b'\n_START_ARTICLE_\nPus\n_START_SECTION_\nOrtnamnet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1592 talar k\xc3\xa4llorna om "Puhus". F\xc3\xb6rleden i ortnamnet \xc3\xa4r ursprungligen det danska mansbinamnet Pa, efterleden troligen \'hus\' (sing. eller plur), allts\xc3\xa5 \'Pas hus\', som i skrift sammandragits f\xc3\xb6rst till Puhus, sedan till Puus och slutligen till det nutida Pus. Genom Pus gick den gamla tingsv\xc3\xa4gen, som L\xc3\xa5ngar\xc3\xb6dsborna anv\xc3\xa4nde n\xc3\xa4r de f\xc3\xa4rdades till tinget i Sj\xc3\xb6bo.\n_START_SECTION_\nSnapphanar och frihetskrig (1600-talet)\n_START_PARAGRAPH_\nUnder stormaktstiden p\xc3\xa5 1600-talet var Sverige inblandat i m\xc3\xa5nga krig. Dessa p\xc3\xa5verkade levnadsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena i socknarna med st\xc3\xa4ndiga utskrivningar av soldater, dryga skatter och nya jord\xc3\xa4gare genom donationer. Enligt muntlig tradition blev g\xc3\xa5rden Kronobost\xc3\xa4lle p\xc3\xa5 drottning Kristinas tid i slutet av 1600-talet. I slutet av 1600-talet h\xc3\xa4rjade snapphanarna i Sk\xc3\xa5ne och man kan l\xc3\xa4tt fantisera om att terr\xc3\xa4ngen i Puus givit rika m\xc3\xb6jligheter till g\xc3\xb6mslen f\xc3\xb6r dessa frihetsk\xc3\xa4mpar.\n_START_SECTION_\nHovslagarbost\xc3\xa4lle p\xc3\xa5 1700-talet\n_START_PARAGRAPH_\nPuus var ett hovslagarbost\xc3\xa4lle. Hovslagaren, i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet hetter Stede. Han levde p\xc3\xa5 arrendet fr\xc3\xa5n g\xc3\xa5rden, som brukades av b\xc3\xb6nderna Nils Persson och \xc3\xa4nkan Boel Nilsdotter.\n_START_SECTION_\nKronopark- och kronobost\xc3\xa4lle p\xc3\xa5 1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nTv\xc3\xa5 arrendeb\xc3\xb6nder med tj\xc3\xa4nstefolk hade s\xc3\xa5ledes sin f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning av g\xc3\xa5rden. Detta p\xc3\xa5gick till 1900-talet. Boningsl\xc3\xa4ngan var delad i tv\xc3\xa5 h\xc3\xa4lfter._NEWLINE_G\xc3\xa5rdens in\xc3\xa4gor bestod 1812 av tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ngar med cirka 12 tunnland \xc3\xa5ker och 8 tunnland \xc3\xa4ng. En hel del bok och ekskog fanns, men stora delar av Pus, s\xc3\xa4rskilt den nordv\xc3\xa4stra delen, bestod av ljungmarker. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver fanns en hel del alek\xc3\xa4rr._NEWLINE_1812 hade byns gr\xc3\xa4nser blivit markerade med steng\xc3\xa4rden p\xc3\xa5 tre sidor. De gamla gr\xc3\xa4nsm\xc3\xa4rkerna var Starrekjers sten, \xc3\x96rnhulta sten, Snuvhulta sten, Ore sten, Kors sten, Svartsp\xc3\xa5na sten och stenmusta killa. N\xc3\xa5gra av dessa urgamla gr\xc3\xa4nsm\xc3\xa4rken \xc3\xa4r synliga \xc3\xa4n idag._NEWLINE_P\xc3\xa5 det d\xc3\xa5varande hovslagarbost\xc3\xa4llet restes den nya mang\xc3\xa5rdsbyggnaden n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 1870-talet och vittnar genom sin rymd och bredd om ett visst v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd. Vid denna tid bodde 44 personer i Pus - att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra med att det idag \xc3\xa4r halvannan kilometer till n\xc3\xa4rmsta granne! P\xc3\xa5 andra sidan v\xc3\xa4gen om Pus har det legat ett hus, som anv\xc3\xa4nts b\xc3\xa5de till br\xc3\xa4nneri och bostad. Cirka 200 meter \xc3\xb6ster om g\xc3\xa5rden har funnits en vattenm\xc3\xb6lla. Senare drev vattnet en turbin, som f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g Pus med elektrisk str\xc3\xb6m.\n_START_SECTION_\nNaturen\n_START_PARAGRAPH_\nI denna sk\xc3\xa5nska vildmark frodas djur- och f\xc3\xa5gellivet. H\xc3\xa4ger och trana, liksom landskapets forna signum storken, syns ibland. Kron- och dovhjort, \xc3\xa4lg och r\xc3\xa5djur tycks alla samsas med tamdjuren. I s\xc3\xa5 ost\xc3\xb6rd milj\xc3\xb6 trivs \xc3\xa4ven rovf\xc3\xa5gel - en tornuggla har stundtals hyrt in sig i Puus Bost\xc3\xa4lles magasin! Men av de skygga vildsvinen ser man oftast bara sp\xc3\xa5ren.'