b'\n_START_ARTICLE_\nMauritz Cram\xc3\xa6r\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Mauritz Cram\xc3\xa6r var son till bagaren Bror Vilhelm Palmlund i Visby. Han gick i skola d\xc3\xa4r, konfirmerades 1832 i Gothems kyrka och arbetade d\xc3\xa4refter i fem \xc3\xa5r som handelsbetj\xc3\xa4nt hos handlaren Reineke i Katthammarsvik. _NEWLINE_1837 flyttade Cram\xc3\xa6r till Stockholm d\xc3\xa4r han erh\xc3\xb6ll tj\xc3\xa4nst hos greve T. Piper p\xc3\xa5 Sturehov och d\xc3\xa4refter hos grosshandlaren Carl Fredrik Liljevalch. 1838 blev handelsbokh\xc3\xa5llare hos skr\xc3\xa4dderifirman Karl Johan Lundberg och Lars Lundqvist vid J\xc3\xa4rntorget d\xc3\xa4r han dock 1839 anklagades f\xc3\xb6r st\xc3\xb6ld av varor och bristande bokf\xc3\xb6ring. Han h\xc3\xa4ktades men frik\xc3\xa4ndes helt i r\xc3\xa4tten. H\xc3\xa4ndelsen kom dock att f\xc3\xa5 honom intresserad f\xc3\xb6r journalistiken och 1839-1844 var han medarbetare i Svenska biet. 1844 var han medarbetare i Den konstitutionelle, redigerade 1845 S\xc3\xb6ndagsbladet och var \xc3\xa4ven k\xc3\xa5s\xc3\xb6r i Stockholms Figaro och Aftonbladet under pseudonymen Caprice. Han f\xc3\xb6rsta sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga skrift var en anonymt utgiven pamflett med titeln Helgonens bedrifter (1843), ett f\xc3\xb6rsvar f\xc3\xb6r Nils Ignell._NEWLINE_Samtidigt fortsatte han som skrivare och var extraordinarie kammarskrivare och handelsbokh\xc3\xa5llare hos kryddkr\xc3\xa4mhandlaren F. Rosenstr\xc3\xb6m. _NEWLINE_Sin fr\xc3\xa4msta litter\xc3\xa4ra verksamhet ut\xc3\xb6vade dock Cramaer som dramatiker. 1846 uppf\xc3\xb6rdes hans pj\xc3\xa4s Femhundra riksdaler banko p\xc3\xa5 Mindre teatern, pj\xc3\xa4sen var en vidarearbetning av ett motiv han skildrat i en artikel i S\xc3\xb6ndagsbladet. Inte minst genom Edvard Stjernstr\xc3\xb6ms insatser i huvudrollen blev pj\xc3\xa4sen mycket uppskattad och h\xc3\xb6ll sig l\xc3\xa4nge kvar p\xc3\xa5 spellistan. 1853 framf\xc3\xb6rdes \xc3\xa4ven en bearbetning p\xc3\xa5 norska. I pj\xc3\xa4sen ingick bland annat den popul\xc3\xa4ra lovs\xc3\xa5ngen till kaffet, Den b\xc3\xa4sta av alla jordiska drycker. Efter att 1847 ha framtr\xc3\xa4tt med fyra nya upps\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r Mindre teatern, bland annat en ny\xc3\xa5rsrevy och \xc3\xa4ven bidragit med visor till n\xc3\xa5gra andra f\xc3\xb6rfattare vann han 1848 sin st\xc3\xb6rsta framg\xc3\xa5ng men lustspelet Symamsellerna. Pj\xc3\xa4sen kom att ges tjugofem f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar p\xc3\xa5 raken p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rdsteatern, n\xc3\xa5gonting d\xc3\xa5 ganska ovanligt. _NEWLINE_Ett urval hans dikter utgavs 1885 av Birger Sch\xc3\xb6ldstr\xc3\xb6m under titeln En \xc3\xa5teruppst\xc3\xa5nden sk\xc3\xa4mtare. Camera-obscura-bilder fr\xc3\xa5n 1840-talets Stockholm.  Cram\xc3\xa6r bearbetade \xc3\xa4ven Emilie Flygare-Carl\xc3\xa9ns roman Rosen p\xc3\xa5 tistel\xc3\xb6n och gav den dramatisk form som Brottslingarne (1843). _NEWLINE_Cram\xc3\xa6r torde vara mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r texten till Kaffevisa, \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nd som Kaffet\xc3\xa5ren den b\xc3\xa4sta \xc3\xa4r. Denna mycket vanliga visor f\xc3\xb6rekommer bland annat i filmen s\xc3\xa5 som Vi som g\xc3\xa5r k\xc3\xb6ksv\xc3\xa4gen, Svenska bilder och i V\xc3\xa4rml\xc3\xa4nningarna fr\xc3\xa5n 1932.  _NEWLINE_Cramaer stod \xc3\xa4ven sj\xc3\xa4lv p\xc3\xa5 scenen; mantalsl\xc3\xa4ngden 1843 anger honom som sk\xc3\xa5despelare vid Nya teatern (Mindre teatern). N\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre framg\xc3\xa5ng l\xc3\xa4r han dock inte haft p\xc3\xa5 scenen. Han skall \xc3\xa4ven 1844 ha varit verksam som grosshandlare._NEWLINE_1885 utgavs hans efterl\xc3\xa4mnade arbeten med en biografi under titeln En \xc3\xa5teruppst\xc3\xa5nden sk\xc3\xa4mtare av Birger Sch\xc3\xb6ldstr\xc3\xb6m.'