b'\n_START_ARTICLE_\nJungs glashytta\n_START_PARAGRAPH_\nJungs glashytta var ett glasbruk p\xc3\xa5 nuvarande Kungsholmen, som d\xc3\xa5 hette Munkl\xc3\xa4gret, och senare p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm i Stockholm. Det grundades 1641 av Stockholmsborgaren Melchior Jung (1615\xe2\x80\x931678). Enligt Bj\xc3\xb6rn Hasselblad anlade han \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 1660-talet ett kimr\xc3\xb6ks- och glasbruk i Rosenviksomr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dra Djurg\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nI b\xc3\xb6rjan av 1600-talet tillverkades det glas som bl\xc3\xa5stes i Sverige huvudsakligen av inhemsk sj\xc3\xb6sand, som gav orent m\xc3\xb6rkgr\xc3\xb6nt glas. Denna typ av Waldglas var vanligt och glasmakarna kom ofta fr\xc3\xa5n Tyskland och B\xc3\xb6hmen. Glaset kallas \xc3\xa4ven skogsglas eller mossglas. Redan p\xc3\xa5 1300-talet hade glashanteringen spridit sig norrut till de B\xc3\xb6hmiska klostren. I B\xc3\xb6hmen anv\xc3\xa4nde man kaliumbarbonat som flussmedel i motsats till det venetianska glaset d\xc3\xa4r de anv\xc3\xa4nde natriumkarbonat. Till en b\xc3\xb6rjan var glaset starkt f\xc3\xb6rorent av j\xc3\xa4rn och kopparoxider. Det gr\xc3\xb6na Waldglaset fick en helt annan tyngre form \xc3\xa4n det venetianska. Med tiden l\xc3\xa4rde man sig dock att avf\xc3\xa4rga glasmassan och \xc3\xa5terupptog \xc3\xa4ven den sedan romartiden obegagnade glasslipningen. P\xc3\xa5 1500-talet b\xc3\xb6rjar man \xc3\xa4ven gravera glas. Den b\xc3\xb6hmiska kalikristallen l\xc3\xa4mpade sig b\xc3\xa4ttre f\xc3\xb6r slipning och fick snart v\xc3\xa4rldsrykte f\xc3\xb6r sin bergkristallsliknande struktur. Tillverkningen av glas bestod till st\xc3\xb6rre delen av f\xc3\xb6nsterglas och flaskor, men man bl\xc3\xa5ste ocks\xc3\xa5 olika typer av dricksglas efter tyska f\xc3\xb6rebilder. Fr\xc3\xa5n Tyskland och Holland importerades stora m\xc3\xa4ngder, trots att glas vid denna tid var en lyxprodukt, som endast f\xc3\xb6rekom i rikets f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta kretsar. De svenska glasbruken kunde inte tillverka klarglas, eftersom receptet till den klara massan omgavs med stort hemlighetsmakeri av tidens italienska m\xc3\xa4stare._NEWLINE_Jungs f\xc3\xb6rsta hytta anlades 1642 vid Klara sj\xc3\xb6 strax s\xc3\xb6der om dagens Fleminggatan. H\xc3\xa4r planerade att tillverka "sk\xc3\xb6ne drickesglas uthaf allehanda s\xc3\xa5 H\xc3\xa5llandsk som Frantz\xc3\xb6sk form och fatzun". Han hade 1641 rest till Paris f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka v\xc3\xa4rva italienska glasbl\xc3\xa5sare, men hade ingen lycka, och man fick d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r n\xc3\xb6ja sig med produktion av waldglas. I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r dessa anst\xc3\xa4lldes franska glasbl\xc3\xa5sare men \xc3\xa4ven dessa visade sig inkompetenta och 1647 anst\xc3\xa4lldes i st\xc3\xa4llet italienska glasbl\xc3\xa5sare i Belgien, som under fem \xc3\xa5rs tid l\xc3\xa4rde upp svenska arbetare och p\xc3\xa5 1670-talet kunde bruket slutligen framst\xc3\xa4lla "venedische christal" allts\xc3\xa5 klar glasmassa._NEWLINE_Glashyttan f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes genom v\xc3\xa5deld i mars 1652 men \xc3\xa5teruppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm vid Saltsj\xc3\xb6n, ungef\xc3\xa4r 150 meter rakt \xc3\xb6ster om S\xc3\xb6dra stadshuset. Glasbruket p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm gav p\xc3\xa5 1660-talet mer \xc3\xa4n 40 familjer sin f\xc3\xb6da, och 1675 sysselsatte han \xc3\xa5tta m\xc3\xa4stare och tio hantlangare. _NEWLINE_Glasbruket framst\xc3\xa4llde f\xc3\xb6nsterglas, flaskor, och olika typer av dricksglas fr\xc3\xa5n enklare till eleganta pokaler och kredensglas samt glasp\xc3\xa4rlor och "\xc3\xa4delstenar" i f\xc3\xa4rgat och of\xc3\xa4rgat glas. I Jungs glashytta tillverkades \xc3\xa4ven ljuskronor av glas. Av allt att d\xc3\xb6ma \xc3\xa4r det en av dessa hos Jung tillverkade ljuskronor som \xc3\xa4nnu h\xc3\xa4nger i Kungssalen p\xc3\xa5 Skokloster slott. Tillverknings\xc3\xa5ret \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt men den fanns p\xc3\xa5 Skokloster \xc3\xa5tminstone redan 1672._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n Jungs verkstad p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm tillverkades p\xc3\xa5 1670-talet ljuskronor beh\xc3\xa4ngda med glas. Ljuskronan p\xc3\xa5 Skoklosters slott har gjutna p\xc3\xa4rlor och h\xc3\xa4ngen av glas. Den \xc3\xa4r tillverkad i b\xc3\xb6rjan av 1670-talet vid Melchior Jungs glasbruk i Stockholm. Modellen \xc3\xa4r av venetiansk barocktyp. Sedan 1672 h\xc3\xa4nger ljuskronan i Kungssalen p\xc3\xa5 Skoklosters slott. Fr\xc3\xa5n "Glasfabriquen", ett nytt konkurrerande glasbruk som anlades 1776, och senare var k\xc3\xa4nt som Kungsholms glasbruk, kom d\xc3\xa4remot en mindre krona och n\xc3\xa5gra av Skoklosters lystrar och lampetter._NEWLINE_Av alla glasbruk i Stockholm fr\xc3\xa5n denna tid \xc3\xa4r Kungsholms glasbruk det mest betydelsefulla och prestigefyllda. Det var verksamt 1676-1815. Vid Sankta Klara kyrka p\xc3\xa5 Norrmalm l\xc3\xa5g de f\xc3\xb6rsta ugnarna, men p\xc3\xa5 grund av brandfaran flyttade bruket tio \xc3\xa5r senare till en liten holme n\xc3\xa4ra nuvarande Stadshuset p\xc3\xa5 Kungsholmen.Vid Hantverkargatan minner kvarteret Glasbruket om var anl\xc3\xa4ggningen en g\xc3\xa5ng l\xc3\xa5g. Kungsholms glasbruk blev med tiden vida ber\xc3\xb6mt f\xc3\xb6r sitt fint bl\xc3\xa5sta klarglas med graverad dekor. De spektakul\xc3\xa4ra lockpokalerna med Karl XI:s och Ulrika Eleonora (den \xc3\xa4ldres) dubbelmonogram i fritt skulpterat glas var s\xc3\xa4rskilt eftertraktade. Endast en liten del av 1600-talets svenska glas har bevarats._NEWLINE_Melchior Jung avled 1678 och l\xc3\xa4mnade \xc3\xb6ver driften till sin son Gustaf Jung, sonen tog \xc3\xb6ver driften av hyttan tillsammans med sin styvmor. Men Gustaf Jung l\xc3\xa4mnade snart Stockholm. I samband med anl\xc3\xa4ggandet av Kungsholmens glasbruk intrigerades kraftigt mot Gustaf Jung, vars glasbruk utgjorde konkurrens, och 1678 lades bruket ned. Gustaf Jung tvingades ist\xc3\xa4llet flytta \xc3\xb6ver till Finland. I Nystad i Finland grundade han 1681 Finlands f\xc3\xb6rsta glasbruk, Nystads glasbruk. Redan 1685 brann dock hans glashytta tillsammans med st\xc3\xb6rre delen av staden ned till grunden, och han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Stockholm 1688 f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka konkurrera med Kungsholmens glasbruk en andra g\xc3\xa5ng. Det uppges  att han bl\xc3\xa5ste liv i faderns gamla glasbruk. Det \xc3\xa4r dock troligare att han \xc3\xb6ppnade en egen hytta p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden. Det gick inget vidare och redan 1694 tvingades glasbruket st\xc3\xa4nga. Kartor fr\xc3\xa5n 1690-95 visar att det legat ett glasbruk p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden ungef\xc3\xa4r d\xc3\xa4r bron till Beckholmen b\xc3\xb6rjade. Det \xc3\xa4r oklart vem som drev detta bruk, men det kanske var just h\xc3\xa4r som Gustafs nya hytta l\xc3\xa5g. Det gick inget vidare och redan 1694 tvingades glasbruket st\xc3\xa4nga. Samma dag som han dog upph\xc3\xb6rde glasbl\xc3\xa5sningen p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nGatu- och kvartersnamn\n_START_PARAGRAPH_\nJungs glashytta gav upphov till flera gatunamn i Stockholm. Bruket p\xc3\xa5 Kungsholmen gav upphov till Glasbruksgatan som \xc3\xa4r det \xc3\xa4ldsta belagda namnet f\xc3\xb6r Fleminggatan. Jungs bruk p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm gav upphov till dagens Glasbruksgatan som str\xc3\xa4cker sig mellan Katarinav\xc3\xa4gen och Nytorgsgatan. P\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm \xc3\xa4r flera kvarter uppkallade efter glashyttan, exempelvis Glasbruksklippan, Glasbruket St\xc3\xb6rre, Mindre, \xc3\x96stra, W\xc3\xa4stra och \xc3\x96fra.'