b'\n_START_ARTICLE_\nHalland-klass\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nEfter andra v\xc3\xa4rldskriget fanns till en b\xc3\xb6rjan i v\xc3\xa4rlden en stark tro p\xc3\xa5 fred och avsp\xc3\xa4nning och i Sverige tillsattes en kommitt\xc3\xa9 f\xc3\xb6r att utreda hur man skulle \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till en minskad f\xc3\xb6rsvarsorganisation. Under tiden som utredningen p\xc3\xa5gick eskalerade dock det Kalla kriget och nedrustningsf\xc3\xb6rslaget avvisades. Ist\xc3\xa4llet beslutades i F\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1948 att flygvapnet skulle f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkas och arm\xc3\xa9n och marinen skulle moderniseras. I och med Koreakrigets utbrott \xc3\xa5r 1950 blev detta behov \xc3\xa4n st\xc3\xb6rre och f\xc3\xb6rsvarskommitt\xc3\xa9n beslutade att nya Landskapsjagare skulle anskaffas.\n_START_SECTION_\nBest\xc3\xa4llning och byggnation\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1948 var det nya jagarprojektet fastst\xc3\xa4llt och konstruktionsarbetet f\xc3\xb6r de tv\xc3\xa5 planerade jagarna best\xc3\xa4lldes vid G\xc3\xb6taverken i G\xc3\xb6teborg, som ocks\xc3\xa5 fick bygga det f\xc3\xb6rsta fartyget, Halland. Sm\xc3\xa5land byggdes av Eriksbergs Mekaniska Verkstad, ocks\xc3\xa5 i G\xc3\xb6teborg. Den 16 juli 1952 sj\xc3\xb6sattes Halland och d\xc3\xb6ptes av Hertigen av Halland, Prins Bertil. Den 23 oktober samma \xc3\xa5r sj\xc3\xb6sattes Sm\xc3\xa5land och d\xc3\xb6ptes av amiral Helge Str\xc3\xb6mb\xc3\xa4ck.\n_START_SECTION_\nTj\xc3\xa4nst\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1955 respektive 1956 levererades de tv\xc3\xa5 fartygen till marinen. Till en b\xc3\xb6rjan utgjorde de tillsammans en jagardivision och blev efter \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland-klassens leverans ledarfartyg i jagarflottiljerna, d\xc3\xa5 de redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan hade utrustats f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rbandsledning. Normalt bestod en jagarflottilj av ett fartyg ur Hallandsklassen, tv\xc3\xa5 ur \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlandsklassen samt sex torpedb\xc3\xa5tar. N\xc3\xa4r kryssarna HMS\xc2\xa0Tre Kronor och HMS\xc2\xa0G\xc3\xb6ta Lejon utrangerades i b\xc3\xb6rjan av 1970-talet blev de b\xc3\xa5da Halland-klass jagarna flottans st\xc3\xb6rsta och slagkraftigaste stridsfartyg.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vergripande\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r man f\xc3\xb6rst b\xc3\xb6rjade skissa p\xc3\xa5 Halland-klassen kallade man den "modifierad \xc3\x96landsjagare". Det visade sig dock snart att alla nya vapensystem som skulle inrymmas i fartygen gjorde att den nya klassen skulle komma att bli mycket st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n \xc3\x96land-klassen, och ben\xc3\xa4mningen fr\xc3\xa5ngicks. Halland-klassens skrov var utformat med back, det vill s\xc3\xa4ga ett upph\xc3\xb6jt f\xc3\xb6rd\xc3\xa4ck. Fr\xc3\xa5n backen och akterut gick en l\xc3\xa5ng \xc3\xb6verbyggnad vilken gjorde det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r bes\xc3\xa4ttningen att n\xc3\xa5 hela fartyget utan att beh\xc3\xb6va g\xc3\xa5 utomhus, och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis minimera risken f\xc3\xb6r exponering av radioaktivt nedfall._NEWLINE_Fartygens skrov var bepansade i sidorna och i d\xc3\xa4cken kring maskinutrymmet. F\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka s\xc3\xa4kerheten fanns dessutom till skillnad fr\xc3\xa5n p\xc3\xa5 \xc3\x96land-klassen inga f\xc3\xb6nsterventiler i skrovet. \xc3\x96verbyggnaderna p\xc3\xa5 de svenska jagarna hade alltsedan stadsjagarnas tillkomst ofta byggts i l\xc3\xa4ttmetall, men erfarenheter hade visat att i h\xc3\xa4ndelse av brand ombord mjuknade metallen fort och kunde sm\xc3\xa4lta. Man \xc3\xa5tergick d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r i Halland-klassen till st\xc3\xa5lkonstruktioner. F\xc3\xb6r att spara vikt anv\xc3\xa4nde man sig av korrugerade pl\xc3\xa5tar pl\xc3\xa5tar i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r svetsade f\xc3\xa4sten och profiler.\n_START_SECTION_\nMaskineri\n_START_PARAGRAPH_\nHalland-klassens maskineri utgjordes av \xc3\xa5ngpannor och \xc3\xa5ngturbiner. Utformningen var detsamma som i kryssarna, vilket innebar att l\xc3\xa4ngst f\xc3\xb6rut l\xc3\xa5g ett pannrum med ett rum med \xc3\xa5ngturbiner bakom. Akter om detta turbinrum l\xc3\xa5g ytterligare ett pannrum med turbinrum bakom. Jagartyperna f\xc3\xb6re Halland-klassen hade haft b\xc3\xa5da turbinrummen placerade akter om pannomr\xc3\xa5det, vilket gjorde maskineriet mer s\xc3\xa5rbart vid beskjutning. Turbinerna var tv\xc3\xa5 till antalet och arbetade med ett \xc3\xa5ngtryck p\xc3\xa5 40\xc2\xa0bar och en \xc3\xb6verhettningstemperatur p\xc3\xa5 420\xc2\xa0\xc2\xb0C. Effekten var totalt 58\xc2\xa0000\xc2\xa0h\xc3\xa4stkrafter, vilket gav fartygen en maxhastighet av 35\xc2\xa0knop (knappt 65\xc2\xa0km/h).\n_START_SECTION_\nArtilleri\n_START_PARAGRAPH_\nHuvudbestyckningen bestod av tv\xc3\xa5 stycken helautomatiska dubbla 12\xc2\xa0cm kanoner m/50 som fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan riktades fr\xc3\xa5n ett centralsikte, vilket senare ersattes med ett nytt artilleriradarsikte kopplat till radarn. Kanonerna var av en ny typ vilken gav en eldhastighet av upp emot 40 skott i minuten, till skillnad fr\xc3\xa5n de 10 skott per minut som stadsjagarnas 12\xc2\xa0cm kanoner klarade. Den vanligaste anfallsmetoden som till\xc3\xa4mpades var att man rusade mot m\xc3\xa5let under automateld fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rliga tornet med tv\xc3\xa5 hela magasin (52 skott), skjutgirade f\xc3\xb6r att avfyra torpeder och samtidigt gav eld med tv\xc3\xa5 magasin fr\xc3\xa5n vardera tornet, och d\xc3\xa4refter slog retr\xc3\xa4tt med eldgivning fr\xc3\xa5n aktra tornet med tv\xc3\xa5 magasin. D\xc3\xa5 kanontornen hade dubbla ammunitionshissar kunde man st\xc3\xa4ndigt ha en hiss laddad med luftv\xc3\xa4rnsammunition f\xc3\xb6r att snabbt kunna skifta vid behov._NEWLINE_Sekund\xc3\xa4rbestyckningen bestod av en dubbel 57\xc2\xa0mm och sex enkla 40\xc2\xa0mm luftv\xc3\xa4rnsautomatkanoner. Den f\xc3\xb6rra leddes till en b\xc3\xb6rjan fr\xc3\xa5n ett centralsikte p\xc3\xa5 bryggan och senare av en digital eldledning inrymd i den karakt\xc3\xa4ristiska radomen \xc3\xb6ver bryggd\xc3\xa4ck. Till en b\xc3\xb6rjan fanns en lysraketautomat p\xc3\xa5 akterd\xc3\xa4ck men d\xc3\xa5 man sedermera ans\xc3\xa5g sig kunna lita alltmer p\xc3\xa5 radarn ersattes denna av ett l\xc3\xa5gt d\xc3\xa4ckshus med helikopterplatta p\xc3\xa5 taket.\n_START_SECTION_\nTorpedsystem\n_START_PARAGRAPH_\nHalland-klassens fartyg var bestyckade med \xc3\xa5tta torpedtuber i tv\xc3\xa5 torpedst\xc3\xa4ll. Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan fanns fyra tuber i varje st\xc3\xa4ll men n\xc3\xa4r robotsystemet installerades \xc3\xa4ndrades arrangemanget s\xc3\xa5 att det f\xc3\xb6rliga fick tre och det akterliga fem. Torpederna avlossades fr\xc3\xa5n fartygen med hj\xc3\xa4lp av krutladdningar f\xc3\xb6r att de med s\xc3\xa4kerhet skulle n\xc3\xa5 \xc3\xb6ver d\xc3\xa4ckskanten.\n_START_SECTION_\nUb\xc3\xa5tsjakt\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r ub\xc3\xa5tsjakt var fartygen f\xc3\xb6rsedda med en hydrofon inrymd i en dom under f\xc3\xb6rskeppet som kunde f\xc3\xb6ras in i skovet n\xc3\xa4r hydrofonen inte anv\xc3\xa4ndes. Hydrofonen st\xc3\xb6rdes inte av jagarens eget propellerljud, men i farter \xc3\xb6ver 20\xc2\xa0knop st\xc3\xb6rde vattenstr\xc3\xb6mningen runt domen f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att uppfatta ljud. D\xc3\xa5 ub\xc3\xa5t uppt\xc3\xa4ckts kunde man fr\xc3\xa5n en eldledningscentral i f\xc3\xb6ren avfyra \xc3\xa5tta stycken 100-kilos laddningar fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 37,5\xc2\xa0cm antiub\xc3\xa5traketpj\xc3\xa4s M/50 som stod p\xc3\xa5 backd\xc3\xa4ck. Laddningarna kunde skjutas iv\xc3\xa4g 300\xe2\x80\x931200\xc2\xa0meter och landade i ett m\xc3\xb6nster runt, ovan och under m\xc3\xa5let.\n_START_SECTION_\nRobotar\n_START_PARAGRAPH_\nHalland-klassen var den f\xc3\xb6rsta och enda svenska jagarklass bestyckad med sj\xc3\xb6m\xc3\xa5lsrobotar. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjordes f\xc3\xb6rst med Robot 315, men efter cirka 80 provskott avvecklades projektet och jagarna bestyckades sedermera med Robot\xc2\xa008. Robot\xc2\xa008 var en jetmotordriven sj\xc3\xb6m\xc3\xa5lsrobot med l\xc3\xa5ng r\xc3\xa4ckvidd och radarm\xc3\xa5ls\xc3\xb6kare. Roboten utvecklades av Saab tillsammans med det franska f\xc3\xb6retaget Nord Aviation. N\xc3\xa4r robot\xc2\xa008 var f\xc3\xa4rdigutveklad var det v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta sj\xc3\xb6m\xc3\xa5lsrobot. Robotanl\xc3\xa4ggningen siktades med hj\xc3\xa4lp av en luftspaningsradar i fartygens aktra del. Avfyrningssystemet bestod av en lavett med dubbla startbanor.'