b'\n_START_ARTICLE_\nAmfipolis\n_START_PARAGRAPH_\nAmfipolis eller Amphipolis (grekiska \xe1\xbc\x88\xce\xbc\xcf\x86\xce\xaf\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82, Amph\xc3\xadpolis) var en grekisk stadsstat i Makedonien, strax ovanf\xc3\xb6r floden Strymons mynning (vid vilken dess hamnstad Eion l\xc3\xa5g), p\xc3\xa5 en halv\xc3\xb6 mellan tv\xc3\xa5 armar av floden. Den grundades ursprungligen som en atensk koloni \xc3\xa5r 437 f.Kr. Efter flera f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att etablera sig i trakten lyckades atenarna under Hagnon, Nikias son, h\xc3\xa5lla platsen och anl\xc3\xa4gga en starkt bef\xc3\xa4st koloni, som snart v\xc3\xa4xte till stor betydelse p\xc3\xa5 grund av det fruktbara upplandet, som gav korn, vin, frukter, timmer och guld. D\xc3\xa5 befolkningen var starkt blandad och sammansatt av flera olika grekiska stammar, bland vilka de atenska kolonisterna var i minoritet, f\xc3\xb6rblev Amfipolis bara en kort tid Aten troget. Under det peloponnesiska kriget blev Amfipolis en strategiskt viktig hamnstad f\xc3\xb6r Aten, men \xc3\xa5r 424 f.Kr. fick den spartanske h\xc3\xa4rf\xc3\xb6raren Brasidas staden i sin makt. Utanf\xc3\xb6r dess murar stod \xc3\xa5r 422 f.kr. ett slag d\xc3\xa4r atenarna besegrades. I Nikiasfreden 421 f.Kr. best\xc3\xa4mdes att Amfipolis skulle tillh\xc3\xb6ra Aten, men staden lyckades \xc3\xa4nd\xc3\xa5 h\xc3\xa4vda sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. Senare kom den under Makedoniens v\xc3\xa4lde, och Filip II besatte den \xc3\xa5r 358 f.Kr. Slutligen togs staden av romarna, som gjorde den till huvudstad i provinsen Macedonia prima._NEWLINE_Amfipolis kallades under medeltiden Chrysopolis ("guldstaden") efter n\xc3\xa5gra n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna guldgruvor.'