b'\n_START_ARTICLE_\nStenkol\n_START_SECTION_\nStenkolsbrytning\n_START_PARAGRAPH_\nAv v\xc3\xa4rldens kolbrytning \xc3\xa4r stenkolsbrytning dominerande j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med brunkolbrytning. \xc3\x85r 2010 br\xc3\xb6ts cirka 7\xc2\xa0200 miljoner ton kol, varav 6\xc2\xa0200 miljoner ton var stenkol. Kina \xc3\xa4r det land som har den st\xc3\xb6rsta stenkolsbrytningen \xe2\x80\x93 \xc3\xa5r 2010 svarade Kina f\xc3\xb6r 50 procent av v\xc3\xa4rldens stenkolsbrytning. Andra l\xc3\xa4nder med stor produktion \xc3\xa4r, i ordning efter Kina, USA, Indien, Australien, Indonesien, Sydafrika och Ryssland. Inom EU \xc3\xa4r Polen det land som har den st\xc3\xb6rsta stenkolsbrytningen. \xc3\x85r 2010 stod Polen f\xc3\xb6r 57 procent av produktionen i EU. Totalt utvanns det 133 miljoner ton stenkol inom Europa 2010.\n_START_SECTION_\nI Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nStenkol finns p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 platser i Sverige. Fl\xc3\xb6tserna ligger p\xc3\xa5 ett djup av 30\xe2\x80\x93110 m och \xc3\xa4r i allm\xc3\xa4nhet tunna (30\xe2\x80\x9360 cm). Mest k\xc3\xa4nt \xc3\xa4r kolet i nordv\xc3\xa4stra Sk\xc3\xa5ne kring H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s. Denna kolkropp str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s i norr och till Ekeby och Simmelsberga i s\xc3\xb6der. Stenkol har brutits i nordv\xc3\xa4stra Sk\xc3\xa5ne fr\xc3\xa5n 1700-talet och fram till slutet av 1970-talet. Orter d\xc3\xa4r stenkolsbrytning skett \xc3\xa4r bland annat Bjuv, Gunnarstorp, Nyv\xc3\xa5ng, H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s, Ekeby, Billesholm, Hyllinge och Simmelsberga. I H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s \xc3\xa4r kolet en biprodukt vid lert\xc3\xa4kt. \xc3\x85r 1976 utvanns p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt 12 000 ton kol. Utst\xc3\xa4llningar om den sk\xc3\xa5nska stenkolsbrytningen finns bland annat p\xc3\xa5 H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s Museum och p\xc3\xa5 gruvmuseena i Nyv\xc3\xa5ng och Bjuv._NEWLINE_I slutet av 1800-talet, d\xc3\xa5 j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4tet byggdes ut och industrins energibehov \xc3\xb6kade, fick stenkol en stor betydelse i Sverige. Importen av kol fr\xc3\xa5n England och Tyskland var stor. Man beh\xc3\xb6vde kol till \xc3\xa5nglok och \xc3\xa5ngmaskiner av olika slag. Behovet av energi \xc3\xb6kade hela tiden. Under andra v\xc3\xa4rldskriget br\xc3\xb6ts det stenkol ur ett sextiotal privatgruvor i trakterna kring Billesholm. Under \xc3\xa5ren 1940\xe2\x80\x931945 var brytningen i medeltal drygt en halv miljon ton per \xc3\xa5r._NEWLINE_Dessa svenska koltillg\xc3\xa5ngar \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 och h\xc3\xa5ller l\xc3\xa5g kvalitet och l\xc3\xa5gt v\xc3\xa4rmev\xc3\xa4rde. Den brytv\xc3\xa4rda m\xc3\xa4ngden har uppskattats till cirka 30 megaton (cirka 175 TWh). Svenskt behov av kolbr\xc3\xa4nslen m\xc3\xa5ste d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tillgodoses genom import.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6aspekter\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning av stenkol och brunkol ger stora konsekvenser p\xc3\xa5 klimatet. Svavel och kvicksilver sl\xc3\xa4pps ut under processen vilket kan ha f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande effekter p\xc3\xa5 luft och vattendrag, och koldioxidutsl\xc3\xa4ppen \xc3\xa4r h\xc3\xb6ga.  Mer \xc3\xa4n 70 miljoner ton koldioxid sl\xc3\xa4pptes ut fr\xc3\xa5n Vattenfalls kolkraftverk \xc3\xa5r 2012 v\xc3\xa4rlden \xc3\xb6ver (ett verk i Nederl\xc3\xa4nderna och sju verk i Tyskland), j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med Sveriges totala utsl\xc3\xa4pp det \xc3\xa5ret som var 57,6 miljoner ton koldioxid.'