b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4sterbottensost\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4sterbottensost eller Burtr\xc3\xa4skost \xc3\xa4r en grynpipig och relativt smakstark ost som tillverkats sedan 1872 och idag endast av Norrmejerier ekonomisk f\xc3\xb6rening vid mejeriet i Burtr\xc3\xa4sk i Skellefte\xc3\xa5 kommun._NEWLINE_I direkt anslutning till mejeriet ligger ett bes\xc3\xb6kscenter med permanent utst\xc3\xa4llning om mejerihistorien, restaurang och konferenslokal. I \xc3\x85n\xc3\xa4set ligger huset Ostens lager, varifr\xc3\xa5n man kan f\xc3\xb6lja arbetet i ostlagret.\n_START_SECTION_\nTillverkning och lagring\n_START_PARAGRAPH_\nVid ystningen r\xc3\xb6rs blandningen kontinuerligt och v\xc3\xa4rms upp flera g\xc3\xa5nger, vilket \xc3\xa4r speciellt f\xc3\xb6r osttypen. Efter ystningen vidtar en dygnsl\xc3\xa5ng process d\xc3\xa5 osten ligger i press och v\xc3\xa4nds flera g\xc3\xa5nger f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 ut vasslen. Osten m\xc3\xa4rks med datum, fetthalt samt vilket av \xc3\xa5rets ystningar osten kommer ifr\xc3\xa5n._NEWLINE_Efter tre dagar i saltlake k\xc3\xb6rs osten till ett lager i \xc3\x85n\xc3\xa4set mellan Ume\xc3\xa5 och Skellefte\xc3\xa5 d\xc3\xa4r osten f\xc3\xa5r vila i 18 graders v\xc3\xa4rme under 18 dagar f\xc3\xb6r att torka till den f\xc3\xb6rsta vaxningen. Under dessa 18 dagar v\xc3\xa4nds osten varje morgon. Efter vaxningen flyttas osten till ett mognadslager d\xc3\xa4r temperaturen \xc3\xa4r 12 grader och luften har en luftfuktighet p\xc3\xa5 50 procent. Under lagringen kontrolleras ostarna och betygs\xc3\xa4tts p\xc3\xa5 en betygsskala mellan 1 och 9. Ostar som bed\xc3\xb6ms som ettor s\xc3\xa4ljs till livsmedelsindustrin, \xc3\xb6vriga ostar, 90 procent, blir runm\xc3\xa4rkta, ett kvalitetsm\xc3\xa4rke inom branschen. Efter minst fjorton m\xc3\xa5naders lagring s\xc3\xa4ljs osten till grossister.\n_START_SECTION_\nSkr\xc3\xb6nor och historia\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4sterbottensost kom enligt legenden till av en slump i slutet av 1872 n\xc3\xa4r mejerskan Ulrika Eleonora Lindstr\xc3\xb6m jobbade ensam i Gammelbyns mejeri i Burtr\xc3\xa4sk. Hon var tvungen att avbryta arbetet med V\xc3\xa4stg\xc3\xb6taosten f\xc3\xb6r andra sysslor; vissa rykten g\xc3\xb6r g\xc3\xa4llande att dessa sysslor skulle ha med k\xc3\xa4rlek att g\xc3\xb6ra. Detta medf\xc3\xb6rde att ostmassan svalnade och v\xc3\xa4rmdes i flera omg\xc3\xa5ngar och resultatet blev inte som det var t\xc3\xa4nkt. Trots misstaget blev osten v\xc3\xa4lsmakande och gjorde snabbt succ\xc3\xa9 runt om i landet._NEWLINE_Enligt en annan skr\xc3\xb6na ska V\xc3\xa4sterbottensost vara s\xc3\xa5 v\xc3\xa4lsmakande tack vare att en komet slog ned i omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r l\xc3\xa4nge sedan, vilket gav ett tillskott av olika n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen till marken. N\xc3\xa4r korna, vars mj\xc3\xb6lk man g\xc3\xb6r osten av, \xc3\xa4ter gr\xc3\xa4set tar de upp n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnena._NEWLINE_Gemensamt f\xc3\xb6r alla historierna kring osten \xc3\xa4r att de \xc3\xa4r skr\xc3\xb6nor som uppenbarligen har f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrats under \xc3\xa5rens lopp. Den verkliga ursprungshistorien bakom ostens tillverkning kan med st\xc3\xb6rsta sannolikhet aldrig s\xc3\xa4kerst\xc3\xa4llas helt. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k har gjorts att tillverka osten utanf\xc3\xb6r Burtr\xc3\xa4sk, men samtliga f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k har misslyckats._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1900-talet tillverkades V\xc3\xa4sterbottensost p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga mejerier och med kraftigt skiftande kvalit\xc3\xa9. F\xc3\xb6r att kunna garantera kvalit\xc3\xa9n p\xc3\xa5 osten ans\xc3\xb6kte Johan Bexelius 1910 om att registrera varum\xc3\xa4rket W\xc3\xa4sterbottens fetost s.k. Burtr\xc3\xa4skost och sedan dess har W:t med kronan \xc3\xb6ver prytt V\xc3\xa4sterbottensost och kvalit\xc3\xa9n varit densamma._NEWLINE_Ulrika Eleonora Lindstr\xc3\xb6m f\xc3\xb6ddes 1835 i Lappvattnet utanf\xc3\xb6r Burtr\xc3\xa4sk. Hon f\xc3\xb6ddes in i en fattig familj med m\xc3\xa5nga syskon, varf\xc3\xb6r hon adopterades till ett barnl\xc3\xb6st par, Magdalena Charlotta Markstr\xc3\xb6m och Zachris Larsson, som bodde i Skarviken. N\xc3\xa4r hennes adoptivfar dog fick Ulrika Eleonora \xc3\xa4rva 500 riksdaler, vilket var en ansenlig summa p\xc3\xa5 den tiden. Hon arbetade d\xc3\xa5 som piga och tog beslutet att utbilda sig f\xc3\xb6r pengarna. Till Degeberga i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland reste hon, d\xc3\xa4r fanns det en mejeriskola. Efter ett \xc3\xa5rs grundlig utbildning var hon en kunnig mejerska. \xc3\x85r 1869 reste hon tillbaka till Burtr\xc3\xa4sk och fick snabbt arbete p\xc3\xa5 Gammelbyns Mejeri. De f\xc3\xb6rsta tre \xc3\xa5ren arbetade Ulrika Eleonora p\xc3\xa5 mejeriet som piga, men sedan fick hon ta \xc3\xb6ver det stora ansvaret som mejerska. \xc3\x85ret var 1872 n\xc3\xa4r Ulrica Eleonora Lindstr\xc3\xb6m kom p\xc3\xa5 den speciella metoden f\xc3\xb6r att ysta en mer h\xc3\xa5llbar och smakrik ost. Genom upprepade uppv\xc3\xa4rmningar tillsammans med omr\xc3\xb6rning \xc3\xa5stadkom hon en ost, som i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med V\xc3\xa4stg\xc3\xb6taosten, h\xc3\xb6ll betydligt b\xc3\xa4ttre._NEWLINE_Ulrika Eleonora dog i lunginflammation den 15 februari \xc3\xa5r 1892, 56 \xc3\xa5r gammal.'