b'\n_START_ARTICLE_\nJosef Witiska\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1914 anm\xc3\xa4lde sig Witiska som krigsfrivillig och stred i f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. Efter kriget studerade han r\xc3\xa4ttsvetenskap och promoverades till juris doktor 1922._NEWLINE_Efter Anschluss, Tysklands annektering av \xc3\x96sterrike i mars 1938, tj\xc3\xa4nstgjorde han vid Gestapo i Graz. I juni 1941 uts\xc3\xa5gs han till st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dande chef f\xc3\xb6r Gestapo i Prag i Riksprotektoratet B\xc3\xb6hmen-M\xc3\xa4hren. Han var st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare \xc3\xa5t Hans Geschke och d\xc3\xa4refter \xc3\xa5t hans eftertr\xc3\xa4dare Ernst Gerke. I februari 1943 eftertr\xc3\xa4dde han Helmut Tanzmann som kommend\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Sicherheitspolizei (Sipo) och Sicherheitsdienst (SD) i distriktet Galizien i Generalguvernementet, det polska territorium som inte inlemmades med Tyska riket. D\xc3\xa4r organiserade Witiska massarkebuseringar av judar._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n september till november 1944 ledde Witiska Einsatzgruppe H, en mobil insatsgrupp som samarbetade med det slovakiska Hlinkagardet i gripandet och deporteringen av slovakiska judar till bland annat Auschwitz-Birkenau. Vid krigsslutet greps Witiska av amerikanska soldater och internerades. Han begick sj\xc3\xa4lvmord, innan han skulle utl\xc3\xa4mnas till Tjeckoslovakien.'