b"\n_START_ARTICLE_\nLouis de Bonald\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Gabriel Ambroise de Bonald, f\xc3\xb6dd 2 oktober 1754 p\xc3\xa5 Le Monna, n\xc3\xa4ra Millau i Aveyron, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r 23 november 1840, var en fransk kontrarevolution\xc3\xa4r filosof och politiker, ledamot av Franska akademien. de Bonald f\xc3\xb6retr\xc3\xa4der konservativa tankestr\xc3\xb6mningar.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nEftersom han inte kunde f\xc3\xb6rdra Franska revolutionens principer, emigrerade han 1791, gick med i arm\xc3\xa9n som leddes av prinsen av Cond\xc3\xa9, och slog sig strax d\xc3\xa4refter ned i Heidelberg. D\xc3\xa4r skrev han sitt f\xc3\xb6rsta betydelsefulla arbete, det mycket konservativa Theorie du pouvoir politique et religieux (3 band, 1796; ny upplaga, Paris, 1854, 2 band), vilken f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds av Direktoriet._NEWLINE_\xc3\x85terkommen till Frankrike fick han erfara att han misst\xc3\xa4nkliggjordes, varf\xc3\xb6r han tvingades leva tillbakadraget. 1806 har det sagts att han tillh\xc3\xb6rde redaktionen vid Mercure de France tillsammans med Chateaubriand och Fievee, och tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare utn\xc3\xa4mndes han till kansler av Imperiets universitet, som han ofta hade angripit i sina skrifter. Efter Bourbonska restaurationen blev han medlem av r\xc3\xa5det f\xc3\xb6r offentlig styrning, och mellan 1815 och 1825 var han st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dande parlamentsledamot i kammaren. Hans anf\xc3\xb6randen var mycket konservativa och han f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade litter\xc3\xa4r censur. _NEWLINE_\xc3\x85r 1822 uts\xc3\xa5gs han till inrikesminister, och \xc3\xb6vers\xc3\xa5g censurkommissionen. \xc3\x85ret d\xc3\xa4refter upph\xc3\xb6jdes han till den titulerade adeln, men f\xc3\xb6rlorade v\xc3\xa4rdigheten senare eftersom han v\xc3\xa4grade avl\xc3\xa4gga eden 1830. Fr\xc3\xa5n 1816 var han ledamot av Franska akademien. Han gjorde inga offentliga framtr\xc3\xa4danden efter 1830, utan drog sig tillbaka p\xc3\xa5 sin egendom vid Le Monna, d\xc3\xa4r han avled._NEWLINE_Han hade fyra s\xc3\xb6ner, av vilka tv\xc3\xa5, Victor de Bonald och Louis Jacques Maurice de Bonald, utm\xc3\xa4rkte sig.\n_START_SECTION_\nFilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nBonald var en av de ledande f\xc3\xb6retr\xc3\xa4darna f\xc3\xb6r den teokratiska eller traditionalistiska skolan, som inbegrep de Maistre, Lamennais, Ballanche och d'Eckstein. Hans f\xc3\xb6rfattarskap utg\xc3\xb6rs huvudsakligen av samh\xc3\xa4lls- och politisk filosofi, och grundas ytterst p\xc3\xa5 principen om det gudomliga ursprunget till spr\xc3\xa5ket. Med hans egna ord: \xe2\x80\x9dL'homme pense sa parole avant de parler sa pensee\xe2\x80\x9d; det ursprungliga spr\xc3\xa5ket inneh\xc3\xb6ll essensen av all sanning. Fr\xc3\xa5n denna utg\xc3\xa5ngspunkt h\xc3\xa4rleder han Guds existens, den gudomliga uppenbarelsen, och d\xc3\xa4rav den suver\xc3\xa4na auktoriteten, av Bibeln, och kyrkans ofelbarhet._NEWLINE_Emedan denna tanke \xc3\xa4r grunden till alla teorier han framf\xc3\xb6r, finns st\xc3\xa4ndigt \xc3\xa5terkommande till\xc3\xa4mpningar av den i hans skrifter. Alla relationer uttrycks i triaden orsak, medel och verkan, som han ser upprepade i naturen. D\xc3\xa4rmed uppfattar han universums orsak som skaparen, skapelsen som medlet, och kropparna som resultatet; f\xc3\xb6r statens del \xc3\xa4r makten orsaken, ministrarna medlen och unders\xc3\xa5tarna effekten; i familjen ser han samma relation i form av fadern, modern och barnet. Dessa tre begrepp har specifika relationer till varandra; det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r till det andra som det andra \xc3\xa4r till det tredje. D\xc3\xa4rav f\xc3\xb6ljer att f\xc3\xb6r den religi\xc3\xb6sa triaden - Gud och m\xc3\xa4nniskan - f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig Gud till Gudsm\xc3\xa4nniskan som Gudsm\xc3\xa4nniskan till m\xc3\xa4nniskan. P\xc3\xa5 den grundvalen skapade han ett system av politisk absolutism._NEWLINE_Bonalds litter\xc3\xa4ra stil \xc3\xa4r f\xc3\xb6rfinad, visserligen ornamenterad, men samtidigt ren och levande. Bland hans verk har en del id\xc3\xa9er \xc3\xb6verlevt, men hans fr\xc3\xa4msta styrka ligger i vig\xc3\xb6ren och uppriktigheten i hans p\xc3\xa5st\xc3\xa5enden snarare \xc3\xa4n i logiken i resonemanget. Under senare tid har dock ett f\xc3\xb6rnyat intresse f\xc3\xb6r Bonald m\xc3\xa4rkts."