b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96gonsk\xc3\xb6ldpadda\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96gonsk\xc3\xb6ldpaddan \xc3\xa4r en liten sk\xc3\xb6ldpadda med domformad olivf\xc3\xa4rgad, m\xc3\xb6rkt brun eller gr\xc3\xa5svart ryggsk\xc3\xb6ld (carapax). P\xc3\xa5 ryggsk\xc3\xb6ldens ryggpl\xc3\xa5tar och sidopl\xc3\xa5tar finns karakt\xc3\xa4ristiska \xc3\xb6gonliknade fl\xc3\xa4ckar med ett m\xc3\xb6rkt centrum omgivet av en ljusare gul ring och m\xc3\xb6rk kant. Detta k\xc3\xa4nnetecken \xc3\xa4r det som har givit arten dess artepitet ocellata (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r det latinska ordet "ocellus" som betyder "litet \xc3\xb6ga"). Fl\xc3\xa4ckarna \xc3\xa4r tydligast hos unga sk\xc3\xb6ldpaddor. Ryggsk\xc3\xb6ldens l\xc3\xa4ngd, carapaxl\xc3\xa4ngd, \xc3\xa4r hos fullvuxna sk\xc3\xb6ldpaddor upp till 23,9 cm f\xc3\xb6r honor och 13,5-15 cm f\xc3\xb6r hanar. Buksk\xc3\xb6lden (plastron) \xc3\xa4r gul, med en variation i nyans fr\xc3\xa5n ljust gul till m\xc3\xb6rkt gul._NEWLINE_Sk\xc3\xb6ldpaddans huvud \xc3\xa4r olivf\xc3\xa4rgat eller m\xc3\xb6rkt gr\xc3\xa5brunt och relativt litet med en kort och n\xc3\xa5got spetsig nos. P\xc3\xa5 huvudet finns tv\xc3\xa5 mer framtr\xc3\xa4dande gula strimmor, en strimma som g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n nosens spets \xc3\xb6ver \xc3\xb6gat mot nacken och en strimma som g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n bakom \xc3\xb6gat mot nacken. Benen \xc3\xa4r olivf\xc3\xa4rgade eller brunaktiga._NEWLINE_Vid en j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse mellan hona och hane s\xc3\xa5 \xc3\xa4r f\xc3\xb6rutom hanens mindre storlek en skillnad att hanarna har en mer konkav buksk\xc3\xb6ld \xc3\xa4n honorna. En annan skillnad \xc3\xa4r att hanarna har st\xc3\xb6rre svans \xc3\xa4n honorna och att hanarnas ryggsk\xc3\xb6ld \xc3\xa4r mindre domformad, det vill s\xc3\xa4ga inte lika h\xc3\xb6gt v\xc3\xa4lvd som honornas ryggsk\xc3\xb6ld.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nArten f\xc3\xb6rekommer i Burma.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nKunskapen om \xc3\xb6gonsk\xc3\xb6ldpaddans naturliga liv och ekologi \xc3\xa4r \xc3\xa4nnu liten, men dess habitat har uppgetts omfatta \xc3\xb6versv\xc3\xa4mmande f\xc3\xa4lt, som risf\xc3\xa4lt, vattendrag, dammar och l\xc3\xa5ngsamt rinnande floder. \xc3\x84ggl\xc3\xa4ggning och bobygge sker mellan september och april, under torrs\xc3\xa4songen i Burma. Honorna uppges l\xc3\xa4gga kullar med 5-8 eller 10-15 \xc3\xa4gg.\n_START_SECTION_\nHot mot arten\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96gonsk\xc3\xb6ldpaddan har traditionellt samlats in i stort antal f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4ljas p\xc3\xa5 marknader som mat. S\xc3\xa5dan insamling finns dokumenterad sedan \xc3\xa5tminstone 1868 fr\xc3\xa5n Bago och Tenasserim, d\xc3\xa4r arten vid mitten p\xc3\xa5 1800-talet rapporterades vara mycket vanlig. 1989 uppgavs arten fortfarande vara mycket vanlig i Rangoons tempeldammar, dock kan sk\xc3\xb6ldpaddorna i tempeldammarna ha samlats in p\xc3\xa5 olika h\xc3\xa5ll i Burma och f\xc3\xb6rts till Rangoon av pilgrimer, varf\xc3\xb6r det av den uppgiften inte g\xc3\xa5r att avg\xc3\xb6ra hur vanlig sk\xc3\xb6ldpaddan var i det vilda. Under \xc3\xa5ren 1996 och 1997 s\xc3\xa5ldes under h\xc3\xb6gs\xc3\xa4songen 10 ton av sk\xc3\xb6ldpaddan per dag p\xc3\xa5 marknader, men 1998 f\xc3\xb6rsvann pl\xc3\xb6tsligt arten i stort sett helt fr\xc3\xa5n marknaderna. Lokal konsumtion i Burma och en viss export f\xc3\xb6r konsumtion fr\xc3\xa5n Burma till Kina finns rapporterad fr\xc3\xa5n 2000-talet._NEWLINE_En mindre insamling av vilda sk\xc3\xb6ldpaddor f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning som s\xc3\xa4llskapsdjur har ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rekommit. Denna insamling ans\xc3\xa5gs ha f\xc3\xb6rsumbar betydelse 1979, men fr\xc3\xa5n 1990-talet kan den f\xc3\xa5tt st\xc3\xb6rre betydelse._NEWLINE_IUCN kategoriserar \xc3\xb6gonsk\xc3\xb6ldpaddan som en s\xc3\xa5rbar art och den \xc3\xa4r upptagen i den internationella skyddslistan CITES appendix I. I Burma \xc3\xa4r arten ocks\xc3\xa5 skyddad enligt landets viltlag fr\xc3\xa5n 1993 och fiskelag fr\xc3\xa5n 1994.'