b'\n_START_ARTICLE_\nKrigsekonomi\n_START_PARAGRAPH_\nKrigsekonomi \xc3\xa4r en omfattande samh\xc3\xa4llsekonomisk mobilisering f\xc3\xb6r krigs\xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Det inneb\xc3\xa4r sk\xc3\xa4rpt reglering av ekonomisk aktivitet som anses vara kritisk f\xc3\xb6r milit\xc3\xa4ren men ibland ocks\xc3\xa5 statligt ingripande i andra delar av ekonomin, s\xc3\xa5som produktion av mat, kl\xc3\xa4der, br\xc3\xa4nsle och st\xc3\xa5l, i de fall d\xc3\xa4r handeln med omv\xc3\xa4rlden hotas. I modern tid har krigsekonomi inte s\xc3\xa4llan inneburit inf\xc3\xb6randet av planekonomi i en utstr\xc3\xa4ckning som l\xc3\xa4nder tidigare saknat, t.ex. kan staten beordra privata f\xc3\xb6retag att producera en best\xc3\xa4md kvantitet av en produkt och s\xc3\xa4lja produkten f\xc3\xb6r ett best\xc3\xa4mt pris alternativt sj\xc3\xa4lv ta \xc3\xb6ver produktion och distribution. Ut\xc3\xb6ver \xc3\xb6kad protektionism kan \xc3\xa4ven ransonering av basvaror, chockartade skatteh\xc3\xb6jningar och \xc3\xb6kad statlig kontroll \xc3\xb6ver arbetsmarknaden k\xc3\xa4nneteckna krigsekonomin. Den st\xc3\xb6rsta ekonomiska f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med en civil ekonomi i fredstid \xc3\xa4r dock enorma, kontinuerliga \xc3\xb6kningar i milit\xc3\xa4ra utgifter.\n_START_SECTION_\nTidigmodern tid\n_START_PARAGRAPH_\nKrigsekonomin i tidigmodern tid fungerade s\xc3\xa5 att inv\xc3\xa5narna i ett ockuperat territorium fick s\xc3\xb6rja f\xc3\xb6r ockupationsmaktens uppeh\xc3\xa4lle genom att erbjuda inkvartering och kontributioner in natura, kriget blev sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjande (tyska: der Krieg ern\xc3\xa4hrt den Krieg) som Friedrich Schiller uttryckte det. Under trettio\xc3\xa5riga kriget inf\xc3\xb6rde Albrecht von Wallenstein ocks\xc3\xa5 monet\xc3\xa4r betalning till sina soldater, ett system som spred sig och ledde till att de krigf\xc3\xb6rande furstarna slapp att sj\xc3\xa4lva st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r notan f\xc3\xb6r sina arm\xc3\xa9er. Eftersom det bara fanns begr\xc3\xa4nsat med pengar att ta ur ett enskilt ockuperat territorium tvingades man hela tiden till nya er\xc3\xb6vringar f\xc3\xb6r att kunna forts\xc3\xa4tta betala soldaternas sold.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nUnder f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget fick krigsekonomin ett helt nytt genomslag som del av de krigf\xc3\xb6rande l\xc3\xa4ndernas mobilisering, sj\xc3\xb6blockaden mot Tyskland och ub\xc3\xa5tskriget i Atlanten ledde snabbt till varubrist i l\xc3\xa4nder p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor av konflikten. Ekonomiskt oberoende i st\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6jliga utstr\xc3\xa4ckning blev d\xc3\xa4rmed h\xc3\xb6gsta prioritet f\xc3\xb6r de krigf\xc3\xb6rande l\xc3\xa4nderna. Genom nationalistisk krigspropaganda skulle man f\xc3\xa5 sina egna befolkningar att inte sl\xc3\xb6sa br\xc3\xa4nsle och andra bristvaror, k\xc3\xb6pa krigsobligationer och p\xc3\xa5 annat s\xc3\xa4tt bist\xc3\xa5 staten. Ekonomisk planering blev ett vanligt inslag i b\xc3\xa5de ententen och centralmakterna. I Storbritannien och Irland dirigerades r\xc3\xa5varuproduktionen av t.ex. st\xc3\xa5l, ull, l\xc3\xa4der och s\xc3\xa4d av Ammunitionsministeriet i samarbete med n\xc3\xa4ringslivet, gradvis \xc3\xb6vertog statliga bolag alltifr\xc3\xa5n gruvdrift till j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar och d\xc3\xa4r staten inte tog direktkontroll, som med bomulls-, kol- och matprodukter, inf\xc3\xb6rde man ist\xc3\xa4llet strikt priskontroll. I juni 1915 f\xc3\xb6rfogade Ammunitionsministeriet \xc3\xb6ver 250 statliga fabriker som sysselsatte \xc3\xb6ver tv\xc3\xa5 miljoner brittiska arbetare och kontrollerade dessutom privata f\xc3\xb6retag med sammanlagt 1,4 miljoner anst\xc3\xa4llda. I USA grundades War Industries Board som samordnade ink\xc3\xb6p av krigsmateriel, satte produktionskvoter och omf\xc3\xb6rdelade r\xc3\xa5varor. I Tyska riket bildades en rad myndigheter under Krigsministeriet f\xc3\xb6r att koordinera den privata produktionen av bristvaror och om n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt beslagta dem f\xc3\xb6r krigsmaktens r\xc3\xa4kning, 1916 genomf\xc3\xb6rdes en massmobilisering av hela den manliga tyska befolkningen mellan 17 och 60 \xc3\xa5r f\xc3\xb6r obligatoriskt arbete och man tvingade ineffektiva f\xc3\xb6retag att g\xc3\xa5 samman i karteller._NEWLINE_Kostnaderna f\xc3\xb6r att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla krigsekonomin i flera \xc3\xa5r blev skyh\xc3\xb6g inflation och enorma statsskulder efter kriget, Tyskland s\xc3\xa5g i b\xc3\xb6rjan av 1920-talet sin penningekonomi n\xc3\xa4stan bryta samman och ers\xc3\xa4ttas med byteshandel och segrarmakten Frankrike tvingades betala av 3,7 miljarder dollar i skulder till USA och Storbritannien. Eftersom en stor del av den arbetsf\xc3\xb6ra befolkningen s\xc3\xa4ndes till fronten fick staten rekrytera f\xc3\xb6r industriproduktion p\xc3\xa5 hemmaplan ur befolkningslager som annars inte skulle ha g\xc3\xa5tt att tillg\xc3\xa5 som arbetskraft, fr\xc3\xa4mst kvinnor och d\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver krigsf\xc3\xa5ngar.\n_START_SECTION_\nAndra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r mellankrigstiden tog slut var redan den internationella handeln byggd p\xc3\xa5 bilateral handel och protektionism men krigsekonomierna n\xc3\xa5dde inte sin kulmen f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1941 d\xc3\xa5 Nazityskland gick fr\xc3\xa5n snabbt blixtkrig till att mobilisera hela samh\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r totalt krig. F\xc3\xb6r tyskarna var den ekonomiska exploateringen av ockuperade l\xc3\xa4nder ett prim\xc3\xa4rt m\xc3\xa5l. Tyskland, Storbritannien och Sovjetunionen hade redan \xc3\xa5ren innan kriget f\xc3\xb6rberett sig genom att l\xc3\xa4gga grunden f\xc3\xb6r krigsekonomier med investeringar i tung industri med syfte att \xc3\xb6ka krigsmaterielproduktionen. Oavsett regeringars ideologi och l\xc3\xa4nders politiska och sociala system inf\xc3\xb6rdes omfattande regleringar och centralisering av beslutsfattande f\xc3\xb6r att tj\xc3\xa4na krigsinsatsen. Arbetsmarknaden l\xc3\xa5stes f\xc3\xb6r att optimera syssels\xc3\xa4ttningen i krigsfabrikerna, inhemsk matproduktion subventionerades medan import av matvaror skars ner och med den stora depressionen f\xc3\xa4rskt i minnet \xc3\xa5stadkoms i flera l\xc3\xa4nder en kontracyklisk finanspolitik f\xc3\xb6r s\xc3\xa5pass h\xc3\xb6g tillv\xc3\xa4xt att krigsinsatsen kunde forts\xc3\xa4tta.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa5varor\n_START_PARAGRAPH_\nTillg\xc3\xa5ngen till r\xc3\xa5varor \xc3\xa4r centralt f\xc3\xb6r krigf\xc3\xb6rande l\xc3\xa4nder inte bara f\xc3\xb6r milit\xc3\xa4rens del utan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r civilbefolkningens. Genom stora offentliga satsningar p\xc3\xa5 den egna industrin och jordbruket kan man \xc3\xb6ka produktionen av t.ex. krigsmateriel och matprodukter och genom import fr\xc3\xa5n neutrala l\xc3\xa4nder kan man ocks\xc3\xa5 tillf\xc3\xb6rskansa sig r\xc3\xa5varor man saknar. Dessa metoder anstr\xc3\xa4nger dock statens finanser och i v\xc3\xa4rldskrigen kompletterades de ofta av uppmaningar till hush\xc3\xa5llen att sk\xc3\xa4ra ner p\xc3\xa5 sin egen konsumtion, exploatering av er\xc3\xb6vrade territorier samt att myndigheterna vid akut behov helt enkelt beslagtog det man ans\xc3\xa5g sig beh\xc3\xb6va fr\xc3\xa5n sina egna medborgare.\n_START_SECTION_\nKonsumtionsvaror och tung industri\n_START_PARAGRAPH_\nEftersom en stor del av de offentliga utgifterna g\xc3\xa5r till krigsmaskineriet, f\xc3\xb6rsvarsindustrin med alla dess produktionsled, har krigsekonomier under 1900-talet i regel inneburit en kraftig nedsk\xc3\xa4rning i produktion av konsumtionsvaror. S\xc3\xa4rskilt tydligt blir detta i l\xc3\xa4nder som ligger i underl\xc3\xa4ge i krig, d\xc3\xa5 man l\xc3\xa4gger allt mer resurser p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsvaret. I exempelvis Sovjetunionen 1940-1944, inklusive \xc3\xa5ren n\xc3\xa4r landet var som mest pressat av den tyska invasionen, sj\xc3\xb6nk konsumtionsvaror som andel av den totala industriproduktionen fr\xc3\xa5n 40% till 22% medan produktionen av pansarfordon \xc3\xb6kade sjufaldigt. Efter blixtkrigets slut runt 1942 skedde samma sak i Nazityskland, mobilisering f\xc3\xb6r totalt krig ledde till att utgifter p\xc3\xa5 konsumtionsvaror minskade fr\xc3\xa5n 55% till 38% av BNP medan den tunga industriproduktionen \xc3\xb6kade kraftigt. Tung industri \xc3\xa4r mycket arbetsintensivt vilket oundvikligen leder till \xc3\xb6kad efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 arbetskraft, n\xc3\xa5got som i de b\xc3\xa5da v\xc3\xa4rldskrigen inte s\xc3\xa4llan tv\xc3\xa5ngs\xc3\xa5tg\xc3\xa4rdades.\n_START_SECTION_\nFinans\n_START_PARAGRAPH_\nKostnaden f\xc3\xb6r krigsekonomin \xc3\xa4r n\xc3\xa5got av det dyraste en stat kan \xc3\xa5ta sig och sker inte s\xc3\xa4llan via sedelpressarna. Detta var vanligt under de b\xc3\xa5da v\xc3\xa4rldskrigen och hade f\xc3\xb6rdelen att l\xc3\xa4nderna inte hamnade i skuld till utlandet, men nackdelen var givetvis skenande inflation. Vanligt \xc3\xa4r annars l\xc3\xa5n f\xc3\xb6r att bekosta krigandet, f\xc3\xb6redragsvis fr\xc3\xa5n den egna befolkningen f\xc3\xb6r att slippa utlandsskulder. K\xc3\xb6p av krigsobligationer har under f\xc3\xb6rra \xc3\xa5rhundradet framst\xc3\xa4llts som medborgarnas patriotiska plikt och utgjorde ingen risk f\xc3\xb6r inflation, men \xc3\xa5 andra sidan h\xc3\xa4ngde statens \xc3\xa5terbetalningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga p\xc3\xa5 krigslyckan. Sponsras landet d\xc3\xa4remot av ett annat land, som i fallet Lend-Lease Act, s\xc3\xa5 kan man uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla en fungerande ekonomi \xc3\xa4ven i motg\xc3\xa5ng i kriget. Som med den tyska inflationen efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget visar Nixonchocken 1971 hur \xc3\xb6verbel\xc3\xa5ning f\xc3\xb6r krigf\xc3\xb6ring kan f\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende konsekvenser, i det senare fallet r\xc3\xa4mnade hela Bretton Woodssystemet samman._NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver l\xc3\xa5n och nytryckta pengar kan staten vidta vanliga finanspolitiska \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder som skatteh\xc3\xb6jningar, nedsk\xc3\xa4rningar i andra delar av samh\xc3\xa4llet och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av konfiskerad egendom f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 int\xc3\xa4kter till kriget.\n_START_SECTION_\nRelationen mellan stat, kapital och arbete\n_START_PARAGRAPH_\nSamarbetet mellan staten och storf\xc3\xb6retagen inom ramverket f\xc3\xb6r krigsekonomin ledde under v\xc3\xa4rldskrigen till att den ekonomiska omst\xc3\xa4llningen kunde g\xc3\xa5 smidigt till och staten bekostade med subventioner, prisgarantier och billig arbetskraft f\xc3\xb6retagens produktion av f\xc3\xb6r krigf\xc3\xb6ringen viktiga varor. I Sovjet var detta en icke-fr\xc3\xa5ga medan det i \xc3\xb6vriga l\xc3\xa4nder l\xc3\xb6stes genom n\xc3\xa4ringslivets mer eller mindre frivilliga samarbete, dock inte s\xc3\xa4llan dess aktiva deltagande i en nationalistisk krigsiver. Samarbete mellan staten och fackf\xc3\xb6reningarna ledde till att hotet om arbetskonflikter minskade vilket annars kunde st\xc3\xb6ra krigsekonomin.'