b'\n_START_ARTICLE_\nWilhelmina Wendt\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt och utbildning\n_START_PARAGRAPH_\nWilhelmina Wendt f\xc3\xb6ddes som nummer fem i en syskonskara p\xc3\xa5 12 barn till Minny och Wilhelm Wendt. Pappan var grundare och \xc3\xa4gare till Stensm\xc3\xb6lla Kemisk Tekniska industri, senare ben\xc3\xa4mnd Sk\xc3\xa5nska \xc3\x84ttiksfabriken, idag k\xc3\xa4nt som Perstorp AB. Namnet Wilhelmina valdes av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna, d\xc3\xa5 de ursprungligen hade \xc3\xb6nskat en son som skulle f\xc3\xb6ra faderns namn vidare. Under hela sitt liv skulle hon undvika namnet Wilhelmina, som hon starkt ogillade. I st\xc3\xa4llet kallade hon sig \xe2\x80\x9dTiddit\xe2\x80\x9d eller \xe2\x80\x9dTittit\xe2\x80\x9d. Hennes arbeten \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r genomg\xc3\xa5ende signerade \xe2\x80\x9dT. Wendt\xe2\x80\x9d eller bara \xe2\x80\x9dT.W.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Wilhelmina Wendt fick sin tidiga utbildning i Helsingborg d\xc3\xa4r hon gick i flickl\xc3\xa4roverk och bodde i skolhush\xc3\xa5ll med sina syskon. Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget expanderade faderns verksamhet med nya produkter, bland annat utf\xc3\xb6rda i materialet Indolack, skapat av en indisk teknologie doktor, Innanendra Das Gupta, utbildad i Berlin. Detta var Skandinaviens f\xc3\xb6rsta plastmaterial. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare vidareutvecklades produkten, som kallades Isolit, ett material som med tiden skulle f\xc3\xa5 stor betydelse f\xc3\xb6r Wilhelmina Wendts konstn\xc3\xa4rliga verksamhet. Isolit har liknande egenskaper som det mer k\xc3\xa4nda Bakelit._NEWLINE_Efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget drabbades Wilhelmina Wendt av problem med sitt ena kn\xc3\xa4. Sjukdomen kom att leda till ett antal utlandsresor f\xc3\xb6r att s\xc3\xb6ka specialistv\xc3\xa5rd. N\xc3\xa4r hon senare blev frisk drabbades faderns verksamhet av strejker och ekonomiska problem. Detta ledde till att Wendt och hennes syskon fick engagera sig i f\xc3\xb6retaget f\xc3\xb6r att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla produktionen. \xc3\x85r 1924 dog fadern i en olycka i fabriken. Alla dessa h\xc3\xa4ndelser bidrog till att hennes konstn\xc3\xa4rliga utbildning inte kunde p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n hon fyllt trettio \xc3\xa5r, 1926. Inspiration till att s\xc3\xb6ka till H\xc3\xb6gre konstindustriella skolan i Stockholm fick Wilhelmina Wendt genom att arbeta tillsammans med arkitekten Per Torndahl, som 1922\xe2\x80\x9326 drev en atelj\xc3\xa9 i en av \xc3\x84ttiksfabrikens byggnader, glashyttan d\xc3\xa4r man tidigare tillverkat flaskor. Atelj\xc3\xa9 Torndahl kom att tillverka konstn\xc3\xa4rligt utf\xc3\xb6rda armaturer i koppar, m\xc3\xa4ssing och nysliver. Genom signerade verk vet man att Wilhelmina deltog i tillverkningen, \xc3\xa4ven om det \xc3\xa4r oklart vem som ytterst stod f\xc3\xb6r formgivningen. N\xc3\xa4r Per Torndahl \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Stockholm 1926 f\xc3\xb6ljde Wilhelmina Wendt honom.\n_START_SECTION_\nKarri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nWilhelmina Wendt utexaminerades fr\xc3\xa5n H\xc3\xb6gre Konstindustriella Skolan \xc3\xa5r 1929. Hon har sj\xc3\xa4lv i en kortfattad biografi nedtecknad l\xc3\xa5ngt senare (1981) beskrivit att det vid denna tid r\xc3\xa5dde en ekonomisk \xe2\x80\x9dbaisse\xe2\x80\x9d. B\xc3\xb6rskraschen i New York samma \xc3\xa5r hade f\xc3\xa5tt katastrofala f\xc3\xb6ljder \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r svensk ekonomi och det var sv\xc3\xa5rt att hitta arbete f\xc3\xb6r en ung konsthantverkare. _NEWLINE_\xe2\x80\x9dN\xc3\xa4r jag slutat p\xc3\xa5 Konstfack och tagit ges\xc3\xa4llen s\xc3\xb6kte jag anst\xc3\xa4llning:_NEWLINE_1/ Statsr\xc3\xa5det Fredrikson r\xc3\xa5dde mig att sl\xc3\xa5 mig ner i Enskede._NEWLINE_2/ Erik Killander att dela att atelj\xc3\xa9 med Maj \xe2\x80\x99N\xc3\xa5gonting\xe2\x80\x99._NEWLINE_3/ Jag kunde inte bli metallsl\xc3\xb6jdsl\xc3\xa4rare. Gunnar Nilsson, som hade med s\xc3\xa5dant att g\xc3\xb6ra, sade det till min magister d\xc3\xa4r jag hospiterade, en\xc3\xa4r kvinna, trots duglighet. Allts\xc3\xa5 inte till mig! Men jag hade god h\xc3\xb6rsel och ilsknade till \xc3\xb6ver den f\xc3\xb6rspillda tiden. De kunde underr\xc3\xa4ttat mig strax d\xc3\xa4rom._NEWLINE_4/ Efter ritningar p\xc3\xa5 Paris-utst\xc3\xa4llningen ville Bolin samarbeta, men n\xc3\xa4r han h\xc3\xb6rde att jag hade hela \xc3\x84ttiksfabriken bakom ryggen kunde de ju inte \xe2\x80\x9dn\xc3\xa4ra en orm vid sin barm\xe2\x80\x9d._NEWLINE_5/ Estrid Erikson: \xe2\x80\x9dJag kan inte peta in en dam bland mina 20 gubbar\xe2\x80\x9d och hennes blickar gingo upp och ner fr\xc3\xa5n huvud till mina f\xc3\xb6tter._NEWLINE_6/ Hos Fleming kunde jag f\xc3\xa5 st\xc3\xa5 i k\xc3\xb6 som nr 11 eller 14._NEWLINE_7/ Helge Lindgren f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte att inte titta f\xc3\xb6r noga p\xc3\xa5 ritningarna, f\xc3\xb6r han kunde ju taga intryck av dem._NEWLINE_S\xc3\xa5 vad skulle jag g\xc3\xb6ra? Dalagubbar i tr\xc3\xa5d i isolit var det f\xc3\xb6rsta provet. Resultatet verkade \xe2\x80\x99f\xc3\xb6rbluffning\xe2\x80\x99 hos l\xc3\xa4rarna. F\xc3\xa4rngren och arkitekt Nilsson och l\xc3\xa5nge Johan skakade h\xc3\xb6gtidligt hand med mig.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Wilhelmina Wendt deltog med en tennljusstake som hade en dekor i form av stockholmsmotiv p\xc3\xa5 Stockholmsutst\xc3\xa4llningen 1930. Hon tycks ha hankat sig fram p\xc3\xa5 kortare arbeten, bland annat hos den ovan n\xc3\xa4mnde Per Torndahl, d\xc3\xa4r hon 1932 var anst\xc3\xa4lld i fem m\xc3\xa5nader. _NEWLINE_Wilhelmina Wendt blev Sveriges f\xc3\xb6rsta kvinnliga silversmedsm\xc3\xa4stare och drev egna verkst\xc3\xa4der med traditionell silvertillverkning, f\xc3\xb6rst i Malm\xc3\xb6 och sedan i Helsingborg. Id\xc3\xa9n att kombinera silver med isolit, som redan tycks ha dykt upp under slutet av utbildningen p\xc3\xa5 H\xc3\xb6gre konstindustriella, kom att bli Wilhelmina Wendts signum. Hennes stil p\xc3\xa5verkades av 1920-talets dekorativa stil med figurativ dekor. Kombinationen av det blanka silvret och den mattsvarta isoliten i hennes tidiga arbeten vittnar om Art d\xc3\xa9co-tidens elegans._NEWLINE_Hon samarbetade med sina br\xc3\xb6der Guy och Carl Wendt som ansvarade f\xc3\xb6r plast- respektive hartstillverkningen i Perstorp. Efter ett antal f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k besl\xc3\xb6t Sk\xc3\xa5nska \xc3\x84ttiksfabriken att satsa p\xc3\xa5 Wilhelmina Wendts id\xc3\xa9, silverisolit. P\xc3\xa5 1940-talet flyttade tillverkningen av silverisolit till Perstorp och 1948 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde \xc3\xa4ven Wilhelmina Wendt till f\xc3\xb6delseorten, d\xc3\xa4r hon l\xc3\xa4t bygga ett hus till sig sj\xc3\xa4lv._NEWLINE_Tillverkningen i Perstorp b\xc3\xb6rjade 1946 och kom att drivas i egen regi fram till 1968 d\xc3\xa5 verksamheten s\xc3\xa5ldes till en av de anst\xc3\xa4llda. Wilhelmina Wendt koncentrerade sig fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 produktutveckling och att rita f\xc3\xb6rlagor till varor s\xc3\xa5som t.ex. bestod av brickor, coasters, sk\xc3\xa5lar och mindre burkar.'