b"\n_START_ARTICLE_\nImpressionism (m\xc3\xa5leri)\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nImpressionismen uppstod i Frankrike under mitten av 1800-talet, av en k\xc3\xa4rna m\xc3\xa5lare som m\xc3\xb6ttes p\xc3\xa5 Caf\xc3\xa9 Guerbois p\xc3\xa5 Montmartre i Paris, d\xc3\xa4ribland Claude Monet, \xc3\x89douard Manet, Auguste Renoir, Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Bazille, Alfred Sisley, Edgar Degas och Camille Pissarro. De var p\xc3\xa5verkade av en rad nya intryck, i f\xc3\xb6rsta hand uppfinningen av fotografiet, som gav dem en ny upplevelse av r\xc3\xb6relse i bilden, och som tog ifr\xc3\xa5n m\xc3\xa5larna deras funktionella betydelse att figurativt dokumentera verkligheten s\xc3\xa5 realistiskt som m\xc3\xb6jligt. Ist\xc3\xa4llet s\xc3\xb6kte impressionisterna nya uppfattningar om vad som uttryckte verkligheten. \xc3\x85tergivningen av ljuset blev central d\xc3\xa4rvidlag; eftersom rena f\xc3\xa4rger inte \xc3\xa5terger k\xc3\xa4nslan av ljus s\xc3\xb6kte impressionisterna experimentera med olika f\xc3\xa4rgkontraster, varigenom de bland annat uppt\xc3\xa4ckte att gult och violett ger starkare kontraster \xc3\xa4n svart och vitt. Med fotografiet uppt\xc3\xa4ckte impressionisterna att \xc3\xa4ven en stillbild kan \xc3\xa5terge r\xc3\xb6relse genom att f\xc3\xa5nga ett \xc3\xb6gonblick av r\xc3\xb6relsestadium. _NEWLINE_Under b\xc3\xb6rjan av 1800-talet hade det japanska m\xc3\xa5leriet (s\xc3\xa4rskilt tekniken med f\xc3\xa4rgtr\xc3\xa4snitt, ukiyo-e) n\xc3\xa5tt Frankrike, och impressionisterna tog intryck av dess kompositionsteknik. Viktiga f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare \xc3\xa4r Camille Corot, John Constable och Eug\xc3\xa8ne Delacroix och andra romantiker. _NEWLINE_R\xc3\xb6relsens namn \xc3\xa4r inspirerat av namnet p\xc3\xa5 och id\xc3\xa9erna bakom Monets m\xc3\xa5lning Impression - Soluppg\xc3\xa5ng (1872). F\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen ordet anv\xc3\xa4ndes var i en kritisk och h\xc3\xa5nfull recension i tidningen Le Charivari i april 1874, men m\xc3\xa5larna b\xc3\xb6rjade sedan sj\xc3\xa4lva att anv\xc3\xa4nda det. Impressionismen uppstod under en tid som v\xc3\xa4rderade realistisk, figurativ och moralisk konst, d\xc3\xa4r impressionisterna br\xc3\xb6t \xc3\xa5tminstone mot g\xc3\xa4ngse komposition, m\xc3\xa5leriteknik och teorier om \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningen av ljuset till duken. N\xc3\xa4r realisterna s\xc3\xb6kte verklighets\xc3\xa5tergivning genom att m\xc3\xa5la figurativt, s\xc3\xb6kte impressionisterna en djupare verklighets\xc3\xa5tergivning bortom det fotografiartade framst\xc3\xa4llningss\xc3\xa4tt som dittills tj\xc3\xa4nat som norm. N\xc3\xa4r tidigare generationer l\xc3\xa5tit modeller posera f\xc3\xb6r portr\xc3\xa4tt, fick impressionisterna modellerna till sina portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lningar att f\xc3\xa5ngas i en r\xc3\xb6relse._NEWLINE_Impressionismen var en av de f\xc3\xb6rsta konstr\xc3\xb6relserna som uppstod som teori, n\xc3\xa5got som blev allt vanligare under modernismen och senare.\n_START_SECTION_\nImpressionisterna och omgivningen\n_START_PARAGRAPH_\nDet franska konstlivet dominerades under 1800-talet av konstskolan Acad\xc3\xa9mie des Beaux-Arts. Den m\xc3\xa4ktiga skolan hade ocks\xc3\xa5 avg\xc3\xb6rande inflytande p\xc3\xa5 f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen s\xc3\xa5 viktiga \xc3\xa5rliga utst\xc3\xa4llningen Salongen. Den blivande impressionisten Edouard Manet fick ett verk antaget vid Salongen 1861. N\xc3\xa4r han 1863 skickade in verket Frukost i det gr\xc3\xb6na (Le D\xc3\xa9jeuner sur l'herbe) blev han dock refuserad. Verket i sig \xc3\xa4r dock inte impressionistiskt utan realistiskt. Det refuserades f\xc3\xb6r att det f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llde en naken kvinna som antogs befinna sig i ett sexuellt sammanhang. Refuseringen ledde till protester, vilket ledde till att Napoleon III l\xc3\xa4t \xc3\xb6ppna De refuserades salong (Salon des Refus\xc3\xa9s) samma \xc3\xa5r. D\xc3\xa4r visades till exempel Manets refuserade tavla. Andra m\xc3\xa5lare som fanns med d\xc3\xa4r var Pissarro, Jongkind, Chintreuil, och Fantin-Latour, allts\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra impressionister men inte samtliga. Fler impressionister till\xc3\xa4ts visa sina verk vid Salongen 1866, men i flera fall hade de s\xc3\xa4nt in en st\xc3\xb6rre och en mindre tavla, och bara f\xc3\xa5tt den mindre antagen. F\xc3\xb6rfattaren och konstkritikern \xc3\x89mile Zola blev r\xc3\xb6relsens spr\xc3\xa5kr\xc3\xb6r, bland annat genom att rikta skarp kritik mot juryn vid Salongen, som starkt pr\xc3\xa4glades av den konservativa konstsyn som g\xc3\xa4llde vid Acad\xc3\xa9mie des Beaux-Arts._NEWLINE_Monet, Renoir, Bazille och Sisley hade tidigt studerat tillsammans hos Charles Gleyre och bildade den starkast sammansvetsade gruppen. Under en period efter att Charles Gleyre-studion st\xc3\xa4ngt 1864 m\xc3\xa5lade alla fyra tillsammans med m\xc3\xa5larna i Barbizon._NEWLINE_Kriget 1870 innebar att r\xc3\xb6relsen fick ta en paus. En av r\xc3\xb6relsens f\xc3\xb6rgrundsgestaler, Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Bazille, d\xc3\xb6dades i strid under kriget. N\xc3\xa5gra av dess medlemmar hamnade i London, d\xc3\xa4r de kom i kontakt med landskapskonstn\xc3\xa4ren Joseph Mallord William Turners m\xc3\xa5lningar, vilket fick en avg\xc3\xb6rande inverkan p\xc3\xa5 den fortsatta utvecklingen av ljus\xc3\xa5tergivningen. 15 april till 15 maj 1874 organiserade ett antal av dem en egen utst\xc3\xa4llning, eftersom de ofta refuserades av Salongen. Utst\xc3\xa4llningen, som h\xc3\xb6lls i Paris i F\xc3\xa9lix Nadars lokaler, blev omtalad men gick inte ihop ekonomiskt. Utst\xc3\xa4llningen blev den f\xc3\xb6rsta av totalt \xc3\xa5tta som impressionisterna organiserade i Paris mellan 1874 och 1886. _NEWLINE_Under 1870-talet m\xc3\xb6tte gruppen mycket motst\xc3\xa5nd, och deras utst\xc3\xa4llningar hade i allm\xc3\xa4nhet ingen framg\xc3\xa5ng. De impressionistiska m\xc3\xa5larna var inte \xc3\xb6verens om vilka som skulle f\xc3\xa5 st\xc3\xa4lla ut. Degas p\xc3\xa5pekade att verk av konventionella m\xc3\xa5lare skulle g\xc3\xb6ra utst\xc3\xa4llningarna mera tillg\xc3\xa4ngliga f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten. Manet ville inte binda sig till n\xc3\xa5gon grupp och st\xc3\xa4llde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r aldrig ut tillsammans med impressionisterna, fast han intellektuellt sett ut\xc3\xb6vade stort inflytande p\xc3\xa5 dem och umgicks i deras krets. Det var bara Pissarro som st\xc3\xa4llde ut tavlor vid samtliga \xc3\xa5tta utst\xc3\xa4llningar. _NEWLINE_Impressionisternas teorier om ljusets inverkan p\xc3\xa5 landskapet accepterades till en b\xc3\xb6rjan inte, och inte heller deras s\xc3\xa4tt att gruppera motiven. Impressionisterna valde \xc3\xa4ven en okonventionell tid p\xc3\xa5 dagen f\xc3\xb6r sitt m\xc3\xa5lande - klara, soliga eftermiddagar ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r motiv i skymningen eller tidigt p\xc3\xa5 morgonen. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1880-talet hade impressionisternas \xc3\xa4mnesval blivit vanligare och r\xc3\xb6relsen vunnit ett l\xc3\xa5ngsamt erk\xc3\xa4nnande och framg\xc3\xa5ng. Men med tiden blev impressionismen allt mindre enhetlig och allt mindre en gemensam stil: Monet fortsatte att extremt nogsamt analysera sina visuella intryck, och Sisley fortsatte att m\xc3\xa5la landskap. Renoir d\xc3\xa4remot \xc3\xb6vergick till en stil som betonade linjen, hade framg\xc3\xa5ng som portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lare och b\xc3\xb6rjade m\xc3\xa5la ett stort antal figurm\xc3\xa5lningar, framf\xc3\xb6r allt akter. Pissarro tog intryck av Seurats divisionism och st\xc3\xa4llde ut verk i denna stil fr\xc3\xa5n 1886, \xc3\xa5ret f\xc3\xb6r den sista impressionistutst\xc3\xa4llningen, d\xc3\xa4r Seurat och Signac ocks\xc3\xa5 medverkade. Andra impressionister var  Gustave Caillebotte, Mary Cassatt och Berthe Morisot. M\xc3\xa5nga drog sig till r\xc3\xb6relsen och var d\xc3\xa4r tillf\xc3\xa4lligt, men avvek.\n_START_SECTION_\nImpressionismens k\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nImpressionisterna hyllade landskapet sett i det naturliga ljuset, och m\xc3\xa5lade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r utomhus och inte i atelj\xc3\xa9. De fascinerades av f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan ljus och f\xc3\xa4rg, och m\xc3\xa5lade fritt i rena prim\xc3\xa4rf\xc3\xa4rger med prickmetod (pointillism), n\xc3\xa5got som s\xc3\xa4rskilt Camille Pissaro utvecklade; hans s\xc3\xa4rdrag blev snarast att pointillismen och f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till sj\xc3\xa4lva kul\xc3\xb6rterna \xc3\xb6verskuggar motivvalet. Monet blev banbrytande i att gestalta k\xc3\xb6ld, vinter, dimma, r\xc3\xb6k och sn\xc3\xb6. Eftersom impressionismen sammanbands av teorier om f\xc3\xa4rg och ljus och r\xc3\xb6relse, var det vanligt med seriem\xc3\xa5lningar, det vill s\xc3\xa4ga en serie m\xc3\xa5lningar av samma konstn\xc3\xa4r med samma motiv men m\xc3\xa5lad vid olika tidpunkter p\xc3\xa5 dygnet eller \xc3\xa5ret. S\xc3\xa4rskilt Pissarro och Monet \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t seriem\xc3\xa5lerier. Monet har till exempel m\xc3\xa5lat Katedralen i Rouen minst 40 g\xc3\xa5nger i denna avsikt._NEWLINE_De var ocks\xc3\xa5 radikala i sitt motivval och undvek traditionella historiska, religi\xc3\xb6sa och romantiska \xc3\xa4mnen f\xc3\xb6r att ist\xc3\xa4llet koncentrera sig p\xc3\xa5 landskap och vardagsscener. Man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xa5nga det omedelbara intrycket av verkligheten, de snabbt flyende \xc3\xb6gonblicken och dess st\xc3\xa4mningar. Edgar Degas m\xc3\xa5 n\xc3\xa4mnas i detta sammanhang, i hans r\xc3\xb6relseskildringar, skuggspel, och f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att i grupperingen framst\xc3\xa4lla spontanitet och r\xc3\xb6relse._NEWLINE_Impressionisternas m\xc3\xa5lningar skildrade en social och fysisk gr\xc3\xa4nsregion i stadslivet under 1800-talet. Detta bidrog till att g\xc3\xb6ra denna gr\xc3\xa4nsregion v\xc3\xa4rdefull som fritidsmilj\xc3\xb6 i storstadsm\xc3\xa4nniskornas \xc3\xb6gon. P\xc3\xa5 det s\xc3\xa4ttet var impressionismen banbrytande f\xc3\xb6r det moderna friluftslivet."