b"\n_START_ARTICLE_\nArtemisia Gentileschi\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nArtemisia Gentileschi gick f\xc3\xb6rst i l\xc3\xa4ra hos sin far Orazio Gentileschi som var en framst\xc3\xa5ende konstn\xc3\xa4r. Som ung bestod hennes utbildning av enbart m\xc3\xa5leri, och det var inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i vuxen \xc3\xa5lder som hon l\xc3\xa4rde sig l\xc3\xa4sa och skriva. Hennes far var en efterf\xc3\xb6ljare till konstn\xc3\xa4ren Caravaggio, och det var p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis hon kom i kontakt med barockens dramatik och uttryck vilken \xc3\xa4r typisk f\xc3\xb6r hennes m\xc3\xa5lningar. Vid endast sjutton \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder stod hon sj\xc3\xa4lv modell f\xc3\xb6r sin f\xc3\xb6rsta version av Susanna i badet._NEWLINE_Artemisia Gentileschi var ocks\xc3\xa5 elev hos konstn\xc3\xa4ren Agostino Tassi. N\xc3\xa4r hon var nitton \xc3\xa5r gammal blev hon v\xc3\xa5ldtagen av Tassi, vilket resulterade i en sju m\xc3\xa5nader l\xc3\xa5ng r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng. Under denna fick Gentileschi utst\xc3\xa5 b\xc3\xa5de anklagelser om promiskuitet, ing\xc3\xa5ende gynekologiska unders\xc3\xb6kningar och tortyr med tumskruvar under sitt vittnesm\xc3\xa5l f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kra sig om att hon talade sanning. Tassi blev slutligen d\xc3\xb6md f\xc3\xb6r v\xc3\xa5ldt\xc3\xa4kt, men fick bara ett \xc3\xa5rs f\xc3\xa4ngelsestraff. Det var under den h\xc3\xa4r turbulenta tiden som hon m\xc3\xa5lade ett av sina mest ber\xc3\xb6mda verk \xe2\x80\x93 Judit d\xc3\xb6dar Holofernes._NEWLINE_Efter den f\xc3\xb6r\xc3\xb6dmjukande r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen gifte sig Gentileschi med m\xc3\xa5laren Pierantonio Stiattesi. De flyttade 1615 till Florens, d\xc3\xa4r deras dotter Prudentia f\xc3\xb6ddes. Gentileschi hade ett n\xc3\xa4ra samarbete med stadens konstakademi och firade stora framg\xc3\xa5ngar. \xc3\x85r 1616 blev hon som f\xc3\xb6rsta kvinna medlem i Accademia delle Arti del Disegno i Florens med sin mecenat Cosimo II de' Medici som beskyddare. _NEWLINE_Omkring 1620 flyttade hon tillbaka till Rom och arbetade \xc3\xa5tskilt fr\xc3\xa5n sin make, men 1628 slog hon sig slutligen ned i Neapel. Omkring 1640 var hon f\xc3\xb6r en kort tid verksam vid Karl I:s hov i England. N\xc3\xa4r inb\xc3\xb6rdeskriget br\xc3\xb6t ut 1642 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde hon till Neapel d\xc3\xa4r hon dog tio \xc3\xa5r senare._NEWLINE_Omkring 60 av m\xc3\xa5lningar som attribueras till henne finns bevarade.\n_START_SECTION_\nKonstn\xc3\xa4rlig stil\n_START_PARAGRAPH_\nGentileschi utf\xc3\xb6rde kraftfulla och lidelsefulla scener, vars psykologiska element tr\xc3\xa4ffande stegras till dramatik. I Neapel d\xc3\xa4remot m\xc3\xa5lade hon, p\xc3\xa5verkad av den d\xc3\xa4r r\xc3\xa5dande str\xc3\xa4nga fromheten, s\xc3\xa5 gott som uteslutande konventionella, sakrala bilder. _NEWLINE_I den bloddrypande m\xc3\xa5lningen Judit halshugger Holofernes utnyttjar Gentileschi chiaroscuro (kl\xc3\xa4robskyr) f\xc3\xb6r att erh\xc3\xa5lla ett dramatiskt uttryck. Den heroiska \xc3\xa4nkan Judit h\xc3\xa5ller sin kropp s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt bort fr\xc3\xa5n det sprutande blodet som m\xc3\xb6jligt, medan hon l\xc3\xa5ngsamt och med ber\xc3\xa5tt mod sk\xc3\xa4r huvudet av Holofernes. Motivet hade ofta skildrats inom bildkonsten, ibland som en allegori \xc3\xb6ver tyrannmord. Men denna m\xc3\xa5lning tycks endast ha varit avsedd som en livfull rekonstruktion av den i den apokryfiska Judits bok ber\xc3\xa4ttade historien och som ett virtuost m\xc3\xa4sterstycke av dramatisk naturalism."