b'\n_START_ARTICLE_\nManuel Lisa\n_START_PARAGRAPH_\nManuel Lisa, f\xc3\xb6dd 8 september 1772 i New Orleans, d\xc3\xb6d 12 augusti 1820 i Saint Louis, var p\xc3\xa4lshandlare och grundare av Missouri Fur Company.\n_START_SECTION_\nUngdom\n_START_PARAGRAPH_\nLisa f\xc3\xb6ddes i en spansk kolonialtj\xc3\xa4nstemannafamilj. Hans f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar var fr\xc3\xa5n Murcia. Redan som ton\xc3\xa5ring b\xc3\xb6rjade han handla med skinn och p\xc3\xa4lsverk. Genom att 1796 gifta sig med en betydligt \xc3\xa4ldre, mycket f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen, \xc3\xa4nka skaffade han sig ett ordentligt startkapital. Han kunde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r k\xc3\xb6pa sig en egen flodb\xc3\xa5t med vilken han gjorde handelsf\xc3\xa4rder l\xc3\xa4ngs Mississippifloden. Han lyckades genom sin fars politiska kontakter 1802 utverka ensamr\xc3\xa4tt av det franska kejsard\xc3\xb6met f\xc3\xb6r handel med osageindianerna.\n_START_SECTION_\nHandelspionj\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nLisa deltog i f\xc3\xb6rberedelserna f\xc3\xb6r Lewis och Clarks expedition och blev samtidigt inspirerad till en egen. Fr\xc3\xa5n och med 1807 gjorde Lisa regelbundna resor upp l\xc3\xa4ngs Missourifloden och dess bifloder, med huvudsyftet att hitta \xc3\xa4nnu outnyttjade handelsm\xc3\xb6jligheter och bra platser att grunda handelsstationer p\xc3\xa5. Redan p\xc3\xa5 sin f\xc3\xb6rsta resa grundade han, tillsammans med William Morrison och Pierre Menard en handelsstation vid  Bighorn Rivers mynning i Montana. Platsen bef\xc3\xa4stes, p\xc3\xa5 grund av hotet fr\xc3\xa5n svartfotsindianernas konfederation, och blev senare k\xc3\xa4nd som Fort Raymond.\n_START_SECTION_\nBolagsbildning\n_START_PARAGRAPH_\nManuel Lisa grundade 1809 St.Louis Missouri Fur Company tillsammans med William Clark, Andrew Henry, Pierre Chouteau och Auguste Chouteau, Pierre Menard och andra. Genom det kapital som tillf\xc3\xb6rdes av hans f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna kompanjoner kunde 350 personer anst\xc3\xa4llas f\xc3\xb6r handelskompaniets f\xc3\xb6rsta p\xc3\xa4lsuppk\xc3\xb6pningsexpedition. D\xc3\xa4rmed kunde Lisa och hans kompanjoner konkurrera ut Astorianerna i Missouriomr\xc3\xa5det. P\xc3\xa5 1809 \xc3\xa5rs resa etablerades handelsf\xc3\xb6rbindelser med arikaraer, hidatsaer och mandaner. D\xc3\xa4remot misslyckades Andrew Henry och Pierre Menard med att \xc3\xa4ven knyta handelskontakter med svartfotsindianerna. De blev anfallna vid Three Forks och tvingades till panikartad flykt.\n_START_SECTION_\nNebraska\n_START_PARAGRAPH_\nLisa f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade amerikanskt medborgarskap och blev d\xc3\xa4rigenom den f\xc3\xb6rste representanten f\xc3\xb6r USA som bosatte sig i Nebraska, d\xc3\xa4r han byggde Fort Lisa, i n\xc3\xa4rheten av den nuvarande staden Omaha. William Clark som d\xc3\xa5 var guvern\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Missouriterritoriet utn\xc3\xa4mnde 1814 Lisa till USA:s officiella representant f\xc3\xb6r kontakterna med de urbefolkningar som bodde i omr\xc3\xa5det. Samma \xc3\xa5r gifte sig Lisa f\xc3\xb6r andra g\xc3\xa5ngen, nu med en kvinna fr\xc3\xa5n omahastammen. Han hann med ytterligare en hustru, Mary Hempstead Keeney, som tillbringade vintern 1819-20 i Fort Lisa med honom. Hon tyckte dock att tillvaron i Nebraska var f\xc3\xb6r spartansk p\xc3\xa5 vintern och \xc3\xb6vertalade v\xc3\xa5ren 1820 Lisa att bos\xc3\xa4tta sig i Saint Louis, d\xc3\xa4r han avled p\xc3\xa5 sensommaren samma \xc3\xa5r.'