b'\n_START_ARTICLE_\nKvark\xe2\x80\x93gluonplasma\n_START_PARAGRAPH_\nKvark\xe2\x80\x93gluonplasma (QGP) \xc3\xa4r ett aggregationstillst\xc3\xa5nd i kvantkromodynamik (QCD) som existerar vid extremt h\xc3\xb6g temperatur och/eller tryck. Tillst\xc3\xa5ndet best\xc3\xa5r av n\xc3\xa4stan fria kvarkar och gluoner, vilka \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 centrala elementarpartiklar i all materia. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att skapa QGP har sedan 1980-talet gjorts vid CERN-laboratoriet. Dessa f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k ledde till att CERN \xc3\xa5r 2000 gick ut med att de hade hittat indirekta bevis f\xc3\xb6r ett nytt aggregationstillst\xc3\xa5nd. D\xc3\xa4refter har experimenten fortsatt vid s\xc3\xa5v\xc3\xa4l CERN:s Large Hadron Collider (LHC) som Brookhaven National Laboratorys Relativistic Heavy Ion Collider (RHIC). Experimenten \xc3\xa4r viktiga f\xc3\xb6r en djupare f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else av kvantkromodynamiken (det vill s\xc3\xa4ga teorin om den starka v\xc3\xa4xelverkan) men \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r forskning utanf\xc3\xb6r partikelfysiken inom till exempel kosmologi, eftersom det tidiga universum antas ha best\xc3\xa5tt av kvark-gluonplasma, eller astronomi d\xc3\xa4r det har spekulerats i om neutronstj\xc3\xa4rnors inre skulle kunna vara tillr\xc3\xa4ckligt t\xc3\xa4ta f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 tillst\xc3\xa5ndet._NEWLINE_I kvark\xe2\x80\x93gluonplasma frig\xc3\xb6rs de kvarkar och gluoner som vanligen utg\xc3\xb6r byggstenar i hadroner (t.ex. protoner och neutroner) fr\xc3\xa5n den starka v\xc3\xa4xelverkan mellan varandra. Detta kan bara ske under extremt h\xc3\xb6g energidensitet. Experimentellt uppn\xc3\xa5s detta genom att accelerera tunga atomk\xc3\xa4rnor till extremt h\xc3\xb6g energi och l\xc3\xa5ta dem kollidera med varandra. Till exempel \xc3\xa4gnar LHC ungef\xc3\xa4r en m\xc3\xa5nad om \xc3\xa5ret till att kollidera blyk\xc3\xa4rnor vid en masscentrumenergi av 5.5 TeV. Vid en s\xc3\xa5dan kollision bildas det en liten droppe kvark-gluonplasma i kollisionspunkten, denna droppe expanderar sedan snabbt p\xc3\xa5 grund av inre tryckskillnader och kallnar. Allt eftersom temperaturen sjunker \xc3\xa5terg\xc3\xa5r materien i plasmat till sitt vanlig hadronmateria, vilket inneb\xc3\xa4r att man m\xc3\xa5ste studera partiklarna som kommer fr\xc3\xa5n plasmat efter att det kallnat eftersom plasmatillst\xc3\xa5ndet \xc3\xa4r alltf\xc3\xb6r kortlivat f\xc3\xb6r att kunna detekteras direkt. Detta \xc3\xa4r naturligtvis en f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5rande omst\xc3\xa4ndighet f\xc3\xb6r forskare som vill studera QGP, men trots detta har man lyckats utforska m\xc3\xa5nga av dess egenskaper genom att till exempel j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra resultaten fr\xc3\xa5n tungjonskollisioner med dem fr\xc3\xa5n kollisioner mellan l\xc3\xa4ttare partiklar (som inte v\xc3\xa4ntas ge upphov till plasmat) eller genom att studera vinkelf\xc3\xb6rdelningen av de partiklar som kommer ut ur kollisionen. Det visar sig t.ex. att kvark-gluonplasmat beter sig som en v\xc3\xa4tska som expanderar enligt str\xc3\xb6mingsmekaniska modeller ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att uppf\xc3\xb6ra sig som en gas vilket man tidigare v\xc3\xa4ntade sig.'