b'\n_START_ARTICLE_\nCarl M\xc3\xb6ller\n_START_SECTION_\nLiv och verk\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb6ller utbildades i Stockholm vid Sl\xc3\xb6jdskolan 1870-73 och vid Konstakademien 1873-79 samt erh\xc3\xb6ll 1879 den kungliga medaljen. \xc3\x85ren 1879-81 gjorde han en studieresa till Tyskland, Frankrike, England, Italien och \xc3\x96sterrike och var d\xc3\xa4rvid vintern 1879-80 i Paris elev vid \xc3\x89cole des Beaux-Arts (Atelier Guadet). Han bosatte sig d\xc3\xa4refter i Stockholm, men genomf\xc3\xb6rde flera studieresor i utlandet, framf\xc3\xb6rallt till Paris. Han blev 1881 arkitekt i \xc3\x96verintendents\xc3\xa4mbetet, 1903 f\xc3\xb6rste intendent d\xc3\xa4r och 1904 chef och \xc3\xb6verintendent samt var 1918-24 generaldirekt\xc3\xb6r i Byggnadsstyrelsen._NEWLINE_Vid sidan av sin \xc3\xa4mbetsmannakarri\xc3\xa4r utf\xc3\xb6rde M\xc3\xb6ller ett flertal uppdrag. Han var byggnadschef vid Stockholmsutst\xc3\xa4llningen 1897 (d\xc3\xa4r den smakfulla och praktiska disponeringen av terr\xc3\xa4ngen var hans verk) samt ledamot av dess centralkommitt\xc3\xa9, samma \xc3\xa5r medlem av f\xc3\xb6rvaltningsutskottet i kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r Sveriges deltagande i v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen i Paris 1900, 1898 ledamot av sanatoriebyggnadskommitt\xc3\xa9n, 1901 ledamot av \xc3\xb6verstyrelsen f\xc3\xb6r jubileumsfonden, 1906 ordf\xc3\xb6rande i Tekniska skolans styrelse och 1911 ordf\xc3\xb6rande i regaliekommitt\xc3\xa9n. Han blev 1890 ledamot av Konstakademien och 1901 ledamot i dess f\xc3\xb6rvaltningsn\xc3\xa4mnd samt 1914 hedersledamot av Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien._NEWLINE_Det var genom M\xc3\xb6llers initiativ, som bronsavgjutningen av "Sankt G\xc3\xb6ran och draken" i K\xc3\xb6pmanbrinken kom till \xc3\xa5r 1912. M\xc3\xb6llers f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta verk \xc3\xa4r den i ren gotisk stil med st\xc3\xa5tlig terrassanl\xc3\xa4ggning utf\xc3\xb6rda nygotiska Sankt Johannes kyrka som blev grundlagd 1884 och invigdes 1890. I Stockholm ledde han bland annat reparationsarbetet i Katarina kyrka 1891 och Sankt Jakobs kyrkas restaurering 1893. I \xc3\xb6vriga Sverige utf\xc3\xb6rdes omkring 40 kyrkobyggnader och restaureringar liksom en del skolor utf\xc3\xb6rts efter hans ritningar. M\xc3\xb6ller var p\xc3\xa5 sin tid i fr\xc3\xa5ga om kyrko- och skolbyggnader samt arkitektonisk anordning och disposition en av de fr\xc3\xa4msta bland Sveriges arkitekter.'