b'\n_START_ARTICLE_\nEdward Sapir\n_START_PARAGRAPH_\nEdward Sapir (/s\xc9\x99\xcb\x88p\xc9\xaa\xc9\x99\xc9\xb9/), f\xc3\xb6dd 26 januari 1884, d\xc3\xb6d 4 februari 1939, var en amerikansk antropolog och lingvist och en f\xc3\xb6rgrundsfigur inom den amerikanska strukturalistiska lingvistiken. Han \xc3\xa4r en av upphovsm\xc3\xa4nnen till vad som nu kallas f\xc3\xb6r Sapir\xe2\x80\x93Whorf-hypotesen. Han kan ses som en av den moderna amerikanska lingvistikens mest inflytelserika personligheter.\n_START_SECTION_\nLiv och arbete\n_START_PARAGRAPH_\nSapir f\xc3\xb6ddes 1884 i d\xc3\xa5varande Lauenburg i Tyskland, numera L\xc4\x99bork i Polen. 1904 utexaminerades han fr\xc3\xa5n Columbia University med en examen i germanistik, men hans lingvistiska intresse visade sig snabbt vara mycket bredare \xc3\xa4n s\xc3\xa5. Under de n\xc3\xa4rmast f\xc3\xb6ljande tv\xc3\xa5 \xc3\xa5ren p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade han f\xc3\xa4ltstudier av spr\xc3\xa5ken wishram och takelma. Under sin tid vid Columbia m\xc3\xb6tte han sin mentor, antropologen Franz Boas, som sannolikt var den som inspirerade Sapir till att studera de amerikanska indianspr\xc3\xa5ken. Han hj\xc3\xa4lpte Sapir att genomf\xc3\xb6ra en studie av det vid tiden n\xc3\xa4rmast utd\xc3\xb6da spr\xc3\xa5ket yana i norra Kalifornien 1907\xe2\x80\x931908. Sapir \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde 1911 f\xc3\xb6r en kort tid f\xc3\xb6r att arbeta med Ishi, den siste \xc3\xb6verlevande enspr\xc3\xa5kige talaren av yahi (sydlig yana)._NEWLINE_Under \xc3\xa5ren 1910 till 1925 byggde han upp och ledde den antropologiska avdelningen av Geological Survey of Canada i Ottawa. Bland de m\xc3\xa5nga bedrifterna under denna mycket produktiva period \xc3\xa5terfinns en omfattande serie av verk om nootka och andra spr\xc3\xa5k. Under denna period publicerades ocks\xc3\xa5 hans mest inflytelserika verk Language (1921), ett verk som \xc3\xa4n idag spelar stor roll inom lingvistiken. En av hans sista insatser vid Geological Survey of Canada var att skapa m\xc3\xb6jlighet f\xc3\xb6r Leonard Bloomfield att f\xc3\xb6reta f\xc3\xa4ltstudier om cree, vilket var avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r dennes arbete med den historiska rekonstruktionen av algonkinspr\xc3\xa5ken. Sapir undervisade fr\xc3\xa5n 1927 i germanistik vid University of Chicago, ett av de f\xc3\xa5taliga forskningsuniversiteten i USA. Fr\xc3\xa5n 1931 till sin d\xc3\xb6d var Sapir sedan knuten till Yale University, d\xc3\xa4r han kom att leda den antropologiska institutionen. _NEWLINE_Sapir var en av de f\xc3\xb6rsta att utforska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan spr\xc3\xa5kstudier och antropologi. Bland hans studenter \xc3\xa5terfinns Fang-kuei Li, Benjamin Whorf, Mary Haas och Harry Hoijer, men den som anses vara hans intellektuella arvinge var en ung semiticist som formellt inte var en av hans studenter, Zellig Harris._NEWLINE_N\xc3\xa5gra f\xc3\xb6rslag fr\xc3\xa5n Sapir om hur spr\xc3\xa5ket influerar hur m\xc3\xa4nniskor t\xc3\xa4nker plockades upp och vidareutvecklades av Whorf n\xc3\xa4r denne vikarierade under Sapirs sjukdom. Fr\xc3\xa5n 1940-talet blev detta k\xc3\xa4nt som Sapir\xe2\x80\x93Whorf-hypotesen._NEWLINE_Sapir dog av hj\xc3\xa4rtproblem vid 55 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder 1939._NEWLINE_Sapirs huvudomr\xc3\xa5de bland de amerikanska spr\xc3\xa5ken var de athapaskiska spr\xc3\xa5ken. Bland de m\xc3\xa5nga spr\xc3\xa5k och kulturer som han studerat \xc3\xa5terfinns wishram, navajo, nootka, paiute, takelma och yana (i synnerhet i dess sydliga variant yahi).  \xc3\x84ven om han \xc3\xa4r mest ber\xc3\xb6md f\xc3\xb6r sitt arbete inom amerikansk lingvistik, s\xc3\xa5 arbetade han ocks\xc3\xa5 mycket med lingvistik i allm\xc3\xa4nhet, som kan ses till exempel i hans bok Language. I detta verk tillhandah\xc3\xa5lls allting fr\xc3\xa5n typologiska indelningar av spr\xc3\xa5k (med exempel fr\xc3\xa5n kinesiska till nootka) till hypoteser om areala drag (language drift) och den godtyckliga naturen hos f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan spr\xc3\xa5k, ras och kultur.'