b'\n_START_ARTICLE_\nSnabelpungdjur\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nVuxna hanar av snabelpungdjur blir 6,5-8,5\xc2\xa0cm l\xc3\xa5nga och honor 7,5-10\xc2\xa0cm (huvud och b\xc3\xa5l). Hanarnas gripsvans \xc3\xa4r 7-10\xc2\xa0cm l\xc3\xa5ng och honornas 7,5-10,5\xc2\xa0cm. Vikten ligger f\xc3\xb6r hanar p\xc3\xa5 7-11 gram och f\xc3\xb6r honor p\xc3\xa5 8-16 gram._NEWLINE_P\xc3\xa4lsen \xc3\xa4r gr\xc3\xa5brun p\xc3\xa5 djurets sidor och rygg och skuldran \xc3\xa4r r\xc3\xb6daktig. K\xc3\xa4nnetecknande \xc3\xa4r tre l\xc3\xa4ngsg\xc3\xa5ende streck p\xc3\xa5 ryggen, d\xc3\xa4r den mellersta \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkbrun (n\xc3\xa4stan svart) och str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n bakhuvudet till svansens rot. De tv\xc3\xa5 andra strecken \xc3\xa4r kortare och ljusbruna. Bukens f\xc3\xa4rg \xc3\xa4r \xc3\xa9cru. \xc3\x96gonen och \xc3\xb6ronen \xc3\xa4r stora och nosen \xc3\xa4r liksom hos n\xc3\xa4bbm\xc3\xb6ss l\xc3\xa5ng och spetsig. Gripsvansen saknar n\xc3\xa4stan helt h\xc3\xa5r._NEWLINE_T\xc3\xa4nderna \xc3\xa4r anpassade till djurets speciella f\xc3\xb6da. Snabelpungdjuret har 22 t\xc3\xa4nder och tandformeln \xc3\xa4r I 2/1 C 1/0 P 1/0 M 3/3. De b\xc3\xa4gge framt\xc3\xa4nderna i underk\xc3\xa4ken \xc3\xa4r de enda t\xc3\xa4nderna som \xc3\xa4r fullt utvecklade, de \xc3\xb6vriga tjugo t\xc3\xa4nderna \xc3\xa4r bara sm\xc3\xa5 koner._NEWLINE_Av snabelpungdjurets fem t\xc3\xa5r \xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta p\xc3\xa5 bakfoten mots\xc3\xa4ttlig vilket m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r s\xc3\xa4krare kl\xc3\xa4ttring. Djuret har en liten klo p\xc3\xa5 bakfotens andra och tredje t\xc3\xa5 medan resterande t\xc3\xa5r har naglar.\n_START_SECTION_\nUtbredning och biotop\n_START_PARAGRAPH_\nSnabelpungdjuret har ett mycket begr\xc3\xa4nsat utbredningsomr\xc3\xa5de och lever uteslutande vid Australiens sydv\xc3\xa4stra kust. Utbredningsomr\xc3\xa5det str\xc3\xa4cker sig syd\xc3\xb6st fr\xc3\xa5n staden Geraldton till Esperance. Det f\xc3\xb6rekommer huvudsakligen i \xc3\xb6ppna och halv\xc3\xb6ppna busk- eller hedbiotoper och i \xc3\xb6ppna skogar._NEWLINE_Habitatm\xc3\xa4ssigt \xc3\xa4r det s\xc3\xa4rskilt viktigt f\xc3\xb6r arten att ha tillg\xc3\xa5ng till en m\xc3\xa5ngfald av blommande v\xc3\xa4xter d\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ste ha nektar och pollen \xc3\xa5ret runt, och till skillnad fr\xc3\xa5n nektarlevande f\xc3\xa5glar s\xc3\xa5 kan den inte l\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rflytta sig n\xc3\xa5gra l\xc3\xa4ngre str\xc3\xa4ckor f\xc3\xb6r att finna nya tillg\xc3\xa5ngar. Hanarna \xc3\xa4r mer r\xc3\xb6rliga \xc3\xa4n honorna men \xc3\xa4ven de stannar i ett revir som \xc3\xa4r cirka 0,8 hektar stort och vandrar maximalt 500 meter per natt.\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4nt\n_START_PARAGRAPH_\nSnabelpungdjuret \xc3\xa4r oftast aktivt p\xc3\xa5 natten och har bra h\xc3\xb6rsel men det f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker huvudsakligen med syn- och luktsinnet. De \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst aktiva mellan klockan sex och \xc3\xa5tta p\xc3\xa5 morgonen, mellan klockan fem och sju p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen och mellan klockan halv tolv och halv tv\xc3\xa5 p\xc3\xa5 natten, och det \xc3\xa4r vid den sistn\xc3\xa4mnda tiden som de oftast s\xc3\xb6ker f\xc3\xb6da. Vid andra tider vilar eller sover djuret. Snabelpungdjuret \xc3\xa4r en skicklig kl\xc3\xa4ttrare. Det lever huvudsakligen i buskvegetation n\xc3\xa4ra marken. Svansen anv\xc3\xa4nds som en "femte hand" eller f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla balansen. Under vilotiden vistas de i bon som de bygger av v\xc3\xa4xter eller i lediga f\xc3\xa5gelbon._NEWLINE_Dessa djur lever ensamma och har fasta revir som \xc3\xa4r cirka 1300 m\xc2\xb2 (hanar) till 700 m\xc2\xb2 (honor) stora. Honorna \xc3\xa4r oftast dominerande och lever med sina ungar i de omr\xc3\xa5den som \xc3\xa4r rikast p\xc3\xa5 f\xc3\xb6da men reviren \xc3\xb6verlappar oftast varandra. Kommunikationen mellan de olika individerna sker genom g\xc3\xa4lla l\xc3\xa4ten och med dofter fr\xc3\xa5n starkt doftande uts\xc3\xb6ndringar fr\xc3\xa5n doftk\xc3\xb6rtlar.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nSnabelpungdjuret blir k\xc3\xb6nsmoget vid ungef\xc3\xa4r sex m\xc3\xa5naders \xc3\xa5lder. Parningen sker vanligtvis tidigt p\xc3\xa5 sommaren och hanen l\xc3\xa4mnar d\xc3\xa4refter honan direkt. Unders\xc3\xb6kningar av DNA har visat att ungar i samma kull kan stamma fr\xc3\xa5n olika f\xc3\xa4der. Dr\xc3\xa4ktigheten varar 21-28 dagar och varje kull best\xc3\xa5r vanligtvis av tv\xc3\xa5 ungar. Ungarna v\xc3\xa4gar bara fem milligram vid f\xc3\xb6dseln och vilket \xc3\xa4r bland det allra minsta som f\xc3\xb6rekommer bland d\xc3\xa4ggdjur. Efter f\xc3\xb6dseln f\xc3\xb6rflyttar de sig \xc3\xb6ver moderns buk till hennes pung (marsupium) och diar d\xc3\xa4r vid en av moderns spenar i cirka \xc3\xa5tta veckor tills de har f\xc3\xa5tt p\xc3\xa4ls, vilket m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r ett liv utanf\xc3\xb6r pungen. Efter att ungarna har kommit ut ur pungen stannar de ofta vid ett skyddat st\xc3\xa4lle (till exempel en h\xc3\xa5lighet i ett tr\xc3\xa4d) under tiden d\xc3\xa5 honan letar efter f\xc3\xb6da. De kan \xc3\xa4ven klamra sig fast p\xc3\xa5 moderns rygg och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6lja med henne. Efter ungef\xc3\xa4r elva veckor, n\xc3\xa4r ungarna har blivit f\xc3\xb6r tunga f\xc3\xb6r att b\xc3\xa4ras, slutar honan att ge di och ungarna b\xc3\xb6rjar bygga sina egna bon. Medellivsl\xc3\xa4ngden ligger p\xc3\xa5 ett \xc3\xa5r men enskilda individer kan bli upp till tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r gamla.\n_START_SECTION_\nBeteende vid kyla\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grund av att snabelpungdjuret har en f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jd \xc3\xa4mnesoms\xc3\xa4ttning och kroppstemperatur, f\xc3\xb6rs\xc3\xa4tts de, vid kyligare perioder eller vid brist p\xc3\xa5 f\xc3\xb6da, i ett stelt tillst\xc3\xa5nd (torpor) d\xc3\xa4r kroppstemperaturen sjunker till 5\xc2\xb0C. I detta tillst\xc3\xa5nd kan de \xc3\xb6verleva i upp till tio timmar. Vid kyla sitter ungdjuren ofta t\xc3\xa4tt intill varandra i pungen f\xc3\xb6r att spara energi.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nSnabelpungdjuret \xc3\xa4r specialiserat p\xc3\xa5 nektar och pollen och slickar i sig dessa med sin l\xc3\xa5nga, grova och borstliknande tunga. Tungan kan str\xc3\xa4ckas 2,5\xc2\xa0cm utanf\xc3\xb6r munnen. Det tar ungef\xc3\xa4r sex timmar f\xc3\xb6r det att processa maten tills den blivit avf\xc3\xb6ring. Nektar utg\xc3\xb6r dess huvudsakliga energi- och v\xc3\xa4tskek\xc3\xa4lla. Genom djurets specialiserade njurar har det f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att uts\xc3\xb6ndra det \xc3\xb6verfl\xc3\xb6diga vattnet. P\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt tappar djuret ibland mer vatten per dag \xc3\xa4n det upptar. Snabelpungdjuret f\xc3\xb6redrar de oansenliga blommorna av banksior och sl\xc3\xa4ktet Dryandra som kan ha 250 till 2500 blommor inom r\xc3\xa4ckh\xc3\xa5ll n\xc3\xa4ra marken. Ibland h\xc3\xa4nger snabelpungdjur fr\xc3\xa5n en gren med huvudet ned\xc3\xa5t f\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 sina n\xc3\xa4ringsk\xc3\xa4llor. Endast s\xc3\xa4llan \xc3\xa4ter snabelpungdjur insekter. Men individer i f\xc3\xa5ngenskap har visat skicklighet att f\xc3\xa5nga flugor i luften.\n_START_SECTION_\nEkologisk betydelse\n_START_PARAGRAPH_\nSnabelpungdjuret \xc3\xa4r s\xc3\xa4rskilt betydelsefullt f\xc3\xb6r pollineringen av proteav\xc3\xa4xter, s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6r sl\xc3\xa4ktet Banksia. Dessa v\xc3\xa4xter \xc3\xa4r anpassade f\xc3\xb6r pollinering av d\xc3\xa4ggdjur genom en robust blomst\xc3\xa4llning, en h\xc3\xb6g andel nektar och pollen, samt en stark doft. Pollineringen sker genom att pollen fastnar i snabelpungdjurens p\xc3\xa4ls och p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rflyttas fr\xc3\xa5n blomma till blomma. Snabelpungdjuren \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en viktig ekologisk pusselbit i de sydv\xc3\xa4staustraliska hedomr\xc3\xa5dena.\n_START_SECTION_\nTaxonomi och evolution\n_START_PARAGRAPH_\nSnabelpungdjuret \xc3\xa4r den enda arten i familjen Tarsipedidae. Tidigare r\xc3\xa4knades djuret till familjen kl\xc3\xa4tterpungdjur men skiljdes d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n p\xc3\xa5 grund av olikheter i morfologi. DNA-DNA-hybridisering och andra unders\xc3\xb6kningar visade att djuret troligtvis utg\xc3\xb6r en systergrupp till familjen dv\xc3\xa4rgflygfalanger (Acrobatidae). Det antas att snabelpungdjuret skilde sig j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsevis sent fr\xc3\xa5n andra pungdjur. De \xc3\xa4ldsta fossila fynden av arten eller dess n\xc3\xa4rmaste sl\xc3\xa4ktingar stammar fr\xc3\xa5n pleistocen och \xc3\xa4r inte \xc3\xa4ldre \xc3\xa4n 35\xc2\xa0000 \xc3\xa5r. Troligtvis b\xc3\xb6rjade separationen f\xc3\xb6r cirka 20 miljoner \xc3\xa5r sedan i miocen tids\xc3\xa5lder._NEWLINE_Det vetenskapliga namnet f\xc3\xb6r sl\xc3\xa4ktet, Tarsipes, \xc3\xa4r sammansatt av Tarsius (namnet f\xc3\xb6r sp\xc3\xb6kdjuret) och det latinska ordet pes (=fot). Detta h\xc3\xa4nvisar till likheter mellan snabelpungdjurets och sp\xc3\xb6kdjurets f\xc3\xb6tter. F\xc3\xb6r arten fanns l\xc3\xa4nge tv\xc3\xa5 vetenskapliga namn, Trasipes rostratus och Tarsipes spenserae. B\xc3\xa4gge namn uppkom 1842 och det var l\xc3\xa4nge omstritt vilket som skulle anv\xc3\xa4ndas. De giltiga namnet \xc3\xa4r Tarsipes rostratus vilket fastslogs 1981 av J. A. Mahoney.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nI sitt utbredningsomr\xc3\xa5de \xc3\xa4r snabelpungdjuret f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis talrika men p\xc3\xa5 grund av m\xc3\xa4nniskans inverkan blir deras utbredningsomr\xc3\xa5de allt mindre. Trots att r\xc3\xb6jning \xc3\xa4r f\xc3\xb6rbjuden minskar hedarna. Dessutom \xc3\xa4r introducerade arter som r\xc3\xa4v och s\xc3\xa4rskilt tamkatt ett starkt hot f\xc3\xb6r snabelpungdjuret.'