b'\n_START_ARTICLE_\nPrecisism\n_START_PARAGRAPH_\nPrecisism (av nylatin pr\xc3\xa6cicismus, riktning, som kr\xc3\xa4ver religi\xc3\xb6s korrekthet eller precision) var den av puritanismen framkallade religi\xc3\xb6sa r\xc3\xb6relse i Nederl\xc3\xa4nderna, som framtr\xc3\xa4dde i b\xc3\xb6rjan av 1600-talet inom den reformerta ortodoxin och med tiden \xc3\xb6vergick fr\xc3\xa5n ett konservativt till ett radikalt stadium._NEWLINE_I sitt \xc3\xa4ldre lagiska skede beh\xc3\xa4rskades den av ortodoxins ledare, Gisbertus Voetius, som karakteriserade precisiteten som "den exakta och fullkomliga \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmelsen mellan det m\xc3\xa4nskliga handlandet och den lag, som av Gud f\xc3\xb6reskrivits och av de verkligt troende antas och med iver efterf\xc3\xb6ljs", varmed f\xc3\xb6ljer andlig frihet, sinnesfrid och oberoende av v\xc3\xa4rldens h\xc3\xa5n. Voetius stred mot allt slags v\xc3\xa4rldsligt leverne, mot lyx och \xc3\xb6verfl\xc3\xb6d, mot dans och teater och s\xc3\xb6ndagens vanhelgande. Han ville kyrkans oberoende och en str\xc3\xa4ng f\xc3\xb6rsamlingstukt till f\xc3\xb6rebyggande av s\xc3\xa4rskilt de oheligas nattvardsbeg\xc3\xa5ende. Ett medel f\xc3\xb6r denna tukt blev de kyrkligt ledda konventiklarna. Hela denna lagiska precisism \xc3\xa4r emellertid fr\xc3\xa4mmande f\xc3\xb6r ett k\xc3\xa4nslom\xc3\xa4ssigt erfarande av n\xc3\xa5dens verkningar och stannar vid en str\xc3\xa4v, men allvarlig ortopraxi._NEWLINE_I ett nytt, mera evangeliskt skede ingick precisismen vid mitten av 1600-talet genom inverkan av independentismens och kvietismens mystik hos m\xc3\xa4n som Willem och Johannes Teellinck, Wilhelmus \xc3\xa0 Brakel och i synnerhet den asketiske botpredikanten Jodocus van Lodenstein (1620-77) i Utrecht. Lodenstein h\xc3\xa4vdade n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigheten av en andens omedelbara upplysning och h\xc3\xa4ngav sig sj\xc3\xa4lv \xc3\xa5t mystikens odling av det inre livet i sj\xc3\xa4lvmortifikation och avd\xc3\xb6ende fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4rlden. F\xc3\xb6reningen av precisismens str\xc3\xa4nga krav p\xc3\xa5 det yttre och mystikens p\xc3\xa5 det inre livet \xc3\xb6vertygade Lodenstein, som ocks\xc3\xa5 var konventikelv\xc3\xa4sendets ledare, att kyrkan borde ha endast p\xc3\xa5nyttf\xc3\xb6dda medlemmar. Eftersom den uppenbarligen inte hade det, ans\xc3\xa5g Lodenstein fr\xc3\xa5n 1655 att han inte kunde dela ut nattvarden. Fr\xc3\xa5n detta \xc3\xb6gonblick gick en separatistisk r\xc3\xb6relse genom Nederl\xc3\xa4ndernas kyrka. Utan formlig skilsm\xc3\xa4ssa v\xc3\xa4nde sig b\xc3\xa5de pr\xc3\xa4ster och lekm\xc3\xa4n bort fr\xc3\xa5n kyrkans livsformer, hellre avst\xc3\xa5ende fr\xc3\xa5n nattvarden \xc3\xa4n delta i den tillsammans med namnkristna och samlande sig i konventiklar. Samtidigt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades precisismens karakt\xc3\xa4r: intresset f\xc3\xb6r den yttre lagiska ordningen i och f\xc3\xb6r sig vek f\xc3\xb6r det nya aktgivandet p\xc3\xa5 det inre livet och v\xc3\xa5rden om den religi\xc3\xb6sa k\xc3\xa4nslan. Innerlighetens religiositet tr\xc3\xa4ngde in i den str\xc3\xa4va, men redbara kalvinska viljefromheten._NEWLINE_Individualismen och subjektivismen medf\xc3\xb6rde snart en radikal v\xc3\xa4ndning \xc3\xa4ven i Nederl\xc3\xa4ndernas kyrka. Den radikala precisismens genombrott kom med fransmannen Jean de Labadie och hans verksamhet 1666-69. Som jesuitnovis hade han levt sig in i kvietismen och som pr\xc3\xa4st k\xc3\xa4nt sig kallad att reformera sin kyrka efter den apostoliska. Hans predikningar i Paris v\xc3\xa4ckte genom sina augustinska tankar anklagelse f\xc3\xb6r reformert l\xc3\xa4ra. F\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljd \xc3\xb6vergick han till reformerta kyrkan och verkade p\xc3\xa5 flera platser i dess tj\xc3\xa4nst, tills han stannade i Gen\xc3\xa8ve 1659, d\xc3\xa4r han \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rde den gamla str\xc3\xa4nga ordningen. Kallad h\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n av Voetius och Lodensteins v\xc3\xa4nner till Middelburg, kom han 1666 till Nederl\xc3\xa4nderna och mottogs med entusiasm. Men snart m\xc3\xa4rktes motsatsen. Labadie drev inte kalvinismens, utan kvietismens soteriologi, och hans urgerande av kyrkans str\xc3\xa4nga tukt tj\xc3\xa4nade blott kravet p\xc3\xa5 en kyrka av p\xc3\xa5nyttf\xc3\xb6dda med nattvard blott f\xc3\xb6r s\xc3\xa5dana. Redan 1668 framlade han dessa tankar i skrift och kr\xc3\xa4vde konventiklar, som faktiskt blev ecclesiol\xc3\xa6 in ecclesia. D\xc3\xa5 han nekade underskriva "Confessio belgica", br\xc3\xb6t gudstj\xc3\xa4nstordningen och h\xc3\xb6ll enskild nattvardsg\xc3\xa5ng, f\xc3\xb6ljde 1669 avs\xc3\xa4ttning, varp\xc3\xa5 han bildade en frif\xc3\xb6rsamling, som fann tillflykt f\xc3\xb6rst i Amsterdam, sedan 1670 i Herford i v\xc3\xa4stra Tyskland samt 1672 i Altona. Efter Labadies d\xc3\xb6d 1674 flyttades den till Friesland och levde som kommunistiskt samfund till 1732, d\xc3\xa5 den uppl\xc3\xb6stes._NEWLINE_I Nederl\xc3\xa4nderna motverkades den radikala labadismen genom den evangeliska precisismen och dess inomkyrkliga konventiklar. I v\xc3\xa4stra Tyskland f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes den evangeliska precisismen av bland andra Joachim Neander. \xc3\x84ven den radikala vann d\xc3\xa4r spridning. Senare p\xc3\xa5verkades den nederl\xc3\xa4ndska precisismen av den likartade tyska pietismen.'