b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb6dermanland\n_START_SECTION_\nNamnet S\xc3\xb6dermanland\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet S\xc3\xb6dermanland syftar p\xc3\xa5 att m\xc3\xa4nniskorna bor i "landet s\xc3\xb6der om M\xc3\xa4laren" (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r Uppland och V\xc3\xa4stmanland). _NEWLINE_Varianten S\xc3\xb6rmland anv\xc3\xa4nds officiellt av en del organisationer, bland annat Landstinget S\xc3\xb6rmland, S\xc3\xb6rmlandstrafiken och  Regionf\xc3\xb6rbundet S\xc3\xb6rmland.\n_START_SECTION_\nVapen\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6dermanlands landskapsvapen \xc3\xa4r en svart grip p\xc3\xa5 gul botten.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xa5n sten\xc3\xa5ldern till vikingatiden\n_START_PARAGRAPH_\nTroligen invandrade de f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa4nniskorna till dagens S\xc3\xb6dermanland under en tidig del av sten\xc3\xa5ldern. Efter denna tid intr\xc3\xa4dde en betydande h\xc3\xb6jning av landet. I Stockholmstrakten var landet omkring 70\xc2\xa0meter l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n i dag. Den egentliga invandringen skedde troligtvis fr\xc3\xa5n \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland och N\xc3\xa4rke och det land som f\xc3\xb6rst togs i besittning var landskapets mitt och h\xc3\xb6gsta delar, vilka var de enda som syntes ovan vattenytan. \xc3\x84ldsta fynden utg\xc3\xb6rs av ett femtiotal boplatser utan keramik. Fr\xc3\xa5n denna tidsepok har man funnit ett antal stenyxor, Lihultyxor. Omkring 96\xc2\xa0000 s\xc3\xa5dana yxor \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda inom landskapet._NEWLINE_Med \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen till bonden\xc3\xa4ring runt 4000 f.Kr. b\xc3\xb6rjade befolkningen i S\xc3\xb6dermanland bland annat importera fina flintyxor fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa5ne eller Danmark. Alla av bondesten\xc3\xa5lderns kulturer finns f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dda i landskapet. I takt med landh\xc3\xb6jningens effekter befolkades M\xc3\xa4larens och \xc3\x96stersj\xc3\xb6ns kusttrakter. Rikt representerad av l\xc3\xb6sa fynd \xc3\xa4r den yngre sten\xc3\xa5ldern och \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n brons\xc3\xa5ldern finns flera f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l. Centrala platser f\xc3\xb6r brons\xc3\xa5lderskulturen fanns i Rekarne och vid sj\xc3\xb6n Yngaren. Brons\xc3\xa5lderns fynd \xc3\xa4r f\xc3\xb6rn\xc3\xa4ma men kan inte j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med Upplands. Fr\xc3\xa5n den del av j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern som ligger f\xc3\xb6re Kristi f\xc3\xb6delse \xc3\xa4r fynden mycket f\xc3\xa5taliga, i likhet med \xc3\xb6vriga delar av landet, vilket eventuellt \xc3\xa4r en f\xc3\xb6ljd av den klimatf\xc3\xb6rs\xc3\xa4mring som tog sin b\xc3\xb6rjan ett knappt sekel efter brons\xc3\xa5lderns slut. Tiden efter Kristi f\xc3\xb6delse \xc3\xa4r mer fyndrik._NEWLINE_Guldfynden fr\xc3\xa5n 400- och 500-talen \xc3\xa4r m\xc3\xa5nga i S\xc3\xb6dermanland. Det st\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4nda guldfyndet i Sverige gjordes 1774 p\xc3\xa5 Tureholms \xc3\xa4gor och v\xc3\xa4gde mer \xc3\xa4n 12\xc2\xa0kilogram. Troligen kom guldet p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got s\xc3\xa4tt fr\xc3\xa5n goternas krigiska aktiviteter, som medf\xc3\xb6rde att romarriket utbetalade enorma m\xc3\xa4ngder med guld f\xc3\xb6r att k\xc3\xb6pa fred l\xc3\xa4ngs gr\xc3\xa4nsen. Fr\xc3\xa5n samma tid \xc3\xa4r Uppsa kulle, som \xc3\xa4r en av landets st\xc3\xb6rsta och landskapets st\xc3\xb6rsta kungsh\xc3\xb6g._NEWLINE_Talrikare \xc3\xa4r fynden i folkvandrings- och vikingatidens v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda gravf\xc3\xa4lt. Till j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lderns slutskede h\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 ett flertal antr\xc3\xa4ffade silverskatter. S\xc3\xb6dermanland \xc3\xa4r mycket rikt p\xc3\xa5 gravh\xc3\xb6gar, stens\xc3\xa4ttningar och borgl\xc3\xa4mningar av olika slag. N\xc3\xa4st Uppland \xc3\xa4r det rikast p\xc3\xa5 runstenar, omkring 300 stycken, av vilka ungef\xc3\xa4r 60 helt eller delvis har metrisk form. \xc3\x84ldst \xc3\xa4r stenen vid Sk\xc3\xa5\xc3\xa4ng n\xc3\xa4ra Vagnh\xc3\xa4rad, som b\xc3\xa4r en inskrift med \xc3\xa4ldre runor fr\xc3\xa5n 500- eller 600-talet, och en senare med yngre. De allra flesta finns i de b\xc3\xb6rdiga sl\xc3\xa4ttbygderna. De flesta \xc3\xa4r resta vid v\xc3\xa4gar eller vattenleder. P\xc3\xa5fallande m\xc3\xa5nga st\xc3\xa5r l\xc3\xa4ngs Eriksgatan. Det \xc3\xa4ldsta inhemska bel\xc3\xa4gget p\xc3\xa5 namnet Svitjod finns p\xc3\xa5 en runsten i Aspa. Av h\xc3\xb6gt intresse \xc3\xa4r Sigurdsristningen som bevisar att Sigurdssagan varit k\xc3\xa4nd i Sverige. M\xc3\xa5nga andra stenar talar om vikingaf\xc3\xa4rder s\xc3\xa5v\xc3\xa4l i \xc3\xb6ster- som v\xc3\xa4sterled. Dessa fynd visar att rika skatter vunnits under dessa t\xc3\xa5g, liksom att det varit en livlig handel.\n_START_SECTION_\nMedeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nKristendomens tidigare missionsverksamhet i S\xc3\xb6dermanland var f\xc3\xb6rlagd till nordv\xc3\xa4stra delen, vars befolkning synes ha varit kristnad och haft en sockenindelning redan vid 1000-talets mitt. Rekarne utgjorde det f\xc3\xb6rsta stiftet i Svealand. Sankt Eskil var biskop d\xc3\xa4r. Det Tuna (nu Eskilstuna) d\xc3\xa4r han bodde \xc3\xa4r n\xc3\xa4mnt som biskopss\xc3\xa4te i ett p\xc3\xa5vligt dokument fr\xc3\xa5n omkring 1120, liksom \xc3\xa4ven Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s, V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s och Sigtuna. Trots allt h\xc3\xb6lls landstingen \xc3\xa4nnu i senare h\xc3\xa4lften av 1300-talet i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s. Troligen 1184 fick S\xc3\xb6dermanland ett cistercienskloster i Julita socken och i b\xc3\xb6rjan av 1200-talet V\xc3\xa5rfruberga kloster (cistercienserna). De f\xc3\xb6ljdes under andra h\xc3\xa4lften av 1200-talet av ett dominikankloster i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s och ett franciskankloster i Nyk\xc3\xb6ping. 1493 stiftades ett kartusiankloster i Mariefred. Som handelsort och f\xc3\xa4ste fick T\xc3\xa4lje, omtalat redan hos Adam av Bremen, och sm\xc3\xa5ningom \xc3\xa4nnu mer Nyk\xc3\xb6ping betydelse. S\xc3\xb6dermanlands lagsaga med egen lagman kan f\xc3\xb6ljas fr\xc3\xa5n 1280-talet. Landskapet hade egen lag, Sudermanna lagbok,  stadf\xc3\xa4st 1327._NEWLINE_Om S\xc3\xb6dermanlands tidigare politiska historia k\xc3\xa4nner man inte till s\xc3\xa5 mycket. Enligt de befintliga sagorna \xc3\xa4r det troligt att det fanns olika sm\xc3\xa5kungar. F\xc3\xb6rst med Folkungatiden uppkommer historiska uppgifter. S\xc3\xb6dermanland gavs d\xc3\xa5 g\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 g\xc3\xa5ng som f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning \xc3\xa5t hertigar av Folkunga\xc3\xa4tten. Under folkungatiden intog S\xc3\xb6dermanland en administrativ s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning, d\xc3\xa5 det utgjorde Magnus Ladul\xc3\xa5s hertigd\xc3\xb6me innan hans tronbestigning och senare utgjorde k\xc3\xa4rnlandet i Erik Magnussons landomr\xc3\xa5de. Kusth\xc3\xa4raderna och Rekarne f\xc3\xb6refaller ha varit landskapets mest odlade bygder under medeltiden. 1300-talets st\xc3\xb6rste jord\xc3\xa4gare i Sverige, Bo Jonsson Grip, som uppf\xc3\xb6rde och gav namn \xc3\xa5t Gripsholm, hade sina besittningars centrum i S\xc3\xb6dermanland, vars vapen utg\xc3\xb6rs av hans fabeldjur.\n_START_SECTION_\nUnions- och Vasatiden\n_START_PARAGRAPH_\nUnionstidens strider utk\xc3\xa4mpades till stor del i S\xc3\xb6dermanland. Karl Knutsson (Bonde) \xc3\xb6verrumplades i februari 1457 i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s och Kristian I slogs 1467 i slaget vid Julita socken n\xc3\xa4ra Katrineholm. Gustav Vasa valdes till konung i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s 1523. D\xc3\xa4refter b\xc3\xb6rjade en epok av stor utveckling. Slotten byggdes om och utrustades, st\xc3\xa4dernas handel utvecklades raskt, jordbruket fick ett oerh\xc3\xb6rt uppsving liksom tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdssk\xc3\xb6tseln, bergsbruket fr\xc3\xa4mjades och nya industrier v\xc3\xa4xte upp. S\xc3\xb6dermanland var under Vasatiden liksom senare rikast p\xc3\xa5 adelsgods i Sverige. Under Gustav Vasas kyrkoreduktion och reformer f\xc3\xb6rh\xc3\xb6ll sig landskapets befolkning i allm\xc3\xa4nhet lojal.\n_START_SECTION_\nStormaktstiden\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Gustav II Adolfs och Karl XI:s regeringar anlades fabriker och manufakturverk i S\xc3\xb6dermanlands st\xc3\xa4der. Krigen \xc3\xb6kade efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rn, kanoner, stick- och huggvapen, harneskpl\xc3\xa5tar och andra bearbetade j\xc3\xa4rnvaror. Landskapet sj\xc3\xa4lv var under 1600-talet f\xc3\xb6rskonat fr\xc3\xa5n krig och har sedermera endast en g\xc3\xa5ng utsatts f\xc3\xb6r fientliga h\xc3\xa4rjningar, n\xc3\xa4mligen 1719, d\xc3\xa5 \xc3\x96stersj\xc3\xb6kusten med st\xc3\xa4der, bruk och herrg\xc3\xa5rdar sk\xc3\xb6vlades och br\xc3\xa4ndes av ryska trupper. Genom segern vid Baggensst\xc3\xa4ket slogs fienden tillbaka och Stockholm r\xc3\xa4ddades.\n_START_SECTION_\nFrihetstiden och fram\xc3\xa5t\n_START_PARAGRAPH_\nFrihetstidens industriella uppsving m\xc3\xa4rktes relativt litet i S\xc3\xb6dermanland. D\xc3\xa4remot ivrade myndigheterna f\xc3\xb6r uppryckning av jordbruket. Det stora uppsvinget f\xc3\xb6r denna kom emellertid f\xc3\xb6rst med 1840-talets rationellare drift. Fr\xc3\xa4lsejordens \xc3\xb6kade utbredning p\xc3\xa5verkade byutvecklingen i landskapet. S\xc3\xb6dermanland hade redan tidigare haft en svagare byutveckling j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med \xc3\xb6vriga M\xc3\xa4lardalen, men nu drogs m\xc3\xa5nga underlydande byar in direkt under godsdriften, som i stor utstr\xc3\xa4ckning fick karakt\xc3\xa4ren av stordrift fr\xc3\xa5n ett brukningscentrum. En specifik agrar samh\xc3\xa4llsmilj\xc3\xb6 skapades genom sammandragningen av befolkning och bebyggelse. Man kan se det som en agrar motsvarighet till de m\xc3\xa5nga sm\xc3\xa5 industricentra som v\xc3\xa4xte fram p\xc3\xa5 landsbygden. Statsystemet v\xc3\xa4xte fram._NEWLINE_Hela 1700-talet och det tidiga 1800-talet pr\xc3\xa4glas av ett starkt reglerat n\xc3\xa4ringsliv. Vissa nya id\xc3\xa9er br\xc3\xb6t dock fram. Ett konkret utslag av detta var grundandet av Eskilstuna fristad. Bredvid den gamla st\xc3\xa5nds- och privilegiestaden Eskilstuna anledes en frimarknad d\xc3\xa4r ett mer modernt avreglerat metallhantverk sl\xc3\xa4pptes fram. En nydaning inom industrin intr\xc3\xa4dde med 1830-talet, d\xc3\xa5 bland andra Munktells mekaniska verkstad i Eskilstuna grundlades. Jordbruksrationaliseringen h\xc3\xa4mtade en rad av sina maskiner fr\xc3\xa5n Eskilstuna.\n_START_SECTION_\nIndelningar f\xc3\xb6re 1720\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6dermanlands lagsaga kan f\xc3\xb6ljas fr\xc3\xa5n 1280-talet. I och med inf\xc3\xb6randet av Magnus Erikssons landslag omkring \xc3\xa5r 1350 inf\xc3\xb6rdes h\xc3\xa4radsindelningen i landskapet och ersatte d\xc3\xa4rvid den forntida indelningen i hundare._NEWLINE_Under unionstiden var egentliga S\xc3\xb6dermanland uppdelat i tre slottsl\xc3\xa4n: Nyk\xc3\xb6pings l\xc3\xa4n, Gripsholms l\xc3\xa4n och Telgehus l\xc3\xa4n medan huvuddelen av S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rn h\xc3\xb6rde till Stockholms slottsl\xc3\xa4n. 1527 upph\xc3\xb6rde Telgehus l\xc3\xa4n och i perioden d\xc3\xa4refter n\xc3\xa4r det skapades Eskilstuna l\xc3\xa4n och Vibyholms l\xc3\xa4n._NEWLINE_S\xc3\xb6dermanlands l\xc3\xa4n bildades 1634 av huvuddelen av landskapet. Den \xc3\xb6stra delen, S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rn, ingick sedan omv\xc3\xa4xlande i S\xc3\xb6dermanlands l\xc3\xa4n (1634\xe2\x80\x931635, 1689\xe2\x80\x931719), Upplands l\xc3\xa4n (1636\xe2\x80\x931639, 1648\xe2\x80\x931651, 1654\xe2\x80\x931688) och Stockholms l\xc3\xa4n (1640\xe2\x80\x931647, (1652\xe2\x80\x931653) innan det slutgiltigt 1720 blev en del av Stockholms l\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6dermanlands l\xc3\xa4n upptar den centrala delen av landskapet. Delar i nordv\xc3\xa4st, fr\xc3\xa4mst Kung Karls och Torpa socknar, tillh\xc3\xb6r V\xc3\xa4stmanlands l\xc3\xa4n dit \xc3\xa4ven vissa \xc3\xb6ar i M\xc3\xa4laren h\xc3\xb6r. \xc3\x96stra delen av landskapet tillh\xc3\xb6r Stockholms l\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nSocknar, f\xc3\xb6gderier, domsagor, tingslag och tingsr\xc3\xa4tter\n_START_PARAGRAPH_\nSe respektive h\xc3\xa4rad.\n_START_SECTION_\nTopografi\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6dermanland \xc3\xa4r ett l\xc3\xa5gland. Endast obetydliga omr\xc3\xa5den ligger \xc3\xb6ver 100 meter \xc3\xb6ver havet. Landskapet utm\xc3\xa4rker sig genom en sm\xc3\xa5kuperad terr\xc3\xa4ng med otaliga st\xc3\xb6rre och mindre skogbevuxna h\xc3\xb6jder som ligger mellan s\xc3\xa4nkor, som ibland utg\xc3\xb6rs av sj\xc3\xb6ar, ibland av torvmossar eller sm\xc3\xa5 lersl\xc3\xa4tter. Den enda st\xc3\xb6rre sl\xc3\xa4tten \xc3\xa4r Ving\xc3\xa5kerssl\xc3\xa4tten s\xc3\xb6der om Hj\xc3\xa4lmaren. De st\xc3\xb6rsta sj\xc3\xb6arna i S\xc3\xb6dermanland \xc3\xa4r M\xc3\xa4laren och Hj\xc3\xa4lmaren, men dessa sj\xc3\xb6ar ligger inte uteslutande i S\xc3\xb6dermanland. Den st\xc3\xb6rsta sj\xc3\xb6n som ligger helt och h\xc3\xa5llet i landskapet \xc3\xa4r B\xc3\xa5ven. Bland \xc3\xb6vriga stora sj\xc3\xb6ar kan n\xc3\xa4mnas Yngaren, L\xc3\xa5nghalsen, Tisnaren (p\xc3\xa5 gr\xc3\xa4nsen till \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland), \xc3\x96ljaren och Viren. De st\xc3\xb6rsta \xc3\xa5arna i S\xc3\xb6dermanland \xc3\xa4r Eskilstuna\xc3\xa5n och Nyk\xc3\xb6pings\xc3\xa5n._NEWLINE_Den karakteristiska landskapstypen har bildats genom en kombination av f\xc3\xb6rkastningar som huvudsakligen g\xc3\xa5r i riktning fr\xc3\xa5n \xc3\xb6st till v\xc3\xa4st, och stora floddalar. Genom dessa f\xc3\xb6rkastningar s\xc3\xa4nktes landskapet trappstegsformigt fr\xc3\xa5n syd till nord, s\xc3\xa5 att utmed f\xc3\xb6rkastningssprickan den norra sidan sjunkit, medan den s\xc3\xb6dra st\xc3\xa5r kvar. Det bildades \xc3\xa4ven kvarst\xc3\xa5ende h\xc3\xb6jdpartier, s\xc3\xa5 kallade horstar. Den mest framtr\xc3\xa4dande av dessa \xc3\xa4r den \xc3\xa5s som g\xc3\xa5r ungef\xc3\xa4r mitt genom S\xc3\xb6dermanland, den s\xc3\xb6rml\xc3\xa4ndska landh\xc3\xb6jden, som utg\xc3\xb6r den nuvarande vattendelaren mellan Hj\xc3\xa4lmaren-M\xc3\xa4laren \xc3\xa5 ena sidan och \xc3\x96stersj\xc3\xb6n \xc3\xa5 den andra. Denna \xc3\xa5s har en h\xc3\xb6jd av 60-90 meter._NEWLINE_Den ostligaste delen av S\xc3\xb6dermanland \xc3\xa4r en stor halv\xc3\xb6 kallad S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rn. S\xc3\xb6dermanland har en omfattande sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd, best\xc3\xa5ende av dels den sydliga delen av Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd (\xc3\xb6ster om S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rn) och dels den sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd som ligger utanf\xc3\xb6r stora delar av den \xc3\xb6vriga S\xc3\xb6dermanlandskusten._NEWLINE_Berggrunden i S\xc3\xb6dermanland utg\xc3\xb6rs till st\xc3\xb6rre delen av gnejser.\n_START_SECTION_\nKommunikationer\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rnv\xc3\xa4garna revolutionerade S\xc3\xb6dermanlands kommunikationsv\xc3\xa4sende. V\xc3\xa4stra stambanan byggdes mellan 1857 och 1862; str\xc3\xa4ckan mellan Stockholm och S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje blev f\xc3\xa4rdig 1860. \xc3\x96stra stambanan fr\xc3\xa5n Katrineholm till Norrk\xc3\xb6ping blev klar 1866. Man b\xc3\xb6rjade projektera en tv\xc3\xa4rbana genom S\xc3\xb6dermanland p\xc3\xa5 1860-talet, men f\xc3\xb6rst 1877 invigdes banan fr\xc3\xa5n Bergslagen till Oxel\xc3\xb6sund. Dess huvudsakliga uppgift var att frakta malm till den isfria hamnen d\xc3\xa4r. Mellersta S\xc3\xb6dermanlands j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g f\xc3\xb6rbi Malma hed blev f\xc3\xa4rdig 1907. Nyk\xc3\xb6pings j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsfr\xc3\xa5ga l\xc3\xb6stes 1914-16 genom att Nyk\xc3\xb6pingsbanan drogs via S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje till Stockholm._NEWLINE_P\xc3\xa5 S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rn invigdes Saltsj\xc3\xb6banan 1893. \xc3\x85r 1901 byggdes Nyn\xc3\xa4sbanan fr\xc3\xa5n Stockholm till Nyn\xc3\xa4s g\xc3\xa5rd och hamn. Vidare tillkom Tunnelbanan och pendelt\xc3\xa5g, som f\xc3\xb6renar S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rns t\xc3\xa4torter plus Gnesta med Stockholm.'