b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xa4rnnatt\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rnn\xc3\xa4tter \xc3\xa4r ett svenskt uttryck f\xc3\xb6r n\xc3\xa4tter med frost under v\xc3\xa5r och f\xc3\xb6rsommar, som kan skada eller f\xc3\xb6rsena v\xc3\xa4xter och odlingar, och n\xc3\xa4tterna de datum d\xc3\xa5 man av tradition ansett att risken f\xc3\xb6r frost var s\xc3\xa4rskilt stor. I modernt svenskt spr\xc3\xa5kbruk anv\xc3\xa4nds ordet j\xc3\xa4rnnatt f\xc3\xb6r sommarhalv\xc3\xa5rsn\xc3\xa4tter med pl\xc3\xb6tslig kyla, frost eller pl\xc3\xb6tsligt sn\xc3\xb6fall.\n_START_SECTION_\nBegreppets uppkomst\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet \xc3\xa4r gammalt och \xc3\xa4r f\xc3\xb6rmodligen en fel\xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av den tyska bondepraktikan, d\xc3\xa4r; \xe2\x80\x9dEism\xc3\xa4nner\xe2\x80\x9d (Ism\xc3\xa4n) har uppfattats som Eisenm\xc3\xa4nner (j\xc3\xa4rnm\xc3\xa4n). _NEWLINE_Dessa avsedda "ism\xc3\xa4n" var Mamertus,  Pankratius, Servatius, Bonifatius samt Sophie som var "Die Eisheiligen (frosthelgonen)" och var symboler f\xc3\xb6r vintern p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som kung Bore. Man ans\xc3\xa5g att n\xc3\xa4tterna 11-13 maj var speciellt frostben\xc3\xa4gna och kopplade samman dessa med de tre._NEWLINE_Bonifatius hade, som exempel, namnsdag f\xc3\xb6rr i Tyskland den 5 juni, vilket ocks\xc3\xa5 kan vara en f\xc3\xb6rklaring till varf\xc3\xb6r de n\xc3\xa4mns ihop med specifika datum f\xc3\xb6r frostn\xc3\xa4tter. Ludden\xc3\xa4tter, Luddin\xc3\xa4tter, Naddarna, Valborgsnoran, var bland den svenska allmogen ben\xc3\xa4mningar p\xc3\xa5 de sju n\xc3\xa4tterna omkring Filippus (1 maj), som i allm\xc3\xa4nhet ans\xc3\xa5gs vara kalla. _NEWLINE_Efter kalenderreformen 1753 skiljer man mellan de gamla ludden\xc3\xa4tterna 8-14 maj och de nya 28 april - 4 maj och det har fr\xc3\xa4mst varit de gamla man har r\xc3\xa4ttat sig efter. Om ludden\xc3\xa4tterna har varit varma har det enligt Bondepraktikan var ett tecken p\xc3\xa5 en kommande d\xc3\xa5lig sommar._NEWLINE_Att ett avbrott i v\xc3\xa5rv\xc3\xa4rmen intr\xc3\xa4ffar under f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lften av maj, h\xc3\xa4rr\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5n naturliga orsaker, har f\xc3\xb6rutom i Tyskland ocks\xc3\xa5 iakttagits i Nederl\xc3\xa4nderna och i Frankrike d\xc3\xa4r det heter: \xc3\x80 la mi-mai queue d\'hiver ("vid mitten av maj en eftersl\xc3\xa4ng av vintern").\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rnn\xc3\xa4tter i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rnn\xc3\xa4tter, som det kallas i Sverige, intr\xc3\xa4ffar vid skilda tillf\xc3\xa4llen i olika delar av landet. En vanlig uppfattning i Mellansverige \xc3\xa4r att j\xc3\xa4rnn\xc3\xa4tterna intr\xc3\xa4ffar f\xc3\xb6rsta veckan i juni, speciellt natten till den 2 juni och n\xc3\xa4tterna mellan 13 och 18 juni. I Norrland tar man ocks\xc3\xa5 med 28-31 juli och 11-19 augusti som s\xc3\xa4rskilt utsatta n\xc3\xa4tter. Detta \xc3\xa4r dock mest folktro d\xc3\xa5 det ej g\xc3\xa5r att finna statistiska st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att vissa dygn skulle vara mera utsatta f\xc3\xb6r frost. I Norrbottens kustland har man en definitiv uppfattning att j\xc3\xa4rnn\xc3\xa4tterna slutar den 8 juni, s\xc3\xa5 att man efter det datumet kan s\xc3\xa4tta mandelpotatisen.'