b'\n_START_ARTICLE_\nMargaret Mead\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nMead var under st\xc3\xb6rre delen av sitt liv knuten till American Museum of Natural History, New York. Hon publicerade m\xc3\xa5nga popul\xc3\xa4rvetenskapligt h\xc3\xa5llna debattb\xc3\xb6cker om antropologi. Speciellt uppm\xc3\xa4rksammad blev hon f\xc3\xb6r sin syn p\xc3\xa5 k\xc3\xb6nsrollerna som kulturellt bundna ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r biologiskt givna. Men hon deltog ocks\xc3\xa5 i andra debatter om samtida amerikanska samh\xc3\xa4llsfr\xc3\xa5gor som till exempel synen p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskans olika \xc3\xa5ldrar (barndom, ungdom, \xc3\xa5lderdom och s\xc3\xa5 vidare). Hon bedrev f\xc3\xa4ltarbete p\xc3\xa5 bland annat Nya Guinea och Samoa, samt tillsammans med maken Gregory Bateson p\xc3\xa5 Bali._NEWLINE_En av hennes mer omdebatterade b\xc3\xb6cker: Sex and Temperament in Three Primitive Societies (1935) finns \xc3\xb6versatt till svenska: Kvinnligt, manligt, m\xc3\xa4nskligt. Den handlar om hur synen p\xc3\xa5 vad som anses "manligt" respektive "kvinnligt" skiljer sig \xc3\xa5t i tre s\xc3\xa5 kallade "primitiva" samh\xc3\xa4llen p\xc3\xa5 Nya Guinea. En annan av en hennes b\xc3\xb6cker som haft - kanske \xc3\xa4nnu st\xc3\xb6rre - betydelse f\xc3\xb6r debatten om genus \xc3\xa4r: Male and Female.'