b'\n_START_ARTICLE_\nKollektivism\n_START_PARAGRAPH_\nKollektivism (av latin colligere, samla) \xc3\xa4r en term som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att beskriva moraliska, politiska och sociala perspektiv som betonar m\xc3\xa4nniskors \xc3\xb6msesidiga beroende och vikten av kollektivet snarare \xc3\xa4n de enskilda individerna. Termen \xc3\xa4r etymologiskt besl\xc3\xa4ktad med kollekt, kollegium, kollega, kollektion samt kollektor och associeras ofta med socialistiska str\xc3\xa4vanden att centralt kontrollera och f\xc3\xb6rdela samh\xc3\xa4llets ekonomiska resurser . Den b\xc3\xb6r ej f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med holism som f\xc3\xb6rklarar en individs handlande s\xc3\xa5som samh\xc3\xa4llsvarelse. Motsatsen till kollektivism anses ofta vara individualism._NEWLINE_Som politisk \xc3\xa5sk\xc3\xa5dning ibland en str\xc3\xa4van \xc3\xa5t kollektivisering och statligt ingripande i den nationella ekonomin (i motsats till individualistisk marknadsekonomi), men \xc3\xa4ven \xc3\xa5sikten att statens roll \xc3\xa4r att fr\xc3\xa4mja kollektiva intressen. En skola som bygger p\xc3\xa5 kollektivistiska grunder fr\xc3\xa4mjar gruppens framsteg f\xc3\xb6re individens. Med grupp avses inte kollektivet som en egen enhet utan de individer som tillsammans utg\xc3\xb6r kollektivet._NEWLINE_Av de politiska ideologierna \xc3\xa4r det framf\xc3\xb6r allt fascism, kommunitarism, nationalism, nationalsocialism, socialism, kommunism  som f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kar kollektivism, men det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 en tanke som \xc3\xa4r f\xc3\xb6rknippad med de flesta traditionella samh\xc3\xa4llssystem och religioner, som exempelvis shintoism. \xc3\x84ven renodlat kapitalistiska demokratier inneh\xc3\xa5ller inslag av kollektivism._NEWLINE_Termen har ibland en pejorativ klang och anv\xc3\xa4nds d\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att beteckna statlig reglering av samh\xc3\xa4llsekonomin.'