b'\n_START_ARTICLE_\nTurkduva\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nTurkduvan \xc3\xa4r en liten l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckt duva som m\xc3\xa4ter 29\xe2\x80\x9333 centimeter och har ett vingspann p\xc3\xa5 48\xe2\x80\x9353 centimeter. Den \xc3\xa4r \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande ljust beigegr\xc3\xa5 med n\xc3\xa5got m\xc3\xb6rkare brun rygg och mindre vingt\xc3\xa4ckare, ljust bl\xc3\xa5gr\xc3\xa5a st\xc3\xb6rre vingt\xc3\xa4ckare och m\xc3\xb6rkgr\xc3\xa5a vingpennor. Den l\xc3\xa5nga stj\xc3\xa4rten har en bred vit kant f\xc3\xb6rutom de centrala stj\xc3\xa4rtfj\xc3\xa4drarna som \xc3\xb6ver gumpen \xc3\xa4r beigea. P\xc3\xa5 halssidan har adulten ett karakt\xc3\xa4ristiskt svart vitkantat streck vilket juvenilen saknar p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten De korta benen \xc3\xa4r r\xc3\xb6drosa, n\xc3\xa4bben m\xc3\xb6rgr\xc3\xa5 och iris r\xc3\xb6d._NEWLINE_S\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r ett monotont do doo-do med utdragen och betonad andra ton och en l\xc3\xa4gre tredje ton. Ett annat ljud som turkduvan g\xc3\xb6r \xc3\xa4r att den utst\xc3\xb6ter ett hest ljud i flykten.  (vid 20 s in i filmen)\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nTurkduvans utbredningsomr\xc3\xa5de har ut\xc3\xb6kats avsev\xc3\xa4rt sedan b\xc3\xb6rjan av 1900-talet. Dess ursprungliga utbredningsomr\xc3\xa5de var de varmare delarna av det tempererade omr\xc3\xa5det, fr\xc3\xa5n syd\xc3\xb6stra Europa till Japan. Men sedan 1930-talet spred den sig \xc3\xb6ver Europa. F\xc3\xb6rsta individen observerades i Sverige 1949 och i b\xc3\xb6rjan av 1950-talet konstaterades den f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4ckningen i Sk\xc3\xa5ne. I v\xc3\xa4ster n\xc3\xa5dde den Irland under 1960-talet och i Norden hade den d\xc3\xa5 n\xc3\xa5tt norr om polcirkeln. P\xc3\xa5 1970-talet introducerades den p\xc3\xa5 Bahamas och spred sig d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n till Florida 1982. 1999 hade den rapporterats fr\xc3\xa5n 22 stater i USA. Adulta f\xc3\xa5glar \xc3\xa4r till st\xc3\xb6rsta delen stannf\xc3\xa5glar men juveniler \xc3\xa4r inte trogna sin f\xc3\xb6delseplats utan kan under en period leva som strykf\xc3\xa5glar och kan d\xc3\xa5 kolonisera nya omr\xc3\xa5den.\n_START_SECTION_\nBiotop\n_START_PARAGRAPH_\nTurkduvan upptr\xc3\xa4der fr\xc3\xa4mst i t\xc3\xa4torter, g\xc3\xa4rna med \xc3\xa4ldre villabebyggelse men f\xc3\xb6rekommer ocks\xc3\xa5 i mindre samh\xc3\xa4llen och vid ansamlingar av g\xc3\xa5rdar. Den f\xc3\xb6redrar lummiga tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar, parker och all\xc3\xa9er med h\xc3\xb6gvuxna \xc3\xa4ldre tr\xc3\xa4d, g\xc3\xa4rna \xc3\xa4delgran, alm och liknande.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nTurkduvan kan genomf\xc3\xb6ra sin h\xc3\xa4ckning redan vid en \xc3\xa5lder av 2,5\xe2\x80\x934 m\xc3\xa5nader. Paret h\xc3\xa5ller bara ihop under en h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4song. Den \xc3\xa4r ganska or\xc3\xa4dd och h\xc3\xa4ckar ofta n\xc3\xa4ra bostadsomr\xc3\xa5den. Paret bygger ett enkelt plattformsliknande bo av kvistar som placeras i tr\xc3\xa4d eller buske, men ibland \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 byggnader. Honan l\xc3\xa4gger tv\xc3\xa5 vita \xc3\xa4gg som ruvas av b\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna i 14-16 dagar, och ungarna stannar i boet 18\xe2\x80\x9320 dagar. Dess h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4song \xc3\xa4r l\xc3\xa5ng och den l\xc3\xa4gger flera kullar, vanligtvis 2\xe2\x80\x934 men flera f\xc3\xb6rekommer och i mildare omr\xc3\xa5den kan den \xc3\xa4ven h\xc3\xa4cka vintertid.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nTurkduvan \xc3\xa4ter \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande vegetabilisk f\xc3\xb6da som ofta h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n m\xc3\xa4nsklig aktivitet. Fr\xc3\xa4mst \xc3\xa4ter den fr\xc3\xb6n, groddar, gr\xc3\xb6na blad och i st\xc3\xa4der matrester som br\xc3\xb6d och liknande. Betydande flockar kan samlas d\xc3\xa4r det finns god tillg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 mat, till exempel s\xc3\xa4d. Bara i undantagsfall \xc3\xa4ter den insekter.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nTurkduvan kategoriseras globalt som livskraftig av IUCN. I Sverige \xc3\xa4r turkduvan inte l\xc3\xa4ngre r\xc3\xb6dlistad d\xc3\xa5 stammen de senaste 12-15 \xc3\xa5ren stabiliserats och det finns inga tecken p\xc3\xa5 populationsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring. \xc3\x84ven utbredningsomr\xc3\xa5dets storlek \xc3\xb6verskrider gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r r\xc3\xb6dlistning. D\xc3\xa4rmed kategoriserades den som livskraftig (LC) i R\xc3\xb6dlistan 2015 ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r den tidigare kategoriseringen n\xc3\xa4ra hotad (NT) i 2010 \xc3\xa5rs r\xc3\xb6dlista.'