b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa3o Paulo (slagskepp)\n_START_SECTION_\nSkrov och pansar\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa3o Paulo var 166 meter l\xc3\xa5ng, 25 meter bred och hade ett djupg\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 drygt 7 meter vid normal lastning. Standardeplacementet uppgick till 19 105 ton och det maximala deplacementet till 21 370 ton._NEWLINE__NEWLINE_Huvudpansarb\xc3\xa4ltet som var 22,9 cm tjockt vid vattenlinjen hade en h\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 4,7 cm och str\xc3\xa4ckte sig mellan barbetterna till B- och Y-tornen. 27,4 meter f\xc3\xb6rut och 18,3 meter akterut fr\xc3\xa5n huvudb\xc3\xa4ltet l\xc3\xb6pte ett andra pansarb\xc3\xa4lte med en tjocklek p\xc3\xa5 15,2 cm, vilket tunnades ut till 7,6 cm mot f\xc3\xb6r och akter. N\xc3\xa5gra meter innan akterst\xc3\xa4ven avslutades b\xc3\xa4ltet med ett 10, 2 cm tjockt tv\xc3\xa4rskeppsskott. F\xc3\xb6rut r\xc3\xa4ckte b\xc3\xa4ltet till f\xc3\xb6rst\xc3\xa4ven, men d\xc3\xa4r b\xc3\xa4ltena f\xc3\xb6renades fanns ocks\xc3\xa5 ett 76 mm tjockt tv\xc3\xa4rskeppsskott. Ovanf\xc3\xb6r huvudb\xc3\xa4ltet ett \xc3\xb6vre b\xc3\xa4lte samma tjocklek som gick upp till \xc3\xb6vre d\xc3\xa4ck. Vid barbetterna till de \xc3\xb6verh\xc3\xb6jda kanontornen l\xc3\xb6pte b\xc3\xa4ltet in i skrovet och ansl\xc3\xb6t till barbetterna f\xc3\xb6r tornen i f\xc3\xb6r och akter. _NEWLINE_Det genom det \xc3\xb6ver b\xc3\xa4ltet bildade citadellet tillsl\xc3\xb6ts ovanifr\xc3\xa5n (i niv\xc3\xa5 med \xc3\xb6ver d\xc3\xa4ck) av ett 38 mm tjockt pansard\xc3\xa4ck, best\xc3\xa5ende av tv\xc3\xa5 skikt om vardera 19 mm. Utanf\xc3\xb6r citadellet l\xc3\xb6pte ovanf\xc3\xb6r huvudb\xc3\xa4ltet ett platt 51 mm tjockt pansard\xc3\xa4ck. Undervattenskyddet p\xc3\xa5 S\xc3\xa3o Paulo begr\xc3\xa4nsades till en dubbelbotten. \xc3\x84ven kolboxarna kunde spela en viss roll i att f\xc3\xb6rsvaga effekten av en undervattensdetonation, men f\xc3\xb6r detta fordrades att kolluckorna i l\xc3\xa5ngskeppsskotten skulle vara st\xc3\xa4ngda, n\xc3\xa5got som inte alltid var m\xc3\xb6jligt.\n_START_SECTION_\nMaskineri\n_START_PARAGRAPH_\nPropellermaskineriet bestod av 18 stycken Babcock- och Wilcox-\xc3\xa5ngpannor som genererade \xc3\xa5nga till tv\xc3\xa5 trippelexpansionsmaskiner, vilket i sin tur gav en total maskinstyrka p\xc3\xa5 27 500 h\xc3\xa4stkrafter. \xc3\x85ngmaskinerna var placerade i ett gemensamt maskinrum, delat av ett vattent\xc3\xa4t l\xc3\xa5ngskepsskott, medan \xc3\xa5ngpannorna stod uppst\xc3\xa4llda i tre pannrum, med fyra pannor i det f\xc3\xb6rsta och sju i de \xc3\xb6vriga. R\xc3\xb6kg\xc3\xa5ngarna fr\xc3\xa5n pannrummen 1 och 2 gick till den f\xc3\xb6rliga skorstenen och fr\xc3\xa5n pannrum 3 till den aktra. Under provturerna 1910 \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffade S\xc3\xa3o Paulo fartber\xc3\xa4kningarna och kom upp i en toppfart p\xc3\xa5 21,5 knop, vilket gav fartyget en r\xc3\xa4ckvidd p\xc3\xa5 10 000 nautiska mil vid en hastighet p\xc3\xa5 10 knop.\n_START_SECTION_\nBestyckning\n_START_PARAGRAPH_\nFartygets huvudartilleri var av Vickers-fabrikat och bestod av tolv 30.5 cm kanoner m/45, uppst\xc3\xa4llda i sex dubbeltorn, varav fyra stod line\xc3\xa4rt \xc3\xb6verh\xc3\xb6jda i f\xc3\xb6r och akter och tv\xc3\xa5 p\xc3\xa5 g\xc3\xa5ngborden midskepps, d\xc3\xa4r barbords torn var n\xc3\xa5got f\xc3\xb6rskjutet akterut fr\xc3\xa5n mitten och styrbords torn n\xc3\xa5got f\xc3\xb6rut. Kanonernas maximala elevation uppgick till 13 grader och landningen av pj\xc3\xa4serna utf\xc3\xb6rdes vid en fast vinkel p\xc3\xa5 fem grader. Ammunitionsdurkarna f\xc3\xb6r de mittersta tornen var placerade mellan pannrum 1 och 2. _NEWLINE_Den medelsv\xc3\xa5ra bestyckningen utgjordes av tjugotv\xc3\xa5 stycken 12 cm kanoner av m\xc3\xa4rket Armstrong. Fjorton av dessa var uppst\xc3\xa4llda p\xc3\xa5 batterid\xc3\xa4ck i det bepansrade citadellet, med sju pj\xc3\xa4ser p\xc3\xa5 var sida av fartyget. De \xc3\xb6vriga stod bakom sk\xc3\xb6ldarangemang p\xc3\xa5 den centrala \xc3\xb6verbyggnaden. Den resterande bestyckningen bestod av arton stycken halvautomatiska 47 mm kanoner, som b\xc3\xa5de anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r \xc3\xb6vningsskjutning och f\xc3\xb6r att kunna installeras ombord p\xc3\xa5 fartygets skeppsb\xc3\xa5tar.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1880-talet b\xc3\xb6rjade Brasiliens flotta att bli f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrad. Situationen f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rrades av  statskuppen 1889, som ledde till avskaffandet av monarkin, och av ett inb\xc3\xb6rdeskrig 1893. Trots att Brasilien hade en l\xc3\xa5ngt st\xc3\xb6rre folkm\xc3\xa4ngd \xc3\xa4n b\xc3\xa5de Argentina och Chile,_NEWLINE_l\xc3\xa5g landets flotta l\xc3\xa5ngt efter b\xc3\xa5da dessa l\xc3\xa4nders i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l kvalitet som sammanlagt tonnage._NEWLINE_Vid sekelskiftet medf\xc3\xb6rde stigande efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 kaffe och gummi \xc3\xb6kat v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd i den brasilianska ekonomin. Regeringen i Brasilien anv\xc3\xa4nde en del av de extra pengarna fr\xc3\xa5n den ekonomiska tillv\xc3\xa4xten f\xc3\xb6r att finansiera ett marint byggnadsprogram 1904, vilket auktoriserade konstruktionen av ett stort antal \xc3\xb6rlogsfartyg, inklusive tre slagskepp. Flottans marinminister, amiral J\xc3\xbalio C\xc3\xa9sar de Noronha, undertecknade ett avtal med Armstrong Whitworth f\xc3\xb6r tre slagskepp den 23 juli 1906. Utvecklingen av HMS Dreadnought samma \xc3\xa5r gjorde dock planerade fartygen f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrade. Den nytilltr\xc3\xa4dde brasilianske flottministern, konteramiral Alexandrino Fario de Alencar, valde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att skrinl\xc3\xa4gga planerna p\xc3\xa5 de tidigare slagskeppen f\xc3\xb6r att ist\xc3\xa4llet l\xc3\xa4gga resurserna p\xc3\xa5 byggandet av tre nya fartyg av samma typ som Dreadnought. De tre slagskeppen som precis hade b\xc3\xb6rjat konstrueras skrotades med b\xc3\xb6rjan den 7 januari 1907, och utformningen av de nya dreadnought-fartygen godk\xc3\xa4ndes av den brasilianska regeringen den 20 februari 1907. I Sydamerika kom fartygen som en chock och ant\xc3\xa4nde en marin kapprustning mellan Brasilien, Argentina och Chile. F\xc3\xb6rdraget 1902 mellan de tv\xc3\xa5 sistn\xc3\xa4mnda upph\xc3\xa4vdes efter att den brasilianska dreadnought-ordern uppm\xc3\xa4rksammats s\xc3\xa5 att b\xc3\xa5da kunde bygga sina egna dreadnoughts._NEWLINE_Minas Geraes k\xc3\xb6lstr\xc3\xa4cktes av Armstrong i Elswick den 17 april 1907, medan S\xc3\xa3o Paulo f\xc3\xb6ljde tretton dagar senare av underleverant\xc3\xb6ren Vickers i Barrow. Nyheten \xc3\xb6verrumplade Brasiliens grannar, s\xc3\xa4rskilt Argentina, vars utrikesminister p\xc3\xa5pekade att antingen Minas Geraes eller S\xc3\xa3o Paulo kunde utpl\xc3\xa5na hela de argentinska och chilenska flottorna. Dessutom innebar Brasiliens order att de hade k\xc3\xb6lstr\xc3\xa4ckt en dreadnought f\xc3\xb6re m\xc3\xa5nga av de andra st\xc3\xb6rre sj\xc3\xb6makterna, som Tyskland, Frankrike och Ryssland. _NEWLINE_Brasilien blev p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis det tredje landet i v\xc3\xa4rlden att ha dreadnought-fartyg under konstruktion, efter Storbritannien och USA. Tidningar v\xc3\xa4rlden v\xc3\xa4rlden \xc3\xb6ver, framf\xc3\xb6r allt i Storbritannien och Tyskland, spekulerade att Brasilien agerade som ett ombud f\xc3\xb6r en sj\xc3\xb6makt som skulle ta de tv\xc3\xa5 slagskeppen i besittning av snart efter f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llning, eftersom de inte trodde att en tidigare obetydlig geopolitisk makt skulle best\xc3\xa4lla s\xc3\xa5 pass kraftfulla \xc3\xb6rlogsfatyg.\n_START_SECTION_\nTj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa3o Paulo d\xc3\xb6ptes av Regis de Oliveira, hustru till Brasiliens ambassad\xc3\xb6r i Storbritannien, och sj\xc3\xb6sattes i Barrow-in-Furness den 19 april 1909 med ett flertal sydamerikanska diplomater och sj\xc3\xb6officerare n\xc3\xa4rvarande. Fartyget sattes i tj\xc3\xa4nst den 12 juli 1910 och, efter att blivit f\xc3\xa4rdigutrustad, l\xc3\xa4mnade hon Greenock den 16 september samma \xc3\xa5r. _NEWLINE_Kort d\xc3\xa4refter stannade hon i den franska staden Cherbourg  f\xc3\xb6r att ta ombord Brasiliens president Hermes Rodrigues da Fonseca. D\xc3\xa4refter avgick  S\xc3\xa3o Paulo till Lissabon i Portugal, d\xc3\xa4r Fonseca var g\xc3\xa4st hos Portugals kung Emanuel II. Inte l\xc3\xa5ngt efter att de anl\xc3\xa4nt startade 5 oktoberrevolutionen i Portugal, som orsakade den portugisiska monarkins fall. Trots att presidenten erbj\xc3\xb6d kungen och hans familj politisk asyl s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4grades erbjudandet. Ett rykte om att kungen var ombord cirkulerade bland tidningar och rapporterades till den brasilianska legationen i Paris, vilket ledde till att revolution\xc3\xa4rer f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte s\xc3\xb6ka igenom skeppet, men de nekades tillst\xc3\xa5nd. De bad \xc3\xa4ven Brasilien att lands\xc3\xa4tta marinsoldater "f\xc3\xb6r att hj\xc3\xa4lpa till att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla ordningen", men ocks\xc3\xa5 denna beg\xc3\xa4ran nekades. S\xc3\xa3o Paulo l\xc3\xa4mnade Lissabon den 7 oktober och tog sikte p\xc3\xa5 Rio de Janeiro, som hon n\xc3\xa5dde den 25 oktober._NEWLINE_Efter att ha g\xc3\xa5tt med i f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget erbj\xc3\xb6d Brasilien sig att skicka S\xc3\xa3o\xc2\xa0Paulo och hennes syster Minas\xc2\xa0Geraes till Storbritannien f\xc3\xb6r tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring med Grand Fleet, men Storbritannien avb\xc3\xb6jde eftersom b\xc3\xa5da fartygen var i d\xc3\xa5ligt skick och saknade den senaste eldledningstekniken. Under juni 1918 skickade Brasilien S\xc3\xa3o Paulo till USA f\xc3\xb6r en fullst\xc3\xa4ndig ombyggnad som inte slutf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n den 7 januari 1920, l\xc3\xa5ngt efter att kriget hade avslutats. Den 6 juli 1922 avlossade S\xc3\xa3o\xc2\xa0Paulo f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen sina kanoner i strid n\xc3\xa4r hon bombarderade en bef\xc3\xa4stning som hade intagits under Tenente-revolten. Tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare tog myterister kontroll \xc3\xb6ver fartyget och avgick med henne till Montevideo, d\xc3\xa4r de erh\xc3\xb6ll asyl._NEWLINE_P\xc3\xa5 1930-talet \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades S\xc3\xa3o Paulo f\xc3\xb6r att moderniseras p\xc3\xa5 grund av sitt d\xc3\xa5liga skick; hon kunde bara n\xc3\xa5 en topphastighet p\xc3\xa5 10\xc2\xa0knop, mindre \xc3\xa4n halva av hennes designhastighet. Under resten av hennes karri\xc3\xa4r reducerades fartyget till en roll som reserv i kustbevakningen. _NEWLINE_N\xc3\xa4r Brasilien gick med i andra v\xc3\xa4rldskriget seglade S\xc3\xa3o\xc2\xa0Paulo till hamnstaden Recife, d\xc3\xa4r hon blev hamnens huvudf\xc3\xb6rsvar under hela kriget. Efter att ha tagits ur bruk 1947 anv\xc3\xa4ndes slagskeppet som skolfartyg till 1951 d\xc3\xa5 hon togs under bogsering f\xc3\xb6r att skrotas i Storbritannien. Draglinorna brast under en stark kuling den 6 november n\xc3\xa4r fartyget befann sig 150 sj\xc3\xb6mil  norr om Azorerna och S\xc3\xa3o\xc2\xa0Paulo var f\xc3\xb6rsvunnen.'