b'\n_START_ARTICLE_\nKroatiska\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5kfamilj\n_START_PARAGRAPH_\nKroatiskan ing\xc3\xa5r tillsammans med bosniskan, montenegrinskan, serbiskan och slovenskan i den sydv\xc3\xa4stslaviska spr\xc3\xa5kstammen. Tillsammans med den syd\xc3\xb6stslaviska spr\xc3\xa5kstammen, best\xc3\xa5ende av bulgariska och makedonska, utg\xc3\xb6r dessa spr\xc3\xa5k den sydslaviska spr\xc3\xa5kstammen som \xc3\xa4r en av tre huvudgrenar inom de slaviska spr\xc3\xa5ken._NEWLINE_Kroatiskan \xc3\xa4r i synnerhet n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktad med bosniskan, montenegrinskan och serbiskan. Mellan de standardiserade formerna av dessa spr\xc3\xa5k r\xc3\xa5der till stora delar \xc3\xb6msesidig begriplighet. Den p\xc3\xa5tagligt liknande ortografin har lett till oenighet bland lingvister huruvida dessa spr\xc3\xa5k \xc3\xa4r att betrakta som enskilda spr\xc3\xa5k eller standardiserade dialekter av samma spr\xc3\xa5k. Ur en historisk, kulturell och spr\xc3\xa5ksociologisk synvinkel skiljer sig kroatiskan dock fr\xc3\xa5n de \xc3\xb6vriga spr\xc3\xa5ken. _NEWLINE_I den tidigare sydslaviska federala staten Jugoslavien agerade man p\xc3\xa5 politisk niv\xc3\xa5 i ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k utj\xc3\xa4mna olikheterna och skapa en gemensam spr\xc3\xa5kstandard f\xc3\xb6r talare av kroatiska, bosniska, montenegrinska och serbiska. Detta manifesterades bland annat genom att man i samband med Novi Sad-avtalet \xc3\xa5r 1954 antog det kontroversiella begreppet och samlingsnamnet "serbokroatiska" f\xc3\xb6r vad som idag betraktas som olika spr\xc3\xa5k. Begreppet "serbokroatiska" var i bruk \xc3\xa5ren 1954\xe2\x80\x931991 och s\xc3\xa5gs i Kroatien som ett uttryck f\xc3\xb6r serbisk hegemoni, centralism och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till att utpl\xc3\xa5na kroatiskans s\xc3\xa4rskildhet.\n_START_SECTION_\nStandardspr\xc3\xa5k och dialekter\n_START_PARAGRAPH_\nDet kroatiska standardspr\xc3\xa5ket standardiserades under 1800-talet. Man valde d\xc3\xa5 att anta den \xc5\xa1tokaviska dialekten med underdialekten ijekaviska som uttalsform p\xc3\xa5 ett centralt spr\xc3\xa5kfenomen._NEWLINE_Det kroatiska skriftspr\xc3\xa5ket g\xc3\xa5r huvudsakligen tillbaka p\xc3\xa5 den sydslaviska dialekten \xc5\xa1tokaviska som talas av stora delar av Kroatiens befolkning och som \xc3\xa4ven legat till grund f\xc3\xb6r det bosniska, montenegrinska och det serbiska skriftspr\xc3\xa5ket. Inom det kroatiska spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det talas emellertid \xc3\xa4ven kajkaviska och \xc4\x8dakaviska som \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 dialekter som b\xc3\xa5da satt tydliga sp\xc3\xa5r i dagens kroatiska standardspr\xc3\xa5k._NEWLINE_\xc4\x8cakaviska talas l\xc3\xa4ngst kustlandet, i Istrien, Kvarnerviken och delar av Dalmatien. Kajkaviska talas i norra Kroatien, fr\xc3\xa4mst runt huvudstaden Zagreb och i regionen Zagorje. \xc5\xa0tokaviska talas fr\xc3\xa4mst i Slavonien (\xc3\xb6stra Kroatien) och i st\xc3\xb6rre delen av Dalmatiens inland._NEWLINE_Det finns inom det kroatiska spr\xc3\xa5ket tre olika uttalsformer eller underdialekter som utvecklats ur den protoslaviska vokalen "jat" \xd1\xa2. F\xc3\xb6rutom standardformen som kallas f\xc3\xb6r ijekaviskt uttal, s\xc3\xa5 finns ikaviskt uttal och ekaviskt uttal. Ikaviskt uttal talas idag i ett mindre omr\xc3\xa5de \xc3\xa4n tidigare men \xc3\xa5terfinns alltj\xc3\xa4mt bland annat i Istrien, Kvarnerviken, Dalmatien, Zagora, Lika och p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna i den kroatiska sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. Ekaviskt uttal talas \xc3\xa4n mindre utstr\xc3\xa4ckning och begr\xc3\xa4nsas till n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 omr\xc3\xa5den i Zagorje och Gorski kotar._NEWLINE_I Dalmatien, Istrien och l\xc3\xa4ngs den kroatiska kusten talas dalmatinska en dialekt som b\xc3\xa4r likheter med italienskan i uttal och satsmelodi. \xc3\x84ven en del l\xc3\xa5nord fr\xc3\xa5n italienskan f\xc3\xb6rekommer. Detta \xc3\xa4r ett arv fr\xc3\xa5n det venetianska inflytandet vid Adriatiska havet. Andra delar av Kroatien och de av  kroater bebodda omr\xc3\xa5dena i Bosnien och Hercegovina har i sin tur p\xc3\xa5verkats av andra spr\xc3\xa5k. Norra Kroatien och Slavonien har p\xc3\xa5verkats av bland annat tyskan, ungerskan och serbiskan. \xc3\x84ven n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 turkiska l\xc3\xa5nord finns i kroatiskan men \xc3\xa4r mera f\xc3\xb6rekommande i Bosnien och Hercegovina._NEWLINE_Burgenlandkroaterna, den kroatisktalande minoriteten i Burgenland, anv\xc3\xa4nder sedan 1800-talet ett delvis annorlunda kroatiskt skrift- och talspr\xc3\xa5k kallat burgenlandkroatiska. Burgenlandkroatiska och molisekroatiska \xc3\xa4r baserad p\xc3\xa5 den \xc4\x8dakaviska dialekten men molisekroaterna i Molise i Italien anv\xc3\xa4nder det traditionella kroatiska alfabetet.  _NEWLINE_Under de 73 \xc3\xa5r (1918\xe2\x80\x931991) som Kroatien tillh\xc3\xb6rde Jugoslavien agerade man p\xc3\xa5 politisk niv\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att minimera skillnaderna mellan kroatiskan, bosniskan, montenegrinskan och serbiskan. Ett konstruerat namn f\xc3\xb6r dessa tre spr\xc3\xa5k, serbokroatiska eller kroatoserbiska, anv\xc3\xa4ndes flitigt. Versionen kroatoserbiska anv\xc3\xa4ndes i delrepubliken Kroatien. F\xc3\xb6rutom alfabetet skiljer sig kroatiskan och serbiskan i ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d, grammatik och prosodi (satsmelodi) och fr\xc3\xa5n bosniskan fr\xc3\xa4mst i ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och prosodi.\n_START_SECTION_\nGrammatik\n_START_PARAGRAPH_\nKroatiskans morfologi best\xc3\xa5r bland annat av dess, liksom de flesta \xc3\xb6vriga slaviska spr\xc3\xa5k, rika b\xc3\xb6jningssystem. Pronomen, substantiv, adjektiv och en del av den numer\xc3\xa4ra deklinationen byter \xc3\xa4ndelse genom kasusb\xc3\xb6jning medan verben konjungerar efter person och tempus._NEWLINE_Substantiv har tre grammatiska genus (maskulinum, femininum och neutrum).  _NEWLINE_Verb delas in i tv\xc3\xa5 bredare grupper och har sju tempus. Kroatiskan anv\xc3\xa4nder infinitiv i mycket h\xc3\xb6gre grad \xc3\xa4n serbiskan._NEWLINE_Kroatiskan saknar likt serbiskan b\xc3\xa5de best\xc3\xa4md och obest\xc3\xa4md artikel.'