b'\n_START_ARTICLE_\nSydlig pudu\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nArten n\xc3\xa5r en kroppsl\xc3\xa4ngd (huvud och b\xc3\xa5l) av 75 till 90\xc2\xa0cm, en mankh\xc3\xb6jd av 35 till 45\xc2\xa0cm, en svansl\xc3\xa4ngd av cirka 8\xc2\xa0cm och en vikt mellan 6,5 och 13,5\xc2\xa0kg. Hannarnas horn \xc3\xa4r enkla st\xc3\xa4nger som blir 7 till 10\xc2\xa0cm l\xc3\xa5nga. Den n\xc3\xa5got styva p\xc3\xa4lsen har en r\xc3\xb6dbrun till m\xc3\xb6rkbrun f\xc3\xa4rg p\xc3\xa5 ovansidan som blir ljusare fram till buken. Hos sydlig pudu f\xc3\xb6rekommer orange l\xc3\xa4ppar och dessutom \xc3\xa4r \xc3\xb6ronens insidor orange. Liksom den andra arten i samma sl\xc3\xa4kte har djuret korta extremiteter. Huvudet k\xc3\xa4nnetecknas av sm\xc3\xa5 \xc3\xb6gon och sm\xc3\xa5 avrundade \xc3\xb6ron. P\xc3\xa5 ungarnas r\xc3\xb6daktiga p\xc3\xa4ls f\xc3\xb6rekommer vita punkter som bildar linjer. Punkterna f\xc3\xb6rsvinner efter ungef\xc3\xa4r tre m\xc3\xa5nader.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nSydlig pudu f\xc3\xb6rekommer i centrala Chile och i v\xc3\xa4stra Argentina vid Andernas sluttningar samt i det angr\xc3\xa4nsande l\xc3\xa5glandet. Arten hittas \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Chilo\xc3\xa9. I Anderna n\xc3\xa5r hjortdjuret 1700 meter \xc3\xb6ver havet. Habitatet utg\xc3\xb6rs fr\xc3\xa4mst av st\xc3\xa4dsegr\xc3\xb6na skogar.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6dan utg\xc3\xb6rs av gr\xc3\xb6na v\xc3\xa4xtskott, frukter, blommor och \xc3\xb6rter._NEWLINE_Individerna \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst aktiva p\xc3\xa5 morgonen, p\xc3\xa5 eftermiddagen och fram till kv\xc3\xa4llen men de s\xc3\xb6ker \xc3\xa4ven under andra dagstider efter f\xc3\xb6da. Reviret \xc3\xa4r vanligen 16 till 26 hektar stort. F\xc3\xb6r att komma fram i den t\xc3\xa4ta undervegetationen anv\xc3\xa4nds stigar som skapades sj\xc3\xa4lv genom att tr\xc3\xa4nga undan v\xc3\xa4xtligheten eller som skapades av andra djur. Sydlig pudu kan kl\xc3\xa4ttra upp p\xc3\xa5 lutande tr\xc3\xa4dstammar n\xc3\xa4r den k\xc3\xa4nner sig hotad. En individ som blir skr\xc3\xa4mt \xc3\xb6ppnar sina t\xc3\xa5rk\xc3\xb6rtlar. Arten jagas bland annat av puman, av kodkod och av Darwinr\xc3\xa4v._NEWLINE_Under parningstiden strider hannar mot varandra om r\xc3\xa4tten att para sig. De st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 sina bakben och sl\xc3\xa5r huvuden mot varandra. Den som vinner bildar med honan ett monogamt par. Honan \xc3\xa4r cirka sju m\xc3\xa5nader dr\xc3\xa4ktig och sedan f\xc3\xb6ds mellan november och januari (sommar p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra jordklotet) en enda unge. Ungen diar sin mor cirka 2 m\xc3\xa5nader och efter cirka 3 m\xc3\xa5nader \xc3\xa4r den lika stor som de vuxna djuren. K\xc3\xb6nsmognaden infaller hos honor efter ungef\xc3\xa4r 6 m\xc3\xa5nader och hos hannar efter 8 till 12 m\xc3\xa5nader. Ungen l\xc3\xa4mnar honan efter 8 till 12 m\xc3\xa5nader.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nDet st\xc3\xb6rsta hotet mot arten utg\xc3\xb6rs av skogsavverkningar. Introducerade djur som vildsvin, n\xc3\xb6tkreatur och andra hjortdjur g\xc3\xb6r undervegetationen mindre t\xc3\xa4t vad som g\xc3\xb6r omr\xc3\xa5det ol\xc3\xa4mplig f\xc3\xb6r sydlig pudu. Flera individer faller offer f\xc3\xb6r hundar som bevakar m\xc3\xa4nniskans samh\xc3\xa4llen eller som str\xc3\xb6var fritt i naturen. N\xc3\xa5gra exemplar d\xc3\xb6das i viltolyckor i trafiken och genom tjuvjakt. I regionen d\xc3\xa4r sydlig pudu lever f\xc3\xb6rekommer flera naturskyddsomr\xc3\xa5den. IUCN kategoriserar arten globalt som s\xc3\xa5rbar.'