniteten i Taiz\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nKommuniteten i Taiz\xc3\xa9 \xc3\xa4r ett kristet ekumeniskt br\xc3\xb6draskap i Taiz\xc3\xa9, en by i Burgund i centrala Frankrike. Kommuniteten grundades \xc3\xa5r 1949 av Roger Schutz (1915-2005), sedermera Fr\xc3\xa8re Roger (broder Roger), efter att han tillsammans med flera br\xc3\xb6der hade arbetat d\xc3\xa4r i 9 \xc3\xa5r. Den har idag knappt hundra medlemmar, fr\xc3\xa5n mer \xc3\xa4n 30 l\xc3\xa4nder. De tar \xc3\xa4ven emot ett stort antal bes\xc3\xb6kare varje \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nDen ekumeniska str\xc3\xa4van\n_START_PARAGRAPH_\nBroder Rogers uttalade avsikt med att grunda en kommunitet var att inom protestantismen \xc3\xa5terknyta till det allm\xc3\xa4nna kristna arvet av liv i gemenskap, vigt till tj\xc3\xa4nande av n\xc3\xa4stan och lovs\xc3\xa5ng till Gud. Situationen i Europa vid tiden f\xc3\xb6r grundandet av br\xc3\xb6draskapet i Taiz\xc3\xa9 var mycket annorlunda \xc3\xa4n idag vad ekumeniken betr\xc3\xa4ffar. Det fanns ytterst f\xc3\xa5 kontakter mellan den romersk katolska och de protestantiska kyrkorna och \xc3\xa4ven mellan de olika protestantiska kyrkorna. Broder Roger var \xc3\xb6vertygad om att ett av sk\xc3\xa4len till 1900-talets fruktansv\xc3\xa4rda krig och m\xc3\xa4nskliga katastrofer var de kristnas splittring. Han ville skapa ett \xe2\x80\x9dtecken\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 han kallade det f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9den gemenskapens liknelse\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 som kunde f\xc3\xb6rena kristna \xc3\xb6ver samfundsgr\xc3\xa4nserna, utan att n\xc3\xa5gon f\xc3\xb6r den skull skulle beh\xc3\xb6va f\xc3\xb6rneka sitt ursprung. Redan mycket tidigt var han medveten om att det \xc3\xa4r en illusion att tro att alla kommer att \xe2\x80\x9dkonvertera\xe2\x80\x9d till en eller annan kyrka som s\xc3\xa5lunda skall ha \xe2\x80\x9dvunnit\xe2\x80\x9d den kamp om sj\xc3\xa4larna som p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades under reformationen. Den r\xc3\xa4tta v\xc3\xa4gen var ist\xc3\xa4llet att samlas till b\xc3\xb6n och tj\xc3\xa4nande av de fattiga f\xc3\xb6r att tillsammans \xc3\xa5terfinna evangeliets radikala enhet i Anden. Man kan s\xc3\xa4ga att kommunitetens ekumeniska vision \xc3\xa4r att g\xc3\xa5 fram mot enheten ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4nda tillbaka och diskutera vad som g\xc3\xa5tt fel. P\xc3\xa5ven Johannes XXIII:s ord om f\xc3\xb6rsoningen har i det avseendet blivit n\xc3\xa4stan ett motto: \xe2\x80\x9dL\xc3\xa5t oss inte f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka ta reda p\xc3\xa5 vem som hade r\xc3\xa4tt eller fel, utan f\xc3\xb6rsona oss!\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nLeva tillsammans\n_START_PARAGRAPH_\nTill att b\xc3\xb6rja med bestod br\xc3\xb6draskapet enbart av reformerta och lutherska br\xc3\xb6der. Redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan var gruppen internationell: det fanns tyskar och holl\xc3\xa4ndare i den f\xc3\xb6rsta generationen (man b\xc3\xb6r minnas att dessa var m\xc3\xa4nniskor som hade vuxit upp under kriget; somliga hade varit soldater. Av svensk intresse \xc3\xa4r br. Kristoffer (fr\xc3\xa8re Christophe; d\xc3\xb6d 1972) som var av finlandssvensk-tysk b\xc3\xb6rd och hade suttit i ryskt f\xc3\xa5ngl\xc3\xa4ger). F\xc3\xb6rsoningen var under dessa omst\xc3\xa4ndigheter en p\xc3\xa5taglig och vardaglig realitet. \xe2\x80\x9dF\xc3\xb6rsoningskyrkan\xe2\x80\x9d, i vilken ungdomar fr\xc3\xa5n hela Europa idag samlas i tusental, byggdes av tyskar som utf\xc3\xb6rde frivilligt byggnadsarbete i hela Europa f\xc3\xb6r att sona den f\xc3\xb6rst\xc3\xb6relse de hade \xc3\xa5stadkommit under kriget (S\xc3\xbchnezeichen). I kommuniteten understrykes vikten av att f\xc3\xb6rsoningen inte begr\xc3\xa4nsar sig enbart till den str\xc3\xa4ngt taget ekumeniska sf\xc3\xa4ren: m\xc3\xa4nniskan m\xc3\xa5ste f\xc3\xb6rsonas i sig sj\xc3\xa4lv, med varandra, \xc3\xb6ver folk- spr\xc3\xa5k- och kulturgr\xc3\xa4nser. Inte desto mindre \xc3\xa4r Taiz\xc3\xa9 starkt kristocentriskt och h\xc3\xa4mtar sin inspiration ur Bibeln och de tidiga kyrkliga skrifterna (kyrkof\xc3\xa4derna) s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som fr\xc3\xa5n mera modern spiritualitet fr\xc3\xa5n alla kristna traditioner. _NEWLINE_P\xc3\xa5 70-talet blev det m\xc3\xb6jligt \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r katoliker att tr\xc3\xa4da in i br\xc3\xb6draskapet. Kommuniteten best\xc3\xa5r nu av br\xc3\xb6der fr\xc3\xa5n de reformerta, lutherska, anglikanska och katolska kyrkofamiljerna. Ingen ortodox har hittills blivit medlem. Det finns tv\xc3\xa5 svenska br\xc3\xb6der.'