b'\n_START_ARTICLE_\nAnapanasati Sutta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x80n\xc4\x81p\xc4\x81nasati Sutta \xc3\xa4r den 118:e sutran (pali sutta; sanskrit sutra) i  Majjhima Nik\xc4\x81ya, den andra av de fem nikayor, eller samlingar, som ing\xc3\xa5r i Sutta-pitaka. Sutran ing\xc3\xa5r i nikayans tredje och avslutande del, Uparipa\xe1\xb9\x87\xe1\xb9\x87\xc4\x81sap\xc4\x81\xe1\xb8\xb7i, i vaggan Anupada Vagga och behandlar som framg\xc3\xa5r av namnet ing\xc3\xa5ende \xc4\x81n\xc4\x81p\xc4\x81nasati, tekniken f\xc3\xb6r andning med  medveten n\xc3\xa4rvaro. Det \xc3\xa4r en meditationsteknik som Buddha l\xc3\xa4rde ut i ett flertal sutror och en vanlig meditationsteknik inom olika grenar av buddhismen \xe2\x80\x93 tibetansk buddhism, Zen, Tiantai och  Theravadabuddhism \xe2\x80\x93 men \xc3\xa4ven inom v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska program f\xc3\xb6r mindfulness.\n_START_SECTION_\nSutrans inneh\xc3\xa5ll och struktur\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x80n\xc4\x81p\xc4\x81nasati Sutta beskriver 16 steg i ut\xc3\xb6vandet av medveten n\xc3\xa4rvaro i andningen, grupperade i fyra tetrader. Respektive tetrad korresponderar till en av de fyra satipatthana som g\xc3\xa4ller medveten n\xc3\xa4rvaro. Enligt den amerikanske buddhistmunken Thanissaro Bhikkhu \xc3\xa4r det denna sutra som inneh\xc3\xa5ller de mest detaljerade instruktionerna f\xc3\xb6r meditation i hela Palikanonen._NEWLINE_F\xc3\xb6rutom ett inledande samtal best\xc3\xa5r sutran av kapitlen \xe2\x80\x9dMedveten n\xc3\xa4rvaro vid andning\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dDe fyra referensramarna\xe2\x80\x9d (satipatthana), \xe2\x80\x9dDe sju f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna f\xc3\xb6r Uppvaknande\xe2\x80\x9d (bojjhanga) och \xe2\x80\x9dOm sann kunskap och att sl\xc3\xa4ppa taget\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nSanskrit\n_START_PARAGRAPH_\nI kapitlen om \xc5\x9ar\xc4\x81vakabh\xc5\xabmi  i Yog\xc4\x81c\xc4\x81rabh\xc5\xabmi-\xc5\x9b\xc4\x81stra, dvs. Yogacaras encyklopedi om yogaut\xc3\xb6vande (cirka 300-350 e. Kr.) och i den buddhistiske munken och forskaren Vasubandhus Abhidharmako\xc5\x9ba (400-500 e. Kr.) inneh\xc3\xa5ller b\xc3\xa5da utvikningar om \xc3\xb6vningarna som beskrivs i Anapanasmrti sutta.\n_START_SECTION_\nKinesiska kommentarer\n_START_PARAGRAPH_\nDen kinesiske buddhistmunken An Shigao \xc3\xb6versatte en version av \xc4\x80n\xc4\x81p\xc4\x81nasm\xe1\xb9\x9bti S\xc5\xabtra till kinesiska (148-170 e. Kr.) med titeln Anban shouyi jing (\xe5\xae\x89\xe8\x88\xac\xe5\xae\x88\xe6\x84\x8f\xe7\xb6\x93) tillsammans med flera andra texter om anapanasati. Ut\xc3\xb6vandet av anapanasati var centralt i An Shigaos l\xc3\xa4roteser och b\xc3\xa5de han och hans l\xc3\xa4rjungar skrev kommentarmaterial till sutran.\n_START_SECTION_\nAndra texter om anapanasati\n_START_PARAGRAPH_\nAnapanasati finns utf\xc3\xb6rligt behandlat i tv\xc3\xa5 av de nikayor, eller samlingar, som ing\xc3\xa5r i Suttapitaka, vilken \xc3\xa4r en av \xe2\x80\x9dde tre korgarna\xe2\x80\x9d i Tipitaka. Dels i denna sutta, sutra nummer 118 i Majjhima Nik\xc4\x81ya, dels i Samyutta Nik\xc4\x81ya d\xc3\xa4r det behandlas i den femte vaggan, Maha-vagga, Anapana-samyutta (kapitel 54). Tekniken behandlas ocks\xc3\xa5 i Kayagata-sati Sutta, i Majjhima Nikayas sutra nummer 119, i Maha-satipatthana Sutta, i Digha Nikayas sutra nummer 22, Mahasatipa\xe1\xb9\xad\xe1\xb9\xadh\xc4\x81na Sutta och i Majjhima Nikayas sutra nummer 10, Satipatthana Sutta.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x80n\xc4\x81p\xc4\x81nasati kommer av "sati", som betyder mindfulness, och "\xc4\x81n\xc4\x81p\xc4\x81na" som h\xc3\xa4rleds till inandning och utandning._NEWLINE_Sutran heter \xc4\x80n\xc4\x81p\xc4\x81nasati Sutta p\xc3\xa5 pali, men \xc4\x80n\xc4\x81p\xc4\x81nasm\xe1\xb9\x9bti S\xc5\xabtra p\xc3\xa5 sanskrit), med betydelsen "Samtalet om andning med mindfulness".'