b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Themptander\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Themptander tillh\xc3\xb6rde en sl\xc3\xa4kt, som p\xc3\xa5 1600-talet tog namn efter hembygden, T\xc3\xa4mta f\xc3\xb6rsamling i \xc3\x84lvsborgs l\xc3\xa4n. Han var son till l\xc3\xb6jtnant Nils Themptander och Adolphina Laurent. Themptander, som 1861 blev student i Uppsala, avlade redan i december 1863 hovr\xc3\xa4ttsexamen, sedan han, som f\xc3\xb6r sin ungdom blivit godtyckligt underk\xc3\xa4nd i den enskilda pr\xc3\xb6vningen av professor Johan Christofer Lindblad, hos det akademiska konsistoriet beg\xc3\xa4rt och med framg\xc3\xa5ng best\xc3\xa5tt offentlig examen. P\xc3\xa5 den d\xc3\xa4refter betr\xc3\xa4dda \xc3\xa4mbetsmannabanan gjorde sig Thempander snart uppm\xc3\xa4rksammad f\xc3\xb6r stor duglighet och arbetskraft. Han var tillf\xc3\xb6rordnad sekreterare i krigshovr\xc3\xa4tten 1866\xe2\x80\x931869 och tillf\xc3\xb6rordnad fiskal 1869\xe2\x80\x931870. Vice h\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vding 1870, antogs han 1871 till sekreterare hos justitieombudsmannen och utn\xc3\xa4mndes 1874 till advokatfiskal i tullverket samt f\xc3\xb6rordnades samma \xc3\xa5r att f\xc3\xb6rest\xc3\xa5 Generaltullstyrelsens kansli, vilket f\xc3\xb6rordnande 1878 vid verkets omorganisation \xc3\xb6vergick till ordinarie byr\xc3\xa5chefsbefattning. Samtidigt hade hans snabba uppfattning, klara framst\xc3\xa4llningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga och \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna skicklighet f\xc3\xb6r utredande s\xc3\xa4rskilt av fr\xc3\xa5gor av ekonomisk natur gjort honom mycket anlitad b\xc3\xa5de i enskilda och offentliga uppdrag. S\xc3\xa5 hade han exemepelvis 1873 blivit av Kungl. Maj:t f\xc3\xb6rordnad till ledamot av styrelsen f\xc3\xb6r apoteksprivilegiernas amorteringsfond och blev samtidigt ombudsman f\xc3\xb6r ett j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbolag samt 1875 en av administrat\xc3\xb6rerna i den stora Cervinska bankirfirmans aldrig slutf\xc3\xb6rda avveckling. Han blev d\xc3\xa4rj\xc3\xa4mte ledamot av kommitt\xc3\xa9erna f\xc3\xb6r utarbetande av lagf\xc3\xb6rslag r\xc3\xb6rande inteckning i j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g (1878\xe2\x80\x931879) och f\xc3\xb6r tulltaxans omarbetning (1878), bankofullm\xc3\xa4ktigsuppleant samt riksdagsman f\xc3\xb6r Stockholms stad (valkrets) i Andra kammaren 1879\xe2\x80\x931880, d\xc3\xa4r han fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan l\xc3\xa5g n\xc3\xa4ra regeringslojala Centern men efter hand n\xc3\xa4rmade sig Lantmannapartiet. Vid dessa riksdagar blev han i tillf\xc3\xa4lle att inta en viss f\xc3\xb6rmedlande, "opportunistisk" st\xc3\xa4llning till tidens tv\xc3\xa5 stora fr\xc3\xa5gor, f\xc3\xb6rsvars- och skattefr\xc3\xa5gan, samt \xc3\xa4ven i viss m\xc3\xa5n till tullfr\xc3\xa5gan, som d\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjade tr\xc3\xa4nga sig fram. Han tillk\xc3\xa4nnagav n\xc3\xa4mligen (1880) sin oben\xc3\xa4genhet f\xc3\xb6r en f\xc3\xb6rsvarsorganisation byggd p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rnplikten, om annan l\xc3\xb6sning av f\xc3\xb6rsvarsfr\xc3\xa5gan vore m\xc3\xb6jlig, och f\xc3\xb6r att \xc3\xa5l\xc3\xa4gga rust- och roteh\xc3\xa5llare \xc3\xb6kade skyldigheter under fredstid f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsvaret, f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n indelningsverkets uppl\xc3\xb6sning blivit beslutad. Den fr\xc3\xa5gans l\xc3\xb6sning m\xc3\xa5ste enligt hans uppfattning p\xc3\xa5skyndas, f\xc3\xb6r att inte utvecklingen skulle f\xc3\xb6rryckas. I tullfr\xc3\xa5gan hade han underst\xc3\xb6tt den mot tullv\xc3\xa4nnerna visade eftergiften att inf\xc3\xb6ra registreringsavgifter f\xc3\xb6r vissa tullfria varor (1879) samt bidrog (samma \xc3\xa5r) genom sitt upptr\xc3\xa4dande till en f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkning av d\xc3\xa5varande tullkommitt\xc3\xa9 med motst\xc3\xa5ndare till det d\xc3\xa5 g\xc3\xa4llande systemet och till en utvidgning av dess uppdrag till att omfatta \xc3\xa4ven en utredning av samma systems verkningar. \xc3\x85ren 1879 och 1880 var Themptander riksg\xc3\xa4ldsfullm\xc3\xa4ktig. _NEWLINE_Konsultativt statsr\xc3\xa5d i Posseminist\xc3\xa4ren den 7 december 1880, \xc3\xb6vertog Themptander den 8 mars 1881 finansministersbefattningen och formulerade i denna egenskap med stor skicklighet regeringens skattereformf\xc3\xb6rslag, f\xc3\xb6r vilkas genomf\xc3\xb6rande, s\xc3\xa4rskilt i fr\xc3\xa5ga om st\xc3\xa4mpelskatterna, han upptr\xc3\xa4dde med stor energi vid 1883 \xc3\xa5rs riksdag. N\xc3\xa4r Posse avgick, gjorde dennes eftertr\xc3\xa4dare Thyselius enligt De Geers uppgift Themptanders kvarst\xc3\xa5ende till ett av villkoren f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verta statsministerposten, och d\xc3\xa5 Thyselius, efter till\xc3\xa4ndal\xc3\xb6pandet av den tid, f\xc3\xb6r vilken han \xc3\xa5tagit sig att fungera, drog sig tillbaka, kallade kungen Themptander till statsminister den 16 maj 1884. Han \xc3\xa4r den yngsta personen som innehaft posten som Sveriges statsminister (Louis De Geer var dock n\xc3\xa5got yngre d\xc3\xa5 han uts\xc3\xa5gs till justitiestatsminister 1858). Chefskapet f\xc3\xb6r Finansdepartementet bibeh\xc3\xb6ll han tills vidare, men \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade, till en del av h\xc3\xa4lsosk\xc3\xa4l, detsamma den 29 april 1886 provisoriskt till Gustaf Tamm, som den 16 maj samma \xc3\xa5r definitivt \xc3\xb6vertog detsamma. Som stats- och finansminister lyckades Themptander 1885 \xc3\xa5stadkomma en f\xc3\xb6rsta och principiell l\xc3\xb6sning av de sammankopplade f\xc3\xb6rsvars- och grundskattefr\xc3\xa5gorna genom att vinna riksdagens bifall till det av krigsminister Ryding utarbetade f\xc3\xb6rslaget till utstr\xc3\xa4ckning av v\xc3\xa4rnpliktstiden och \xc3\xb6kning av bev\xc3\xa4rings\xc3\xb6vningarnas l\xc3\xa4ngd med tolv dagar mot en avskrivning av 30 procent av de av Themptander som "sekelgamla or\xc3\xa4ttvisor" betecknade grundskatterna samt rustnings- och roteringsbesv\xc3\xa4ren. 1880-talets allt hetsigare agitationer f\xc3\xb6r inf\xc3\xb6randet av ett nytt protektionistiskt system, n\xc3\xa4rmast i form av livsmedelstullar, fann i Themptander vid 1885, 1886 och 1887 \xc3\xa5rs riksdagar en av sina mest energiska och framtr\xc3\xa4dande motst\xc3\xa5ndare, och han visade sig orubblig \xc3\xa4ven inf\xc3\xb6r partilidelsernas h\xc3\xa4ftigaste utfall och mest ober\xc3\xa4ttigade beskyllningar. "Genom sina med betydande pondus och auktoritet fr\xc3\xa5n regeringsb\xc3\xa4nken framf\xc3\xb6rda stora anf\xc3\xb6randen, som \xc3\xa4ven var \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna genom vyernas vidd, formens klarhet, den r\xc3\xa4ttframma sakligheten, urbaniteten och sj\xc3\xa4lvbeh\xc3\xa4rskningen, kom han att intaga en synnerligen framst\xc3\xa5ende plats bland Sveriges f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta politiska talare", skriver Erik Thyselius i Nordisk familjebok. Den p\xc3\xa5 hans yrkande genomf\xc3\xb6rda riksdagsuppl\xc3\xb6sningen (mars 1887) \xe2\x80\x93 den f\xc3\xb6rsta efter det nya statsskickets antagande \xe2\x80\x93 med f\xc3\xb6rordnande om nya val till Andra kammaren gjorde honom \xc3\xa4nnu mera utsatt f\xc3\xb6r motst\xc3\xa5ndarnas f\xc3\xb6rbittring. Den i maj samma \xc3\xa5r sammantr\xc3\xa4dande riksdagen visade en avgjord majoritet i Andra kammaren till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r Themptanders tullpolitiska st\xc3\xa5ndpunkt. Men sedan hela den vid h\xc3\xb6stens allm\xc3\xa4nna val utsedda frihandelsv\xc3\xa4nliga Stockholmsb\xc3\xa4nken i Andra kammaren av formsk\xc3\xa4l (en f\xc3\xb6r flera \xc3\xa5r sedan f\xc3\xb6rsummad skattebetalning fr\xc3\xa5n en av de valda) f\xc3\xa5tt alla sina valsedlar kasserade och m\xc3\xa5st l\xc3\xa4mna plats f\xc3\xb6r den protektionistiska minoritetens kandidater samt konungen visat sig oben\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r en ny riksdagsuppl\xc3\xb6sning, avgick Themptander j\xc3\xa4mte de flesta av regeringens medlemmar den 6 februari 1888. _NEWLINE_Themptander, vilken st\xc3\xa4llt sig medansvarig f\xc3\xb6r det av d\xc3\xa5varande statsministern Thyselius 1883 avgivna inl\xc3\xa4gget i den norska vetostriden, skall (enligt uppgift av Yngvar Nielsen i "Under Oscar II:s regjering") ha 1884 j\xc3\xa4mte Hochschild avgivit en best\xc3\xa4md gensaga mot de tankar, som d\xc3\xa5 en tid var uppe hos Oskar II att med anledning av norska stortingets beslut den 9 juni samma \xc3\xa5r avs\xc3\xa4ga sig norska kronan. Under Themptanders statsministertid genomf\xc3\xb6rdes 1885 i f\xc3\xb6redragningen av ministeriella m\xc3\xa5l en v\xc3\xa4sentlig f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring, som framkallade en del f\xc3\xb6r sin tid betydelsefulla meningsutbyten mellan svenska och norska regeringarna. Bland viktigare styrelse\xc3\xa5tg\xc3\xa4rder, utom de ovan n\xc3\xa4mnda, till vilkas genomf\xc3\xb6rande Thempander som finans- eller statsminister v\xc3\xa4sentligen medverkade, b\xc3\xb6r n\xc3\xa4mnas Dom\xc3\xa4nstyrelsens organisation (1882), personliga skyddsavgiftens borttagande (1883), h\xc3\xb6jning i bevillningsfria existensminimum och av de bevillningsfria avdragen f\xc3\xb6r de mindre skattebeloppen, reglering av vissa hoveriskyldigheter (1883 och 1885), postsparbankens inr\xc3\xa4ttande (1883, p\xc3\xa5 Themptanders initiativ), skattefr\xc3\xa4lser\xc3\xa4ntors inl\xc3\xb6sen (1885), anordnande av kontroll \xc3\xb6ver f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringsanstalter, nya lagar f\xc3\xb6r tillverkning och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av br\xc3\xa4nnvin, neds\xc3\xa4ttning av post- och telegramportot, ordnande av statsverkets kassaf\xc3\xb6rlagsfond, avs\xc3\xa4ttande av en fond till nytt riksdagshus. _NEWLINE_Themptander var ledamot av F\xc3\xb6rsta kammaren f\xc3\xb6r Kristianstads l\xc3\xa4n 1886\xe2\x80\x931888 och som liberala partiets kandidat riksdagsman f\xc3\xb6r Stockholm i Andra kammaren fr\xc3\xa5n och med 1894 \xc3\xa5rs riksdag till sin d\xc3\xb6d. Under denna tid var han ordf\xc3\xb6rande i bankoutskottet fr\xc3\xa5n och med 1894. Fr\xc3\xa5n Themptanders upptr\xc3\xa4dande som enskild riksdagsman \xc3\xa4r att s\xc3\xa4rskilt framh\xc3\xa5lla: hans uttalande vid 1888 \xc3\xa5rs riksdag f\xc3\xb6r en r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsreform, hans motion 1894 \xc3\xa5syftande f\xc3\xb6rnyad granskning av de uppgjorda planerna till riksbyggnaderna p\xc3\xa5 Helgeandsholmen och nytt f\xc3\xb6rslag till fr\xc3\xa5gans l\xc3\xb6sning och motionen 1895 om \xc3\xa4ndringar i 1888 \xc3\xa5rs beslut i s\xc3\xa5dant syfte, att endast riksbankshuset uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 Helgeandsholmen, medan \xc3\xa5ter f\xc3\xb6rutvarande riksdagshus p\xc3\xa5 Riddarholmen om- och tillbyggdes, samt hans stora tal 1894 mot inskr\xc3\xa4nkning av st\xc3\xa4dernas representationsr\xc3\xa4tt. Hans f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k 1895 att bilda ett stort centerparti inom Andra kammaren blev resultatl\xc3\xb6sa och torde snarare ha p\xc3\xa5skyndat lantmannapartiernas sammanslagning. _NEWLINE_Han utn\xc3\xa4mndes samtidigt som han avgick som statsminister till landsh\xc3\xb6vding i Stockholms l\xc3\xa4n. Fr\xc3\xa5n landsh\xc3\xb6vdingeplatsen, p\xc3\xa5 vilken han utvecklade en erk\xc3\xa4nnansv\xc3\xa4rd drift, tog Themptander av privata sk\xc3\xa4l avsked den 7 augusti 1896 och antog befattningen som verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r i Trafikaktiebolaget Gr\xc3\xa4ngesberg-Oxel\xc3\xb6sund. Vid sin d\xc3\xb6d var han medlem av 1895 \xc3\xa5rs unionskommitt\xc3\xa9. I \xc3\xb6vrigt hade han varit ordf\xc3\xb6rande i bankkommitt\xc3\xa9n 1889\xe2\x80\x931890, jordbruksl\xc3\xa4genhetskommitt\xc3\xa9n 1891\xe2\x80\x931892 och i kommitt\xc3\xa9n ang\xc3\xa5ende Lant- och Sj\xc3\xb6f\xc3\xb6rsvarsdepartementens sammanslagning 1894\xe2\x80\x931895, i Nya elementarskolans direktion (1888\xe2\x80\x931896), i direktionen \xc3\xb6ver Civilstatens pensionsinr\xc3\xa4ttning, i styrelsen f\xc3\xb6r st\xc3\xa4dernas allm\xc3\xa4nna brandstodsbolag (1890\xe2\x80\x931896) och i direktionen \xc3\xb6ver Institutet f\xc3\xb6r blinda (1892\xe2\x80\x931896). Han blev 1893 hedersledamot av Lantbruksakademien och 1897 av Stockholms l\xc3\xa4ns hush\xc3\xa5llningss\xc3\xa4llskap, vars ordf\xc3\xb6rande han varit. \xc3\x85r 1886 utn\xc3\xa4mndes han till riddare av Serafimerorden._NEWLINE_Robert Themptander gifte sig 1874 med Frida Dahlberg, de fick tre barn. Bland dem m\xc3\xa4rks generaltulldirekt\xc3\xb6ren Henrik Themptander.'