b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xb6rsvarsprinciper\n_START_SECTION_\nCentralf\xc3\xb6rsvar\n_START_PARAGRAPH_\nEn princip som g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att man till\xc3\xa5ter fienden att avancera in p\xc3\xa5 det egna territoriet och genom st\xc3\xa4ndiga sm\xc3\xa5strider tr\xc3\xb6ttar ut fiendens huvudstyrkor s\xc3\xa5 att man till sist kan besegra denne i ett avg\xc3\xb6rande koncentrerat anfall som kommer fr\xc3\xa5n en centralt placerad operationsbas. Genom att sl\xc3\xa4ppa fiendens huvudstyrka l\xc3\xa5ngt in i landet blir det \xc3\xa4ven m\xc3\xb6jligt att sk\xc3\xa4ra av hans underh\xc3\xa5llslinjer och d\xc3\xa4rmed ytterligare f\xc3\xb6rsvaga honom._NEWLINE_Nackdelarna \xc3\xa4r att det egna landet troligen kommer att h\xc3\xa4rjas h\xc3\xa5rt av fienden. F\xc3\xb6rdelarna \xc3\xa4r att en glest befolkad nation inte beh\xc3\xb6ver binda upp stora truppstyrkor f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara landets hela gr\xc3\xa4ns. Detta \xc3\xa4r besl\xc3\xa4ktat med gerillaf\xc3\xb6rsvar d\xc3\xa4r soldaterna (civilkl\xc3\xa4dda) g\xc3\xb6mmer sig bland befolkningen och genom st\xc3\xa4ndiga sm\xc3\xa5strider tr\xc3\xb6ttar ut fiendens styrkor. Det brukar provocera ockupanterna till \xc3\xb6vergrepp mot befolkningen._NEWLINE_Principen \xc3\xa4r starkt inspirerad av Napoleon I:s misslyckade ryska f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g och kan till viss del liknas vid den br\xc3\xa4nda jordens taktik. I det tidiga 1800-talets Europa hade centralf\xc3\xb6rsvarsprincipen till\xc3\xa4mpats i flera l\xc3\xa4nder under Napoleonkrigen.\n_START_SECTION_\nCentralf\xc3\xb6rsvar i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nSom konsekvens av f\xc3\xb6rlusten av Finland 1809, var Stockholmsomr\xc3\xa5det direkt hotat av ryska trupper s\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra som p\xc3\xa5 \xc3\x85land. Det d\xc3\xa5varande statsr\xc3\xa5det Baltzar von Platen f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade f\xc3\xb6rdelarna med en central f\xc3\xa4stning inne i landet d\xc3\xa4r en vattenv\xc3\xa4g, den d\xc3\xa5 snabbaste kommunikationsv\xc3\xa4gen, gav f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r snabba kommunikationer till och fr\xc3\xa5n f\xc3\xa4stningen. Den svenska planen f\xc3\xb6r ett centralf\xc3\xb6rsvar fastst\xc3\xa4lldes 1819 och omfattade en operationsbas i Tiveden, best\xc3\xa5ende av en dep\xc3\xa5f\xc3\xa4stning p\xc3\xa5 Van\xc3\xa4s udde i V\xc3\xa4ttern och operationsf\xc3\xa4stningar i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping och Askersund. Senare avs\xc3\xa5g man \xc3\xa4ven att uppr\xc3\xa4tta operationsbaser p\xc3\xa5 Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6n vid \xc3\x96stersund, och Boden._NEWLINE__NEWLINE_I s\xc3\xb6dra Sverige kom endast dep\xc3\xa5f\xc3\xa4stningen Karlsborgs f\xc3\xa4stning att f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llas och Sverige erh\xc3\xb6ll d\xc3\xa4rmed aldrig n\xc3\xa5got riktigt centralf\xc3\xb6rsvar._NEWLINE__NEWLINE_F\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r eller emot f\xc3\xb6rsvar av Stockholmsomr\xc3\xa5det debatterade i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet d\xc3\xa4r resultatet blev en blandning av strategiska principer._NEWLINE__NEWLINE_En modernisering av Vaxholms f\xc3\xa4stning blev klar 1863, senare kompletterad med f\xc3\xa4stningen Oscar-Fredriksborg. I s\xc3\xb6dra Stockholm p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades Johanneshovs skans, som en del av stadens f\xc3\xb6rsvar. Bef\xc3\xa4stningsverket fullbordades aldrig d\xc3\xa5 bygget stoppades av st\xc3\xa5ndsriksdagen 1861.\n_START_SECTION_\nPeriferif\xc3\xb6rsvar\n_START_PARAGRAPH_\nEn f\xc3\xb6rsvarsprincip som inneb\xc3\xa4r att man uppr\xc3\xa4ttar sammanh\xc3\xa4ngande system av bef\xc3\xa4sta gr\xc3\xa4nsposteringar med vilka man avser att hejda ett fientligt anfall redan vid gr\xc3\xa4nsen._NEWLINE_Den huvudsakliga nackdelen \xc3\xa4r att det erfordras ett stort antal mycket kostsamma bef\xc3\xa4stningar och att dessa kr\xc3\xa4ver att man l\xc3\xa5ser upp en stor del av landets trupper till deras f\xc3\xb6rsvar. Det blir d\xc3\xa5 ont om operativa styrkor kvar f\xc3\xb6r att sl\xc3\xa5 fiendens huvudstyrka._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 periferif\xc3\xb6rsvar \xc3\xa4r Siegfriedlinjen, Maginotlinjen och Korvlinjen (Norra Fronten och S\xc3\xb6dra Fronten f\xc3\xb6r Stockholm).\n_START_SECTION_\nTerritorialf\xc3\xb6rsvar\n_START_PARAGRAPH_\nEtt territorialf\xc3\xb6rsvar \xc3\xa4r avsett att hindra en fientlig invasion av eget territorium. Sveriges f\xc3\xb6rsvarsmakt var under st\xc3\xb6rre delen av 1900-talet uppbyggt som ett territorialf\xc3\xb6rsvar baserat p\xc3\xa5 allm\xc3\xa4n v\xc3\xa4rnplikt, men under 1990-talet p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades en f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring f\xc3\xb6r att i st\xc3\xa4llet skapa ett insatsf\xc3\xb6rsvar utf\xc3\xb6rt av en yrkesarm\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nInsatsf\xc3\xb6rsvar\n_START_PARAGRAPH_\nEn princip som g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att man genom intensivt underr\xc3\xa4ttelsearbete skaffar sig information om fiendens avsikter och med sm\xc3\xa5 l\xc3\xa4ttr\xc3\xb6rliga styrkor f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker m\xc3\xb6ta och sl\xc3\xa5 ett anfall i ett mycket tidigt skede. Principen kr\xc3\xa4ver att man har b\xc3\xa4ttre underr\xc3\xa4ttelsetj\xc3\xa4nst och st\xc3\xb6rre r\xc3\xb6rlighet \xc3\xa4n fienden. Den kr\xc3\xa4ver \xc3\xa4ven ett st\xc3\xb6rre m\xc3\xa5tt av aggressivitet \xc3\xa4n andra f\xc3\xb6rsvarsprinciper. Sveriges f\xc3\xb6rsvar har f\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande tagit intryck av insatsf\xc3\xb6rsvarets principer.'