b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xa4llivarefinska\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa4llivarefinska, eller jellivaaransuomi som spr\xc3\xa5kvarieteten kallas p\xc3\xa5 me\xc3\xa4nkieli, \xc3\xa4r en dialekt, eller undervarietet, av me\xc3\xa4nkieli som talas framf\xc3\xb6r allt av \xc3\xa4ldre personer i G\xc3\xa4llivare kommun. Dialekten avviker relativt mycket fr\xc3\xa5n torne\xc3\xa4lvdalsfinska som talas fr\xc3\xa4mst i kommunerna l\xc3\xa4ngs gr\xc3\xa4ns\xc3\xa4lven, Torne \xc3\xa4lv._NEWLINE_Ett mycket typiskt drag i g\xc3\xa4llivarefinskan \xc3\xa4r ordet tyh\xc3\xa4 (enbart, bara) som ofta anv\xc3\xa4nds som utfyllnadsord, likt engelskans "you know". G\xc3\xa4llivarefinskan har av naturliga orsaker \xc3\xa4ven fler samiska l\xc3\xa5nord \xc3\xa4n torne\xc3\xa4lvdalsfinskan, t.ex. maala (djurblod), eno (\xc3\xa4lv)._NEWLINE_Morfofonologiska skillnader \xc3\xa4r bland annat det allm\xc3\xa4nna bruket av passivform i 3:e person pluralis: net menthiin meth\xc3\xa4\xc3\xa4n (de gick till skogen). I torne\xc3\xa4lvdalsfinskan s\xc3\xa4ger man samma sak med het menit meth\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_I undervarieteten som talas i Nattavaara med omnejd saknas ofta vokalharmoni och \xc3\xa4r i s\xc3\xa5 m\xc3\xa5tto j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rbar med estniska. Exempelvis s\xc3\xa4ger man kyla (by) och mehta (skog)._NEWLINE_G\xc3\xa4llivarefinska kallas ibland \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r byfinska.'