b'\n_START_ARTICLE_\nKiselalger\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga systematiker sammanf\xc3\xb6r kiselalgerna med brunalger och Oomyceter till en supergrupp, heterokonter. P\xc3\xa5 grund av dessa organismers speciella flageller tror man att de har ett gemensamt ursprung. De har tv\xc3\xa5 flageller var. En smal och piskformad. Den andra grenar sig i ett stort antal sm\xc3\xa5h\xc3\xa5r l\xc3\xa4ngs n\xc3\xa4stan hela sin l\xc3\xa4ngd, s\xc3\xa5 att den ser h\xc3\xa5rig ut i mikroskop. Heterokont betyder olika flageller._NEWLINE_Kiselalgerna delas in i mer \xc3\xa4n 200 sl\xc3\xa4kten och man uppskattar antalet arter till ungef\xc3\xa4r 100 000.\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4n biologi\n_START_PARAGRAPH_\nKiselalgerna har mycket vid utbredning. De flesta lever ute i de \xc3\xb6ppna haven och i s\xc3\xb6tvattensj\xc3\xb6ar. De st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r ungef\xc3\xa4r 45% av fotosyntesen i haven. De f\xc3\xb6rekommer ocks\xc3\xa5 som tunna skikt l\xc3\xa4ngs leriga strandkanter. D\xc3\xa4r luften \xc3\xa4r fuktig kan vissa frodas \xc3\xa4ven l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n direkta vattensamlingar._NEWLINE_Kloroplasterna i kiselalger har strukturella drag gemensamma med kloroplaster i andra heterokonter: fyra membranskikt och pigmentet fukoxantin. Hos de flesta arterna \xc3\xa4r det bara gameter som b\xc3\xa4r flageller. De flesta kiselalger har dock ingen "h\xc3\xa5rig" flagell._NEWLINE_Kiselalger har inga flageller som de kan anv\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rflyttning. Deras locomotion resulterar fr\xc3\xa5n en kontrollerad uts\xc3\xb6ndring av ett sekret som sker som svar p\xc3\xa5 ett fysikalisk eller kemisk stimuli. Skalen har en relativt h\xc3\xb6g densitet, vilket g\xc3\xb6r att kiselalgerna tenderar att sjunka i vatten. F\xc3\xb6r att de \xc3\xa4nd\xc3\xa5 ska kunna stanna kvar i ytskiktet, d\xc3\xa4r f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna f\xc3\xb6r fotosyntes \xc3\xa4r goda, \xc3\xa4r de beroende av att vind, v\xc3\xa5gor och str\xc3\xb6mmar r\xc3\xb6r om i vattnet. En del arter kan reglera densiteten s\xc3\xa5 att de h\xc3\xa5ller sig n\xc3\xa4ra vattenytan._NEWLINE_Kiselskalet best\xc3\xa5r av tv\xc3\xa5 halvor. Den ena halvan \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre och tr\xc3\xa4dd \xc3\xb6ver den andra, ungef\xc3\xa4r som ett pl\xc3\xa5tlock p\xc3\xa5 en glasburk, eller som en petrisk\xc3\xa5l. Vid celldelningen \xc3\xa4r det vanligt att de tv\xc3\xa5 nya cellerna f\xc3\xa5r varsin halva av skalet och nybildar den andra halvan. Den nya halvan bildas d\xc3\xa5 innanf\xc3\xb6r kanten p\xc3\xa5 den gamla. Den cell som \xc3\xa4rvde det mindre skalet blir allts\xc3\xa5 begr\xc3\xa4nsad till ett mindre skal. Allteftersom vanlig celldelning fortg\xc3\xa5r blir allts\xc3\xa5 algerna i genomsnitt mindre och mindre. N\xc3\xa4r den kommit ner till en viss minimistorlek f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras den och bildar en spor, som kan g\xc3\xb6ra tv\xc3\xa5 nya, st\xc3\xb6rre skalhalvor. I detta skede sker n\xc3\xa4stan alltid en sexuell omf\xc3\xb6rdelning av kromosomerna genom meios.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nKiselalgerna utg\xc3\xb6r en stor andel av det plankton som uppst\xc3\xa5r i hav och sj\xc3\xb6ar. De \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 en del av algblomningscyklerna. N\xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena i de \xc3\xb6vre skikten av vattensamlingar (stora och sm\xc3\xa5) \xc3\xa4r f\xc3\xb6rm\xc3\xa5nliga f\xc3\xb6r kiselalgerna kan de f\xc3\xb6r\xc3\xb6ka sig mycket snabbt och bli den dominerande algtypen. Detta kallar vi algblomning. Man kan s\xc3\xa4ga att organismer som fungerar p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt \xc3\xa4r opportunistiska och att de har en r-strategi (efter faktorn r i en vanlig formel f\xc3\xb6r tillv\xc3\xa4xt. F\xc3\xb6rm\xc3\xa5nliga f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden \xc3\xa4r god tillg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 ljus och n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen (vissa mineraler) och en lagom ljummen temperatur. S\xc3\xa5dana f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden kan r\xc3\xa5da till exempel p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren._NEWLINE_Kiselalgerna blir ofta dominerande p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren. Det beror p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 orsaker: F\xc3\xb6r det f\xc3\xb6rsta g\xc3\xb6r v\xc3\xa5rens vindar och str\xc3\xb6mmar att n\xc3\xa4ringsrikt kisel blir tillg\xc3\xa4ngligt f\xc3\xb6r vattenlevande organismer. F\xc3\xb6r det andra g\xc3\xb6r turbulens att kiselalgerna, vilka p.g.a. sitt kiselskal \xc3\xa4r t\xc3\xa4mligen tunga, f\xc3\xb6rm\xc3\xa5r h\xc3\xa5lla sig flytande._NEWLINE_N\xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena blir s\xc3\xa4mre igen, vanligtvis genom att n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnena (s\xc3\xa4rskilt kislet) tar slut, tenderar kiselalgerna att sjunka en bit under ytskiktet. Detta kan ske genom att de f\xc3\xa5r h\xc3\xb6gre densitet och genom att de bildar slem som g\xc3\xb6r att de klibbar ihop. D\xc3\xa5 kan de ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till en annan form, en spor, som inte reproducerar sig, men har h\xc3\xb6gre sannolikhet att \xc3\xb6verleva l\xc3\xa4nge. Genom att sjunka kan de ocks\xc3\xa5 undkomma m\xc3\xa5nga organismer som lever av att \xc3\xa4ta sm\xc3\xa5 alger. En stor andel av algerna g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rlorade i havets djup. Men andra lyckas klara sig kvar p\xc3\xa5 lagom djup._NEWLINE_Till slut kan vilopopulationen \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till ytan burna av upp\xc3\xa5triktade str\xc3\xb6mmar som ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrar n\xc3\xa4ringstillg\xc3\xa5ngen igen, s\xc3\xa5 att en ny algblomning kommer ig\xc3\xa5ng. I m\xc3\xa5nga omr\xc3\xa5den i de \xc3\xb6ppna haven sker detta i \xc3\xa5rscykler. P\xc3\xa5 andra platser finns kontinuerliga upp\xc3\xa5tstr\xc3\xb6mmar._NEWLINE_Eftersom kiselskalen kostar mindre energi att tillverka \xc3\xa4n cellv\xc3\xa4ggar av motsvarande styrka tillverkade av kolf\xc3\xb6reningar, \xc3\xa4r kiselskalen troligtvis en viktig f\xc3\xb6rklaring till att kiselalgerna \xc3\xa4r s\xc3\xa5 ekologiskt framg\xc3\xa5ngsrika.'