b'\n_START_ARTICLE_\nRymdsond\n_START_PARAGRAPH_\nRymdsond, sond, \xc3\xa4r en obemannad rymdfarkost som ofta styrs fr\xc3\xa5n en kontrollstation p\xc3\xa5 jorden och som samlar in information som anv\xc3\xa4nds i forskning eller av vetenskapsm\xc3\xa4n f\xc3\xb6r att bevisa olika teser inom exempelvis astronomi eller fysik.\n_START_SECTION_\nOlika sonder\n_START_PARAGRAPH_\nRymdsonder delas in i tre underkategorier - interplanet\xc3\xa4ra sonder, interstell\xc3\xa4ra sonder eller satelliter, vilket \xc3\xa4r f\xc3\xb6ljeslagare, till olika himlaobjekt.\n_START_SECTION_\nInterplanet\xc3\xa4ra sonder\n_START_PARAGRAPH_\nInterplanet\xc3\xa4ra sonder \xc3\xa4r sonder som skickas mellan olika planeter eller andra himlaobjekt inom solsystemet. Den f\xc3\xb6rsta interplanetariska sonden \xc3\xa4r Luna 1 som s\xc3\xa4ndes upp av Sovjetunionen 2 januari 1959 mot m\xc3\xa5nen._NEWLINE_Luna 1 missade m\xc3\xa5nen med 5000\xc2\xa0km och har sedan hamnat i bana runt solen. Den f\xc3\xb6rsta sonden att n\xc3\xa5 m\xc3\xa5nen var Luna 2 som skickades upp 12 september 1959. Luna 2 kraschade p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nens yta och kunde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte ge n\xc3\xa5gra som helst tekniska data fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5nen. Luna 9 som s\xc3\xa4ndes upp 31 januari 1966 blev det f\xc3\xb6rsta av m\xc3\xa4nniskor tillverkade f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let att mjuklanda p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nen och s\xc3\xa4nda tekniska data fr\xc3\xa5n sonden tillbaka till jorden. Landningen med Luna 9 skedde 3 februari._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta landningen p\xc3\xa5 en annan planet gjordes p\xc3\xa5 Venus den 15 december 1970 med sonden Venera 7 som sk\xc3\xb6ts upp av Sovjetunionen 17 augusti 1970._NEWLINE_USA och NASA s\xc3\xa4nde upp marssonderna Viking 1 och Viking 2 fr\xc3\xa5n Cape Canaveral 20 augusti resp 9 september 1975 och som gjorde varsin mjuklandning p\xc3\xa5 Mars yta 20 juli resp 3 september 1976._NEWLINE_Voyager 1 och Voyager 2 som sk\xc3\xb6ts upp av NASA 5 september respektive 20 augusti 1977, se nedan under Interstell\xc3\xa4ra sonder, unders\xc3\xb6kte p\xc3\xa5 sin v\xc3\xa4g ut i rymden p\xc3\xa5 avst\xc3\xa5nd bl a Jupiter och Saturnus. Voyager 2 unders\xc3\xb6kte ocks\xc3\xa5 Neptunus och Uranus._NEWLINE_Den 18 oktober 1989 s\xc3\xa4ndes rymdsonden Galileo upp f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 in i omloppsbana runt Jupiter. Dit kom den i juli 1995._NEWLINE_NASA s\xc3\xa4nde upp sonden Cassini-Huygens den 15 oktober 1997. Den gick in i omloppsbana runt Saturnus den 1 juli 2004. _NEWLINE_\xc3\x84ven Pluto, som f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt inte \xc3\xa4r en planet, utan en dv\xc3\xa4rgplanet (det besl\xc3\xb6ts den 23 augusti 2006 av Internationella Astronomiska R\xc3\xa5det, efter en l\xc3\xa5ngvarig tvist), kommer att bes\xc3\xb6kas av en rymdsond. Det \xc3\xa4r sonden New Horizons som sk\xc3\xb6ts upp 2006 (medan Pluto var en planet) och som n\xc3\xa5r fram juni 2015.\n_START_SECTION_\nInterstell\xc3\xa4ra sonder\n_START_PARAGRAPH_\nInterstell\xc3\xa4ra sonder \xc3\xa4r sonder som skickas ut i den interstell\xc3\xa4ra rymden vilket \xc3\xa4r utanf\xc3\xb6r v\xc3\xa5rt eget solsysstem. Till dags dato \xc3\xa4r det bara 4 existerande sonder som har skickats ut fr\xc3\xa5n v\xc3\xa5rt solsystem: Pioneer 10 och Pioneer 11 som s\xc3\xa4ndes ut i rymden 3 mars 1972 respektive _NEWLINE_6 april 1973 samt Voyager 1 och Voyager 2 som s\xc3\xa4ndes ut i rymden 1977. Voyager-sonderna har sedan 2000 s\xc3\xa4nt tillbaka v\xc3\xa4rdefull information om Heliopausen som \xc3\xa4r den yttersta gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r hur l\xc3\xa5ngt ut solen har p\xc3\xa5verkan i rymden.\n_START_SECTION_\nSatelliter\n_START_PARAGRAPH_\nDet som vi idag \xc3\xa4r mest bekant med n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller rymdsonder \xc3\xa4r de satelliter som ligger i bana runt jorden. Satelliter runt jorden kallas allm\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r jordsatelliter. Ordet satellit betyder f\xc3\xb6ljeslagare. Det ryska ordet f\xc3\xb6r f\xc3\xb6ljeslagare \xc3\xa4r Sputnik. Jordsatelliterna har m\xc3\xa5nga olika anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den som jordresurssatelliter, fj\xc3\xa4rranalyssatelliter, navigeringssatelliter, spionsatelliter, teleskopsatelliter, kommunikationssatelliter, v\xc3\xa4dersatelliter, etc. Satelliter finns i dag ocks\xc3\xa5 runt m\xc3\xa5nen och Mars.'