b'\n_START_ARTICLE_\nPaul Marcinkus\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nI b\xc3\xb6rjan av 1980-talet tydde den italienska banken Banco Ambrosianos aff\xc3\xa4rer p\xc3\xa5 kriminella aktiviteter. Marcinkus satt som chef f\xc3\xb6r bankens utl\xc3\xa4ndska verksamhet. Han hade under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r arbetat n\xc3\xa4ra bankiren Roberto Calvi. Calvi sk\xc3\xb6tte m\xc3\xa5nga av Vatikanens bankaff\xc3\xa4rer (i pressen kallades han f\xc3\xb6r "Guds bankir") och var vid tiden f\xc3\xb6r den aktuella finansskandalen ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Banco Ambrosiano. Vatikanen var bankens st\xc3\xb6rsta \xc3\xa4gare. Calvi anv\xc3\xa4nde ett omfattande n\xc3\xa4tverk av utl\xc3\xa4ndska banker och konton f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6ra ut Banco Ambrosianos tillg\xc3\xa5ngar ur landet._NEWLINE_Calvi arresterades och d\xc3\xb6mdes i en r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng till fyra \xc3\xa5rs f\xc3\xa4ngelse. Han \xc3\xb6verklagade och i v\xc3\xa4ntan p\xc3\xa5 n\xc3\xa4sta r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng blev han frisl\xc3\xa4ppt. I juni 1982 gjorde Banco Ambrosiano en uppm\xc3\xa4rksammad konkurs med saknade tillg\xc3\xa5ngar p\xc3\xa5 mellan 700 miljoner och 1,5 miljard dollar. Calvi flydde landet och n\xc3\xa5gra dagar senare hittades han h\xc3\xa4ngd under Blackfriars Bridge i London. Brittisk polis avskrev vid denna tid Calvis d\xc3\xb6d som sj\xc3\xa4lvmord. Efter en ny, mera ing\xc3\xa5ende unders\xc3\xb6kning av d\xc3\xb6dsfallet 1992 konstaterades att det r\xc3\xb6rde sig om mord. Calvi var inte den ende som hittades d\xc3\xb6d i samband med Banco Ambrosiano-aff\xc3\xa4ren. Bland andra p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades G\xc3\xa9rard Soisson (1935\xe2\x80\x931983), fr\xc3\xa5n ett transaktionsf\xc3\xb6retag knutet till banken, m\xc3\xb6rdad p\xc3\xa5 Korsika. En journalist, Carmine Pecorelli (f\xc3\xb6dd 1928), som unders\xc3\xb6kte Banco Ambrosianos aff\xc3\xa4rer, hade p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats m\xc3\xb6rdad 1979, i distriktet Prati i Rom._NEWLINE_Italienska \xc3\xa5klagare pekade ut bland andra Calvi och \xc3\xa4rkebiskop Marcinkus som huvudansvariga i h\xc3\xa4rvan. Medan Calvi d\xc3\xb6mdes i r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng, lyckades Marcinkus dock undg\xc3\xa5 \xc3\xa5tal och stannade kvar som Vatikanbankens president i hela sju \xc3\xa5r till. Vissa inom Vatikanen ville ha honom avskedad fr\xc3\xa5n denna post p\xc3\xa5 grund av Banco Ambrosiano-aff\xc3\xa4ren och andra tvivelaktiga aff\xc3\xa4rer. P\xc3\xa5ven Johannes Paulus II, som hade avg\xc3\xb6randet i sin hand, l\xc3\xa4t honom dock vara kvar. Marcinkus var \xc3\xa4ven med i Vatikanens inflytelserika kuria fram till 1990. Det faktum att han dock aldrig upph\xc3\xb6jdes till kardinal \xc3\xa4r en omst\xc3\xa4ndighet i sammanhanget som m\xc3\xa5h\xc3\xa4nda \xc3\xa4r signifikativt._NEWLINE_\xc3\x85r 1986 citerade London-tidningen The Observer detta uttalande fr\xc3\xa5n Marcinkus: Det g\xc3\xa5r inte att driva Kyrkan p\xc3\xa5 Ave Maria-b\xc3\xb6ner._NEWLINE_P\xc3\xa5 sin \xc3\xa5lders h\xc3\xb6st slog sig Marcinkus ned i hemlandet USA, n\xc3\xa4rmare best\xc3\xa4mt i Sun City, Arizona d\xc3\xa4r han \xc3\xa4ven avled.\n_START_SECTION_\nPopul\xc3\xa4rkultur\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien kring Banco Ambrosiano inspirerade Francis Ford Coppola, som anv\xc3\xa4nde sig av den i filmen Gudfadern III (1990).'