b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xbcrgen Habermas\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rnuft och rationalitet\n_START_PARAGRAPH_\nHabermas skiljde sig \xc3\xa5t fr\xc3\xa5n sociologer som Max Weber genom att s\xc3\xa4ga att det finns mer \xc3\xa4n en typ av f\xc3\xb6rnuft, varav det Max Weber beskrev var det instrumentella f\xc3\xb6rnuftet; "de mest effektiva medlen f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 vissa m\xc3\xa5l". Habermas teori om kommunikativt handlande ber\xc3\xb6r \xc3\xa4ven en annan typ av f\xc3\xb6rnuft, som han beskriver som ett \xc3\xb6msesidigt utbyte mellan individer och en demokratisk potential i moderna samh\xc3\xa4llen, n\xc3\xa4mligen det kommunikativa f\xc3\xb6rnuftet. Han menade att Weber fokuserade p\xc3\xa5 endast en rationalitetsform och d\xc3\xa5 missade att de sociala och kulturella sf\xc3\xa4rerna skiljer sig \xc3\xa5t i och med att dessa har underg\xc3\xa5tt en rationalitetsutveckling som skiljer sig \xc3\xa5t sinsemellan i sina giltighetsanspr\xc3\xa5k. Utifr\xc3\xa5n Webers v\xc3\xa4rdesf\xc3\xa4rer f\xc3\xb6r vetenskap, moral och r\xc3\xa4tt samt konst g\xc3\xa5r Habermas vidare och s\xc3\xa4ger att dessa bygger p\xc3\xa5 sanning, normativ riktighet respektive sannf\xc3\xa4rdighet. Detta baserar han p\xc3\xa5 sin teori om universalpragmatik och menar att den kommunikativa rationaliteten finns i alla dessa tre sf\xc3\xa4rer, vilket tyder p\xc3\xa5 att de allihopa \xc3\xa4r resultatet av en rationaliseringsprocess. Den kommunikativa rationaliteten \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 den grundl\xc3\xa4ggande i samh\xc3\xa4llets utveckling, och speciellt i rationaliseringen av m\xc3\xa4nniskans vardagsv\xc3\xa4rld. Man f\xc3\xb6rlitar sig mindre p\xc3\xa5 auktoriteter utan anv\xc3\xa4nder sig av en rationell argumentation m\xc3\xa4nniskor emellan, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med att som i tidigare samh\xc3\xa4llen f\xc3\xb6rlita sig p\xc3\xa5 vedertagna tolkningar som var sv\xc3\xa5ra att uts\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r kritik. Kritiken mot rationaliseringen inriktade Habermas p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa5 kallat "subsystem" vari det instrumentella handlandet tr\xc3\xa4nger in i livsv\xc3\xa4rlden och alltmer p\xc3\xa5verkar det kommunikativa handlandet. Den ekonomiska v\xc3\xa4rlden och statsmakten (byr\xc3\xa5kratin) tr\xc3\xa4nger sig in och p\xc3\xa5verkar livsv\xc3\xa4rlden p\xc3\xa5 ett negativt s\xc3\xa4tt, vilket Habermas talar om som det modernas paradox och att systemv\xc3\xa4rlden koloniserar livsv\xc3\xa4rlden.'