b'\n_START_ARTICLE_\nEttak\n_START_PARAGRAPH_\nEttak var kungsg\xc3\xa5rd under medeltiden, bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jd intill Tidan i Velinga socken i Vartofta h\xc3\xa4rad i landskapet V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland. Den hade egen g\xc3\xa5rdskyrka och bildade en mindre socken. Under 1200-talets senare h\xc3\xa4lft uppeh\xc3\xb6ll sig kungarna g\xc3\xa4rna h\xc3\xa4r, men redan under senare medeltiden blev det ett fogdef\xc3\xa4ste. Genom hela 1500-talet var g\xc3\xa5rden f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nad och anv\xc3\xa4ndes som s\xc3\xa4tesg\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nKungsg\xc3\xa5rdens bebyggelse\n_START_PARAGRAPH_\nKungsg\xc3\xa5rden har legat p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jd n\xc3\xa4ra en bro \xc3\xb6ver \xc3\xa5n Tidan. G\xc3\xa5rden anges ibland i litteraturen som bef\xc3\xa4st. I modern tid \xc3\xa4r sp\xc3\xa5r av f\xc3\xb6rsvarsverk i det n\xc3\xa4rmaste obefintlga. F\xc3\xb6rutom kyrkoruinen som h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n 1100-talet finns en rund, kallmurad jordk\xc3\xa4llare. Inom omr\xc3\xa5det finns en rundad kulle som skall inneh\xc3\xa5lla n\xc3\xa5gon slags byggnadsl\xc3\xa4mning. Denna \xc3\xa4r 12 meter i diameter. Intill denna finns en brunn. Inga andra sp\xc3\xa5r av yttre f\xc3\xb6rsvarsanordningar \xc3\xa4r synliga. Endast kyrkoruinen har blivit ordentligt unders\xc3\xb6kt. Denna har samma plan som \xc3\xb6vriga tidiga v\xc3\xa4stg\xc3\xb6takyrkor och \xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rd n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng under 1100-talet.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEttak har troligen eftertr\xc3\xa4tt Upsala\xc3\xb6d-godset Vartofta som h\xc3\xa4radets administrativa centrum under 1200-talet. G\xc3\xa5rdsnamnet upptr\xc3\xa4der i handlingarna under 1200-talets senare h\xc3\xa4lft. \xc3\x85r 1271 uppeh\xc3\xa5ller sig kung Valdemar Birgersson p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden och utf\xc3\xa4rdar h\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n ett skyddsbrev f\xc3\xb6r Gudhems kloster den 29 mars datum Et\xc3\xa6ghi Vid \xc3\xa5r 1277 utk\xc3\xa4mpades ett slag vid Ettak, Jnnan Etake war een striidh, mellan svenska och danska styrkor enligt Erikskr\xc3\xb6nikan. \xc3\x85r 1289 \xc3\xa4r kung Magnus Ladul\xc3\xa5s p\xc3\xa5 kungsg\xc3\xa5rden och utf\xc3\xa4rdar ett g\xc3\xa5vobrev till Varnhems kloster Datum Etegi._NEWLINE_I Erik av Pommerns skattebok 1413 talas om en del av Vartofta h\xc3\xa4rad s\xc3\xa5som liggande till Ettak. Det \xc3\xa4r tydligt att h\xc3\xa4radet nu var uppdelat i tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rvaltningscentraler, n\xc3\xa4mligen Ettak och Grimstorp. Sistn\xc3\xa4mnda g\xc3\xa5rd l\xc3\xa5g i Sandhems socken i den s\xc3\xb6dra delen av h\xc3\xa4radet och har ej omn\xc3\xa4mnts tidigare. Man kan anta att dessa f\xc3\xb6gderier vid denna tid var nyinr\xc3\xa4ttade. Uppgifter om kungsg\xc3\xa5rdens senare \xc3\xb6den \xc3\xa4r mer oklara. Omkring \xc3\xa5r 1425 pantsatte kung Erik g\xc3\xa5rden f\xc3\xb6r ett l\xc3\xa5n p\xc3\xa5 10\xc2\xa0000 mark till sl\xc3\xa4kten B\xc3\xbclow som d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r innehade g\xc3\xa5rden under flera \xc3\xa5r. Enligt en uppgift er\xc3\xb6vrades den av Engelbrekt Engelbrektssons trupper \xc3\xa5r 1434. Henrik B\xc3\xbclow bodde p\xc3\xa5 godset under 1430-talet och utf\xc3\xa4rdade h\xc3\xa4r sitt testamente \xc3\xa5r 1439. \xc3\x85r 1442 innehades det tillsammans med Vartofta h\xc3\xa4rad av Ficke B\xc3\xbclow. Kung Karl Knutsson (Bonde) n\xc3\xa4mner \xc3\xa5r 1456 en viss Peder Henriksson s\xc3\xa5som Klas Ribbings fogde p\xc3\xa5 Ettak. \xc3\x85r 1467 omn\xc3\xa4mns en Arvid Pedersson som fogde p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden. Tydligen pantsatte Erik av Pommern g\xc3\xa5rden f\xc3\xb6r ett l\xc3\xa5n p\xc3\xa5 10\xc2\xa0000 mark till Ficke B\xc3\xbclow. Efter dennes d\xc3\xb6d omkring 1454 skulle g\xc3\xa5rden under flera \xc3\xa5r stanna i dennes barns \xc3\xa4go, och det fortfarande vid 1480. D\xc3\xa4refter indrogs det av Sten Sture den \xc3\xa4ldre som \xc3\xb6verl\xc3\xa4t Ettak till riksr\xc3\xa5det Nils Bosson Sture (Natt och Dag). Efter Nils Stures d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1494 ska Ettak och Vartofta h\xc3\xa4rad f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nats ut till Erik J\xc3\xb6nsson (Tre Rosor)._NEWLINE_Erik J\xc3\xb6nsson beklagade sig hos Svante Nilsson (Sture) \xc3\xa5r 1502 \xc3\xb6ver att Mats Kafle f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte tr\xc3\xa4nga honom fr\xc3\xa5n l\xc3\xa4net. Riddaren och h\xc3\xb6vitsmannen \xc3\xb6ver V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, \xc3\x85ke Hansson (Tott) till Bjurum, innehade Vartofta h\xc3\xa4rad med Ettak samt Vilske och Valle h\xc3\xa4rad under \xc3\xa5ren 1505\xe2\x80\x931510. Efter hans d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1510 blev Arvid Gunnarsson tillf\xc3\xa4llig fogde \xc3\xb6ver l\xc3\xa4net som vid den tiden bestod av Vartofta, Gudhems och Redv\xc3\xa4gs h\xc3\xa4rader. \xc3\x85r 1511 uppeh\xc3\xa5ll sig Sten Sture den yngre p\xc3\xa5 Ettak. Under en period f\xc3\xb6re 1530 brukades g\xc3\xa5rden av n\xc3\xa5gra landb\xc3\xb6nder. Men efter ett kungligt brev av den 13 december 1530 fick h\xc3\xa4radsfogden, Olof Persson (\xc3\x96rnefot) godset i f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning, d\xc3\xa4r han sitt tillh\xc3\xa5ll hava skall med de karlar honom f\xc3\xb6ljaktiga \xc3\xa4ro. Efter ett kungligt brev av den 22 maj 1532 \xc3\xb6vergick det i Peder Gunnarssons f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning. Den 6 oktober 1536 \xc3\xb6vertogs f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningen till Karl Eriksson (Gyllenstjerna). Efter hans d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1541 f\xc3\xb6rvaltades h\xc3\xa4radet av fogden i Redv\xc3\xa4gs h\xc3\xa4rad, trots avst\xc3\xa5ndet fr\xc3\xa5n dennes distrikt. Efter \xc3\xa5r 1543 blev g\xc3\xa5rden \xc3\xa5ter fogdes\xc3\xa4te f\xc3\xb6r Vartofta h\xc3\xa4rad, \xc3\xa4ven om fogden till\xc3\xa4ts sitta kvar i egenskap av f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningshavare efter avslutat uppdrag. Den 20 oktober tilltr\xc3\xa4dde fogden Nils Munk som beh\xc3\xb6ll f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningen \xc3\xa4ven efter att han avtr\xc3\xa4tt sysslan. Efter att han avflyttat till Uppsala 1549 fick Ettak en ny innehavare i Joen Karlsson (Bl\xc3\xa5 Falk) som \xc3\xa5r 1550 sattes till h\xc3\xa4radsfogde i Vartofta. \xc3\x84ven han beh\xc3\xb6ll Ettak b\xc3\xa5de efter att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningen g\xc3\xa5tt ut 1555 och till sin d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1567 d\xc3\xa5 han var h\xc3\xb6vitsman p\xc3\xa5 Vadstena slott. Ettak klarade sig unden danskarnas h\xc3\xa4rjning i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland sommaren 1566 under Nordiska sju\xc3\xa5rskriget och blev \xc3\xa5ter fogdef\xc3\xa4ste d\xc3\xa5 Orreholmens kungsg\xc3\xa5rd br\xc3\xa4nts av fienden. F\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 1573 utf\xc3\xb6rl\xc3\xa4nades g\xc3\xa5rden igen och d\xc3\xa5 till Anders Keith som ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r 1000 ungerska gyllen som kung Johan III lovat hans hustru i morgong\xc3\xa5vof\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring. Under \xc3\xa5ren n\xc3\xa4rmast efter 1586, d\xc3\xa5 Ettak \xc3\xa5ter var kronodom\xc3\xa4n, planerades att h\xc3\xa4r inr\xc3\xa4tta ett stuteri vilket dock ej tycks f\xc3\xb6rverkligats. Efter kung Johan III:s d\xc3\xb6d \xc3\xa5terfick Anders Keith f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningen. \xc3\x85r 1598 indrogs det och blev Axel Stenssons (Lewenhaupts) f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning.    _NEWLINE_Efter \xc3\xa5r 1602 tillh\xc3\xb6rde Ettak Braheska grevskapet men indrogs vid reduktionen. I senare tider var g\xc3\xa5rden utarrenderat milit\xc3\xa4rbost\xc3\xa4lle och bestod d\xc3\xa5 av 2 mantal krono med kvarn och s\xc3\xa5g.'