b'\n_START_ARTICLE_\nTegn\n_START_PARAGRAPH_\nTegn, thegn eller t\xc3\xa4gn var ett begrepp, en titel, som anv\xc3\xa4ndes i Skandinavien och England (thegn eller thane) i anslutning till vikingatiden. Inom de nordiska omr\xc3\xa5det stavades det \xc3\xbeegn. Ofta anv\xc3\xa4nds det i sammans\xc3\xa4ttningen "en mycket god tegn", till exempel p\xc3\xa5 Velandastenen. Det kan \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4ndas som personnamn. I Sverige f\xc3\xb6rekommer det p\xc3\xa5 runstenar. I England anv\xc3\xa4nds ordet i handskrivna dokument.\n_START_SECTION_\nBetydelse i England\n_START_PARAGRAPH_\nI engelskan anv\xc3\xa4nds ordet av historiker f\xc3\xb6r att beskriva en aristokratisk klass i en rang underordnad earlarna. I dokument d\xc3\xa4r ordet \xc3\xb6versatts till Latin anv\xc3\xa4ndes \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningen miles, det vill s\xc3\xa4ga soldat eller tj\xc3\xa4nare. Joseph Bosworth beskriver en tegn som en person som "\xc3\xa4r engagerad i en kungs eller drottnings tj\xc3\xa4nst, antingen i hush\xc3\xa5llet eller i landet" och till\xc3\xa4gger att ordet "gradvis erh\xc3\xa5ller en teknisk mening, och blir en term som betecknar en klass".  Ordet tegn levde kvar i Skottland och den mest k\xc3\xa4nde tegnen \xc3\xa4r Shakespears Macbeth, som i b\xc3\xb6rjan av pj\xc3\xa4sen \xc3\xa4r Thane of Glamis.\n_START_SECTION_\nBetydelse i Skandinavien\n_START_PARAGRAPH_\nOrdets betydelse i Skandinavien \xc3\xa4r mer oklar. Enligt riksantikvarie\xc3\xa4mbetet \xc3\xa4r de tv\xc3\xa5 huvudalternativen fri bonde, odalman,  respektive krigare, medlem av kungens hird. Det f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4ven tolkningen att en tegn ursprungligen \xc3\xa4r en person med funktion i religi\xc3\xb6sa ritualer, n\xc3\xa4rmare best\xc3\xa4mt en f\xc3\xb6rs\xc3\xa5ngare (danskans degn).\n_START_SECTION_\nRunstenar\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark kan man l\xc3\xa4sa p\xc3\xa5 runstenarna om "thegnar" vilka troligtvis stod kungen n\xc3\xa4ra, samt "drengar", det vill s\xc3\xa4ga storm\xc3\xa4n. I Sveariket norr om M\xc3\xa4laren f\xc3\xb6rekommer inte ordet "thegnar" p\xc3\xa5 runstenarna vilket ger tydliga bevis p\xc3\xa5 att den inte alls har att g\xc3\xb6ra med sveonernas maktorganisation. Titeln "dreng" f\xc3\xb6rekommer dock \xc3\xa4ven d\xc3\xa4r. Thegn anv\xc3\xa4ndes dock norr om M\xc3\xa4laren som tillnamn eller som mansnamn, och f\xc3\xb6rekommer som en namndel. Den d\xc3\xb6de \xc3\xa4r ofta ber\xc3\xb6md som go\xc3\xbean \xc3\xbe\xc3\xa6gn (duglig t\xc3\xa4gn), har\xc3\xbea go\xc3\xbean \xc3\xbe\xc3\xa6gn (mycket duglig t\xc3\xa4gn), \xc3\xberottaR \xc3\xbeiagn (stark tegn), osv., men \xc3\xa4ven \xc3\xbe\xc3\xa6gna fyrstr (fr\xc3\xa4mste bland t\xc3\xa4gnar) f\xc3\xb6rekommer.'