b'\n_START_ARTICLE_\nPolygenesteori\n_START_PARAGRAPH_\nPolygenesteorin s\xc3\xa4ger att spr\xc3\xa5ken eller folken i v\xc3\xa4rlden h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n flera urspr\xc3\xa5k eller urfolk som uppkommit parallellt p\xc3\xa5 skilda h\xc3\xa5ll och vid olika tidpunkter. Polygenesteorin som modell f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskans ursprung \xc3\xa4r numera f\xc3\xb6rkastad, men en teori med vissa likheter presenterades p\xc3\xa5 1900-talet, den multiregionala hypotesen f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskans ursprung._NEWLINE_N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller m\xc3\xa4nniskans ursprung kan id\xc3\xa9n sp\xc3\xa5ras tillbaka \xc3\xa5tminstone till Paracelsus som menade att vildarna saknade sj\xc3\xa4l eftersom de h\xc3\xa4rstammade fr\xc3\xa5n en annan Adam. _NEWLINE_Giordano Bruno och Christopher Marlowe och Isaac de la Peyr\xc3\xa8re utvecklade teorin; de b\xc3\xa5da f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4vdade att m\xc3\xa4nskligheten hade tre stamf\xc3\xa4der och att endast Adam var stamfader till judarna_NEWLINE_. _NEWLINE_Isaac de la Peyr\xc3\xa8re menade att f\xc3\xb6rsta och andra kapitlet i F\xc3\xb6rsta Moseboken beskrev tv\xc3\xa5 olika skapelsfaser. Vid den f\xc3\xb6rsta skapades de m\xc3\xa4nniskor som fanns p\xc3\xa5 Jorden f\xc3\xb6re Adam, f\xc3\xb6radamiterna. Ett antal \xc3\xa5r skilde de b\xc3\xa5da faserna \xc3\xa5t_NEWLINE_. _NEWLINE_Syns\xc3\xa4ttet anv\xc3\xa4ndes som motiv f\xc3\xb6r slaveri och oj\xc3\xa4mlik behandling av afrikaner. Teorin hade ett betydande st\xc3\xb6d i mitten av 1800-talet och s\xc3\xa5 sent som 1910 h\xc3\xa4vdade bland andra antropologen Karl Vogt att de olika raserna hade utvecklats fr\xc3\xa5n olika apstammar. Vissa kristna kritiker menade att teorin stred mot Bibelns skapelseber\xc3\xa4ttelse, medan andra kristna fann st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r polygenesteorin i Bibeln, till exempel fanns det andra folk utanf\xc3\xb6r Eden. Anh\xc3\xa4ngarna kallades polygenister och motst\xc3\xa5ndarna  monogenister eller unitarister.'