b'\n_START_ARTICLE_\nMilit\xc3\xa4rh\xc3\xb6gskolan i Whampoa\n_START_PARAGRAPH_\nMilit\xc3\xa4rh\xc3\xb6gskolan i Whampoa var en milit\xc3\xa4rakademi som grundades av Kuomintang i Guangzhou 1924 med syfte att tr\xc3\xa4na den Nationella revolution\xc3\xa4ra arm\xc3\xa9n f\xc3\xb6r att ena Kina. H\xc3\xb6gskolan frambringade m\xc3\xa5nga av de nationalistiska och kommunistiska politiker och milit\xc3\xa4rer som skulle dominera Kina under 1900-talet._NEWLINE_Efter den kinesiske presidenten Yuan Shikais d\xc3\xb6d 1916 f\xc3\xb6ll den kinesiska republiken samman i olika omr\xc3\xa5den som kontrollerades av olika krigsherrar, medan centralregeringen i Peking f\xc3\xb6rblev svag. \xc3\x85ren 1917 till 1920 f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte nationalistledaren Sun Yat-sen etablera en bas i Guangdong med sitt parti Kuomintang f\xc3\xb6r att ena landet, men hans resurser r\xc3\xa4ckte inte f\xc3\xb6r detta. 1921 tr\xc3\xa4ffade Kominterns representant Henk Sneevliet Sun i Guangxi, d\xc3\xa4r Sneevliet f\xc3\xb6reslog att Kuomintang startade en milit\xc3\xa4rh\xc3\xb6gskola f\xc3\xb6r att utbilda den arm\xc3\xa9 som beh\xc3\xb6vdes f\xc3\xb6r att ena landet. 1923 skrev Sun under ett formellt samarbetsavtal med den sovjetiske ambassad\xc3\xb6ren Adolf Joffe och f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r antog Kuomintangs kongress ett beslut som formaliserade samarbetet och till\xc3\xa4t enskilda kommunister att g\xc3\xa5 med i Kuomintang._NEWLINE_Milit\xc3\xa4rh\xc3\xb6gskolan startades med sovjetiskt st\xc3\xb6d och invigdes av Kuomintangs ledare Sun Yat-sen den 1 maj 1924 i p\xc3\xa5 Changzhou-\xc3\xb6n mitt emot Huangpu-varvet i Guangzhou. H\xc3\xb6gskolans officiella namn var "Milit\xc3\xa4rh\xc3\xb6gskolan f\xc3\xb6r Kuomintangs arm\xc3\xa9", men skolan blev mest k\xc3\xa4nd under det kantonesiska uttalet f\xc3\xb6r det distrikt i staden den l\xc3\xa5g n\xc3\xa4rmast, Whampoa. H\xc3\xb6gskolans f\xc3\xb6rste bef\xc3\xa4lhavare blev den japansk-utbildade milit\xc3\xa4ren Chiang Kai-shek och han valde den sovjetiske milit\xc3\xa4ren Vasilij Bl\xc3\xbccher som stabschef och milit\xc3\xa4r r\xc3\xa5dgivare. Kommunisten Zhou Enlai uts\xc3\xa5gs till chef f\xc3\xb6r h\xc3\xb6gskolans politiska avdelning._NEWLINE_Under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren kom tusentals kinesiska officerare att utbildas vid h\xc3\xb6gskolan, d\xc3\xa4ribland Chen Cheng, Du Yuming, Xue Yue, Hu Zongnan, Hu Lian, Dai Li och Guan Linzheng samt kommunistiska bef\xc3\xa4l som Lin Biao, Xu Xiangqian, Chen Yi, Liu Zhidan och Nie Rongzhen._NEWLINE_Skolan var bel\xc3\xa4gen i Guangzhou fram till inledningen av den Norra expeditionen 1926 och flyttades sedan flera g\xc3\xa5nger i Kina, f\xc3\xb6rst till Nanking och under det andra kinesisk-japanska kriget till Chengdu. Efter nationalisternas brytning med kommunisterna och Sovjetunionen 1927 anst\xc3\xa4lldes tyska experter som Max Bauer och Hans von Seeckt._NEWLINE_Idag finns en efterf\xc3\xb6ljare till krigsh\xc3\xb6gskolan i Taipei p\xc3\xa5 Taiwan. Krigsh\xc3\xb6gskolans ursprungliga lokaler i Guangzhou \xc3\xa4r idag ett museum.'