b'\n_START_ARTICLE_\nZhalan\n_START_PARAGRAPH_\nZhalan eller Tenggong Zhalan (\xe6\xbb\x95\xe5\x85\xac\xe6\xa0\x85\xe6\xa0\x8f; T\xc3\xa9ngg\xc5\x8dng zh\xc3\xa0l\xc3\xa1n) \xc3\xa4r det \xc3\xa4ldsta kristna gravf\xc3\xa4ltet i Kina och ligger i Xichengdistriktet i Peking. Gravf\xc3\xa4ltet uppf\xc3\xb6rdes som en g\xc3\xa5va till jesuiterna av Mingdynastins kejsare Wanli 1610. Gravplatsen \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd idag bland annat f\xc3\xb6r att jesuitmission\xc3\xa4ren Matteo Ricci 1610 fick en gravplats vid den v\xc3\xa4stra muren. Sedan dess har den katolska sidan av gravf\xc3\xa4ltet utvidgats och gett en gravplats \xc3\xa5t hundratals ledande jesuiter och katoliker.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMatteus Ricci hade h\xc3\xb6gt anseende hos kejsaren, trots att de aldrig hade m\xc3\xb6tts. D\xc3\xa5 Ricci dog i maj 1610 h\xc3\xb6lls en fyra dagar l\xc3\xa5ng ceremoni, varefter den spanske jesuiten Diego de Pantoja skrev en memoria till kejsaren. Memorian bad om en begravningsplats i Peking och motiverades bland annat med att Ricci hade gett uttryck f\xc3\xb6r \xc3\xa5sikten att det hade varit bra om han begravdes p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa5dant s\xc3\xa4tt att minnet \xc3\xb6ver honom h\xc3\xb6lls i god dager. Detta skulle enligt Ricci gynna katolicismens st\xc3\xa4llning i Kina. En m\xc3\xa5nad senare gav kejsaren order om att det skulle sk\xc3\xa4nkas mark till jesuiterna f\xc3\xb6r Riccis begravning. D\xc3\xa5 myndigheterna tidigare samma \xc3\xa5r hade konfiskerat en d\xc3\xb6dsd\xc3\xb6md eunucks \xc3\xa4gor s\xc3\xa5 erbj\xc3\xb6ds jesuiterna \xc3\xb6verta dessa som begravningsplats. Efter n\xc3\xa4stan ett \xc3\xa5r av f\xc3\xb6rberedelser s\xc3\xa5 begravdes slutligen Ricci 1611, jordf\xc3\xa4stningen \xc3\xa4gde rum i november \xc3\xa4ven om kistan med Ricci hade f\xc3\xb6rts till kapellet redan i april._NEWLINE_1654 utvidgades begravningsplatsen \xc3\xa5t v\xc3\xa4ster av Qingkejsaren Shunzhi. Efter att jesuitordern uppl\xc3\xb6stes s\xc3\xa5 \xc3\xb6verl\xc3\xa4ts begravningsplatsen \xc3\xa5t lazaristorden._NEWLINE_Under boxarupproret \xc3\xa5r 1900 s\xc3\xa5 vandaliserades begravningsplatsen av boxarna. Dock s\xc3\xa5 restaurerades begravningsplatsen som en del i det avtal som Kina tvingades skriva under med v\xc3\xa4stmakterna. 1966 r\xc3\xa5kade begravningsplatsen ut f\xc3\xb6r ytterligare \xc3\xb6del\xc3\xa4ggelse d\xc3\xa5 r\xc3\xb6dgardisterna stormade platsen som ett led i kulturrevolutionen. I slutet av 1978 besl\xc3\xb6t dock Deng Xiaoping att den gamla kyrkog\xc3\xa5rden skulle \xc3\xa5terst\xc3\xa4llas till sitt ursprungliga skick, vilket markerade en sv\xc3\xa4ngning i det kommunistiska partiets politik.'