b'\n_START_ARTICLE_\nRomersk r\xc3\xa4tt\n_START_SECTION_\nDen romerska r\xc3\xa4ttens anseende och inflytande\n_START_PARAGRAPH_\nDen romerska r\xc3\xa4tten betraktas med r\xc3\xa4tta som en av de mest betydande insatserna i den m\xc3\xa4nskliga kulturens utveckling. Den tillskrivs denna stora betydelse icke d\xc3\xa4ri, att - som man en tid ans\xc3\xa5g - den skulle vara att betrakta som ett slags "raison \xc3\xa9crite", en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r alla fixerad naturr\xc3\xa4tt, vars grundsatser borde \xc3\xa4ga till\xc3\xa4mpning i varje tid och hos varje folk, utan d\xc3\xa4ri, att romarna i sitt r\xc3\xa4ttssystem f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen och p\xc3\xa5 ett f\xc3\xb6rebildligt s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rst\xc3\xa5tt att f\xc3\xb6rena en fast logik och formell stringens med ett realistiskt sinne f\xc3\xb6r det praktiska livets skiftande behov. Den romerska r\xc3\xa4ttens spridning och l\xc3\xa5nglivade framg\xc3\xa5ng bottnar, f\xc3\xb6rutom i romarnas allm\xc3\xa4nt juridiska l\xc3\xa4ggning och f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att ur komplexa fall destillera fram de centrala r\xc3\xa4ttsfr\xc3\xa5gorna, ocks\xc3\xa5 det s\xc3\xa4tt varp\xc3\xa5 de f\xc3\xb6r r\xc3\xa4ttsutvecklingen viktigaste delarna av den romerska r\xc3\xa4tten utvecklades. R\xc3\xa4ttsreglerna till\xc3\xa4ts n\xc3\xa4mligen uppst\xc3\xa5 ur konkreta fall och bidra till dessas l\xc3\xb6sning. (Jfr Responsa prudentium och Jus honorarium.)\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4llor\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt Gajus Institutiones hade den romerska r\xc3\xa4tten f\xc3\xb6ljande r\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4llor: Lagar, legibus, plebiscit, plebiscitis, Senatens beslut, \xc3\xa4ven om dessa, formellt sett, endast var "r\xc3\xa5d" vilka var riktade till \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4nn, senatusconsultis, Kejsares contitutioner, vilka kunde ges som dekret, edikt eller brev, constitutionibus principum, edikt utf\xc3\xa4rdade av vissa \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n fr\xc3\xa4mst pretors edikt, vilka kom att utveckla sig till det som kom att kallas f\xc3\xb6r edictum perpetuum, dessa gav anvisningar till domare att d\xc3\xb6ma som om en viss f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning var f\xc3\xb6r handen, ehuru s\xc3\xa5 ej var fallet, h\xc3\xa4rigenom kunde \xc3\xa4ldre lagar, vilka kunde vara rigida och formalistiska, anpassas till f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade samh\xc3\xa4llsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanen, edictis eorum qui ius edicendi habent, samt r\xc3\xa4ttsl\xc3\xa4rdas uttalanden om r\xc3\xa4ttens inneb\xc3\xb6rd, responsis prudentium.\n_START_SECTION_\nJus civile och jus honorarium\n_START_PARAGRAPH_\nMan skiljer mellan jus civile i \xc3\xa4ldre mening (\xc3\xa4ven jus Quiritium) och jus honorarium. Jus civile i denna betydelse var den gamla, str\xc3\xa4ngt nationella r\xc3\xa4tten, som utvecklats i en tid d\xc3\xa5 det romerska samh\xc3\xa4llet alltj\xc3\xa4mt befann sig p\xc3\xa5 ett primitivt stadium. Denna jus civile var avsedd endast f\xc3\xb6r de romerska medborgarnas inb\xc3\xb6rdes aff\xc3\xa4rer utan h\xc3\xa4nsyn till fr\xc3\xa4mlingar eller till en mera utvecklad handel. Denna gamla nationella r\xc3\xa4tt var stel och tr\xc3\xa5ngt begr\xc3\xa4nsad, men utgjorde \xc3\xa4nd\xc3\xa5 historiskt sett grundvalen f\xc3\xb6r den romerska r\xc3\xa4ttens utveckling. Till jus civile h\xc3\xb6rde sedvaner\xc3\xa4tt, folklagstiftning (senare ersatt av senatsbeslut och kejserliga f\xc3\xb6rfattningar) samt vissa i r\xc3\xa4ttstvister avgivna utl\xc3\xa5tanden av r\xc3\xa4ttsl\xc3\xa4rda.\n_START_SECTION_\nSedvaner\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nSedvaner\xc3\xa4tten var hos romarna liksom hos varje annat folk den tidigaste form, i vilken den positiva ("Positum", dvs instiftade) r\xc3\xa4tten framtr\xc3\xa4dde. Lagstiftning, det vill s\xc3\xa4ga av beh\xc3\xb6rig folkf\xc3\xb6rsamling (Comitia) fattat beslut (lex i str\xc3\xa4ng mening), blev under den republikanska tiden det s\xc3\xa4tt varp\xc3\xa5 nya r\xc3\xa4ttsgrundsatser skulle fastsl\xc3\xa5s. Lagstiftning spelade dock f\xc3\xb6r r\xc3\xa4ttsutvecklingen i det hela en v\xc3\xa4sentligt mindre roll \xc3\xa4n andra faktorer och \xc3\xa4ven en mindre roll \xc3\xa4n vad fallet \xc3\xa4r i det moderna samh\xc3\xa4llet. _NEWLINE_Den enda lag, som principiellt omfattade hela r\xc3\xa4ttssystemet och som \xc3\xa4gde giltighet under den romerska r\xc3\xa4ttens klassiska period, var "Tolv tavlornas lag". Den var av s\xc3\xa5 gammalt datum som 449 f. Kr. Folkf\xc3\xb6rsamlingarnas lagstiftande makt \xc3\xb6verflyttades i b\xc3\xb6rjan av kejsartiden p\xc3\xa5 senaten (vars beslut redan f\xc3\xb6rut haft betydelse f\xc3\xb6r r\xc3\xa4ttsbildningen), men \xc3\xb6vertogs s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom helt och h\xc3\xa5llet av kejsaren. De kejserliga f\xc3\xb6rordningarna utf\xc3\xa4rdades efter beredning i det kabinett som framsprunget ur det redan av Augustus inr\xc3\xa4ttade consilium principis, senare blev en best\xc3\xa5ende inr\xc3\xa4ttning under namnet consistorium principis. Vissa av de h\xc3\xb6gre \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4nnen var fasta ledam\xc3\xb6ter i "consistorium principis", och till detta kallades sedan Hadrianus tid \xc3\xa4ven framst\xc3\xa5ende r\xc3\xa4ttsl\xc3\xa4rda s\xc3\xa4rskilt.\n_START_SECTION_\nResponsa prudentium och kodifiering\n_START_PARAGRAPH_\nDen viktigaste av de r\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4llor som r\xc3\xa4knades till jus civile, utg\xc3\xb6rs av responsa prudentium, dvs yttranden av juris consulti (r\xc3\xa4ttsl\xc3\xa4rda m\xc3\xa4n), det som idag i Sverige motsvaras av r\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4llan "doktrin". Mot slutet av 200-talet b\xc3\xb6rjade responsa prudentium dock att f\xc3\xb6rlora i betydelse. Tvistiga r\xc3\xa4ttsfr\xc3\xa5gor avgjordes d\xc3\xa5 genom reskript av kejsaren, ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r av r\xc3\xa4ttsvetenskapen. I motsats till denna jus civile s\xc3\xa4tts Jus honorarium, det vill s\xc3\xa4ga sammanfattningen av de r\xc3\xa4ttsgrundsatser som framtr\xc3\xa4der i de edikt som utf\xc3\xa4rdades av de republikens \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n som styrde \xc3\xb6ver domsagor (dvs f\xc3\xb6rfogade \xc3\xb6ver jurisdiktion). Av dessa \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n var pretorerna de oj\xc3\xa4mf\xc3\xb6rligt viktigaste. _NEWLINE_Under den efterklassiska tiden blev beh\xc3\xb6riga jurister alltmer s\xc3\xa4llsynta, varvid man f\xc3\xb6r besvarande av uppkommande sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5l i stor utstr\xc3\xa4ckning blev h\xc3\xa4nvisad till de av de klassiska juristerna gjorda uttalandena. H\xc3\xa4rvid m\xc3\xb6tte d\xc3\xa5 sv\xc3\xa5righeten att bland m\xc3\xa4ngden av juridiska arbeten och kejserliga f\xc3\xb6rfattningar \xc3\xa5terfinna det n\xc3\xa4rmast till\xc3\xa4mpliga uttalandet. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r sammanst\xc3\xa4lldes (dels p\xc3\xa5 privat initiativ, dels p\xc3\xa5 offentligt f\xc3\xb6ranstaltande) till en b\xc3\xb6rjan ett antal kejserliga f\xc3\xb6rordningar. Viktigast av dessa var den 438 officiellt utgivna samlingen Codex Theodosianus. \xc3\x84ven i de germanska riken, som uppstod p\xc3\xa5 ruinerna av V\xc3\xa4stromerska riket, f\xc3\xb6rekom s\xc3\xa4rskilda samlingar av de d\xc3\xa5 g\xc3\xa4llande romerska r\xc3\xa4ttsgrundsatserna; s\xc3\xa5 till exempel det s\xc3\xa5 kallade Edictum Theodorici (av \xc3\xa5r 500) i \xc3\xb6stgoternas rike.\n_START_SECTION_\nJustinianus kodifikation\n_START_PARAGRAPH_\nMen alla dessa lagsamlingar \xc3\xb6verskuggas i betydelse av den kodifikation som kejsar Justinianus I l\xc3\xa4t den gamla romerska r\xc3\xa4tten underg\xc3\xa5. Resultatet av det p\xc3\xa5 synnerligen kort tid utf\xc3\xb6rda arbetet \xc3\xa4r, \xc3\xa5tminstone kvantitativt sett, j\xc3\xa4ttelikt. I en samling (Codex Justinianeus) gavs en sammanst\xc3\xa4llning av ett synnerligen stort antal kejserliga f\xc3\xb6rordningar av b\xc3\xa5de \xc3\xa4ldre och yngre datum, i en annan (Digesta eller Pandectae) l\xc3\xa4mnades utdrag ur omkring 2 000 av 40 olika klassiska jurister f\xc3\xb6rfattade libri, i en tredje (Institutiones) meddelades i l\xc3\xa4ttfattlig form en n\xc3\xa4rmast f\xc3\xb6r undervisnings\xc3\xa4ndam\xc3\xa5l avsedd \xc3\xb6versikt \xc3\xb6ver r\xc3\xa4ttssystemet. Samtliga dessa verk fick karakt\xc3\xa4r av lag, Institutiones och Digesta \xc3\xa5r 533, Codex 529 och, i en reviderad upplaga, 534. H\xc3\xa4rtill kom senare en samling (Novellae) av de nyaste kejserliga f\xc3\xb6rordningarna. _NEWLINE_Det \xc3\xa4r hela denna digra justinianska lagstiftning som f\xc3\xa5tt det gemensamma namnet Corpus juris civilis. D\xc3\xa5 emellertid \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let med kodifikationen inte var att bevara en svunnen tids r\xc3\xa4ttssystem, utan att \xc3\xa5stadkomma en f\xc3\xb6r d\xc3\xa5tida f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden l\xc3\xa4mpad lagbok, upptog man inte de gamla juristernas och f\xc3\xb6rfattningarnas uttalanden i of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrat skick, utan man verkst\xc3\xa4llde de \xc3\xa4ndringar som erfordrades f\xc3\xb6r att bringa de gamla uttalandena i \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmelse med g\xc3\xa4llande r\xc3\xa4tt. Att \xc3\xa5tskilja den klassiska r\xc3\xa4tten fr\xc3\xa5n den justinianska \xc3\xa4r en uppgift som f\xc3\xb6rst i senaste tid metodiskt p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjats (den s\xc3\xa5 kallade interpolationsforskningen).\n_START_SECTION_\nProcessr\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den \xc3\xa4ldsta tiden kan processr\xc3\xa4tten ses som den romerska r\xc3\xa4ttens fundament, eftersom den som ville f\xc3\xb6ra en talan om en r\xc3\xa4ttstvist var tvungen att \xc3\xa5beropa en viss actio, annars saknades grund f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4vda ett r\xc3\xa4ttsligt anspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Den romerska processr\xc3\xa4tten kan s\xc3\xa4gas ha haft tre utvecklingsfaser: legis actio\xe2\x80\x93processen, formulaprocessen och cognitionsprocessen._NEWLINE_Legis aktio\xe2\x80\x93processen, som till\xc3\xa4mpades fr\xc3\xa5n ca 400 f. Kr fram till ca \xc3\xa5r 0, utm\xc3\xa4rktes av en str\xc3\xa4ng formbundenhet, och anv\xc3\xa4ndandet av vissa, n\xc3\xa4rmast \xe2\x80\x9dmagiska\xe2\x80\x9d ord kr\xc3\xa4vdes. Formeln m\xc3\xa5ste uttalas precis korrekt och endast romerska medborgare kunde anv\xc3\xa4nda detta r\xc3\xa4ttsskyddsmedel. En process hade tv\xc3\xa5 faser, in iure, ursprungligen hos konsuln eller pontiff, men efter 367 f.Kr hos pretorn, och apud iudicem, hos domaren. I den f\xc3\xb6rsta fasen, in iure, skulle parterna, under pretorns \xc3\xb6verenseende, enas om vad som utgjorde den r\xc3\xa4ttsf\xc3\xa5ga som skulle ligga till grund f\xc3\xb6r domslutet. Pretorn kunde \xc3\xa4ven fastst\xc3\xa4lla att en viss omst\xc3\xa4ndighet skulle anses som en legal grund f\xc3\xb6r att avkunna en dom i enlighet med en r\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4lla, ehuru f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte var formellt uppfyllda._NEWLINE_I den andra fasen av processen, apud iudicem, vilken var den egentliga r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen, pr\xc3\xb6vades saken, i enlighet med vad som framg\xc3\xa5tt in iure, samt i enlighet med pretorns edikt. Det torde inte, i varje fall ursprungligen, ha f\xc3\xb6relegat n\xc3\xa5gra formella regler vad avs\xc3\xa5g bevisf\xc3\xb6randet. Advokater kom att bitr\xc3\xa4da parterna, och domarna kom att inh\xc3\xa4mta v\xc3\xa4gledning fr\xc3\xa5n r\xc3\xa4ttsl\xc3\xa4rda till st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r deras domslut._NEWLINE_Det fanns under denna tid ingen s\xc3\xa4rskild instansordning, och s\xc3\xa5ledes torde en dom knappast bli f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r \xc3\xb6verpr\xc3\xb6vning._NEWLINE_Formulaprocessen, som kom att anv\xc3\xa4ndas fr\xc3\xa5n ca 100 f.Kr.\xe2\x80\x93200 e.Kr, var mindre formbunden, men de tv\xc3\xa5 faserna var kvar. Pretorn var dock, in iure, friare att utveckla nya formler, vilka utgjorde instruktioner till domaren, och pretorn utn\xc3\xa4mnde d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven domaren, vilken, i sak, skulle avkunna dom i m\xc3\xa5let. I apud iudicem granskades bevis, och f\xc3\xb6rh\xc3\xb6r h\xc3\xb6lls, varefter domaren, mot bakgrund av de f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden som beskrivs i den formel som pretorn hade fastst\xc3\xa4llt, avgjorde saken. _NEWLINE_Cognitionsprocessen, som anv\xc3\xa4ndes fr\xc3\xa5n ca 200 e.Kr var enfasig, och d\xc3\xa5 utvecklades en hierarkisk domstolsordning.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 germansk r\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nI formens full\xc3\xa4ndning och i m\xc3\xa5ngfalden av de praktiska fr\xc3\xa5gor, som den romerska r\xc3\xa4tten beh\xc3\xa4rskade, var detta r\xc3\xa4ttssystem vida \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset de samtida germanska r\xc3\xa4ttssystemen. Den romerska r\xc3\xa4tten har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ut\xc3\xb6vat ett mycket starkt inflytande p\xc3\xa5 alla germanska, liksom \xc3\xb6verhuvud p\xc3\xa5 alla kulturstaters, r\xc3\xa4ttssystem. I Tyskland blev till och med Corpus juris civilis, delvis kanske under inflytande av den uppfattningen, att det tyska kejsard\xc3\xb6met bildade en forts\xc3\xa4ttning av det gamla romerska kejsard\xc3\xb6met, genom sedvaner\xc3\xa4tt upptagen s\xc3\xa5som subsidi\xc3\xa4rt (det vill s\xc3\xa4ga i brist p\xc3\xa5 inhemska r\xc3\xa4ttsregler) g\xc3\xa4llande r\xc3\xa4tt (den romerska r\xc3\xa4ttens "reception", fullbordad v\xc3\xa4sentligen under medeltiden). \xc3\x84ven den nya tyska civillagboken ("B\xc3\xbcrgerliches Gesetzbuch"), som 1900 definitivt upph\xc3\xa4vde den romerska r\xc3\xa4ttens giltighet i Tyskland, vilar i v\xc3\xa4sentliga delar p\xc3\xa5 romerskt r\xc3\xa4ttslig grund._NEWLINE_Detta starka inflytande fr\xc3\xa5n den romerska r\xc3\xa4tten, som alltsedan senare delen av medeltiden kan sp\xc3\xa5ras \xc3\xa4ven i svensk r\xc3\xa4tt, s\xc3\xa4rskilt p\xc3\xa5 civilr\xc3\xa4ttens, speciellt obligationsr\xc3\xa4ttens, omr\xc3\xa5de, har mestadels inte grundats direkt p\xc3\xa5 de romerska k\xc3\xa4llorna. Snarare har den romerska r\xc3\xa4tten f\xc3\xb6rmedlats genom kanonisk r\xc3\xa4tt och genom utl\xc3\xa4ndska (s\xc3\xa4rskilt franska och tyska) framst\xc3\xa4llningar eller lagverk. _NEWLINE_Den romerska r\xc3\xa4tten var av s\xc3\xa4rskilt intresse f\xc3\xb6r nazisterna. I den 24 februari 1920 i M\xc3\xbcnchen antagna Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiets program kr\xc3\xa4vde nazisterna i 19 \xc2\xa7 att den romerska r\xc3\xa4tten skulle ers\xc3\xa4ttas av en tysk civilr\xc3\xa4tt, med motiveringen att den romerska var materialistisk; materialism var n\xc3\xa5got nazisterna f\xc3\xb6rknippade med judiska k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nRomersk r\xc3\xa4tt som alltj\xc3\xa4mt g\xc3\xa4llande r\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nDen prim\xc3\xa4ra r\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4llan i Andorra \xc3\xa4r andorriansk sedvaner\xc3\xa4tt, men denna kan, vid behov, kompletteras med romersk r\xc3\xa4tt, samt med katalansk sedvaner\xc3\xa4tt. R\xc3\xa4tten i San Marino \xc3\xa4r alltj\xc3\xa4mt baserad p\xc3\xa5 romersk r\xc3\xa4tt.'