b'\n_START_ARTICLE_\nAnalys av ett mord\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nI en sm\xc3\xa5stad i Michigan, bor advokat Paul Biegler (Stewart), en f\xc3\xb6re detta distrikts\xc3\xa5klagare som inte blivit omvald och ist\xc3\xa4llet tillbringar st\xc3\xb6rre delen av sin tid \xc3\xa5t fiske, spela piano och umg\xc3\xa5s med sin alkoholiserade v\xc3\xa4n och kollega Parnell McCarthy (O\'Connell) samt sin l\xc3\xa4tt h\xc3\xa5nfulla och skeptiska sekreterare Maida Rutledge (Arden)._NEWLINE_En dag kontaktas Biegler av Laura Manion (Remick), hustru till l\xc3\xb6jtnant Frederick "Manny" Manion (Gazzara), som har gripits f\xc3\xb6r mordet p\xc3\xa5 g\xc3\xa4stgivaren Bernard "Barney" Quill. Manion f\xc3\xb6rnekar inte mord, men h\xc3\xa4vdar att det var h\xc3\xa4mnd f\xc3\xb6r att Quill v\xc3\xa5ldtog hans fru. _NEWLINE_\xc3\x84ven med ett s\xc3\xa5dant motiv vore det sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xa5 Manion friad fr\xc3\xa5n mord\xc3\xa5talet, men Manion p\xc3\xa5st\xc3\xa5r sig heller inte ha n\xc3\xa5got minne av h\xc3\xa4ndelsen. Det tyder p\xc3\xa5 att han skulle kunna vara ber\xc3\xa4ttigad till ett f\xc3\xb6rsvar grundat p\xc3\xa5 att han drabbats av en slags tillf\xc3\xa4llig sinnessjukdom och inte kunnat kontrollera sina handlingar. Biegler beslutar sig efter en del bet\xc3\xa4nkligheter och \xc3\xb6verv\xc3\xa4ganden att ta sig an uppdraget att f\xc3\xb6rsvara Manion. _NEWLINE_Det hela utvecklar sig och kompliceras vidare under r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen som f\xc3\xb6ljer. Bieglers tillbakalutade upptr\xc3\xa4dande d\xc3\xb6ljer ett skarpt juridisk sinne och en ben\xc3\xa4genhet att st\xc3\xa4lla till med tricks i r\xc3\xa4ttssalen, och domaren har fullt sj\xc3\xa5 med att h\xc3\xa5lla det hela under kontroll. Det g\xc3\xa5r samtidigt inget bra f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsvaret, s\xc3\xa4rskilt eftersom den lokala \xc3\xa5klagaren (West) bist\xc3\xa5s av den kraftfulla \xc3\xa5klagaren Claude Dancer (Scott) fr\xc3\xa5n justitieministerns departement.\n_START_SECTION_\nOm filmen\n_START_PARAGRAPH_\nManuset bygger p\xc3\xa5 boken Mordets anatomi av Robert Traver (egentligen John D. Voelker) om den riktiga mordr\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen, som skedde efter ett mord vid Big Bay Lumberjack Tavern i Michigan._NEWLINE_Filmen nominerades till sju Oscars, bland annat b\xc3\xa4sta film, b\xc3\xa4sta manliga huvudroll (James Stewart) och b\xc3\xa4sta manliga biroll (b\xc3\xa5de Arthur O\'Connell och George C. Scott).\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nDen 31 juli 1952 sk\xc3\xb6t och d\xc3\xb6dade Lt. Coleman A. Peterson Maurice Chenoweth i Big Bay i Michigan. Voelker anlitades som f\xc3\xb6rsvarsadvokat n\xc3\xa5gra dagar senare. R\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen inleddes den 15 september 1952 och bitr\xc3\xa4dande justitieminister Irving Beattie assisterade Marquette Countys \xc3\xa5klagare Edward Thomas. Voelker anv\xc3\xa4nde en s\xc3\xa4llsynt variant av f\xc3\xb6rsvar p\xc3\xa5 grund av sinnessjukdom, kallad "oemotst\xc3\xa5ndlig impuls" f\xc3\xb6r att peka p\xc3\xa5 att Peterson varit otillr\xc3\xa4knelig, vilken inte hade anv\xc3\xa4nts i Michigan sedan 1886. Juryn \xc3\xb6verlade i fyra timmar den 23 september 1952, innan den \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde med sitt utslag: icke skyldig p\xc3\xa5 grund av sinnessjukdom. Tv\xc3\xa5 dagar senare, unders\xc3\xb6ktes Peterson av en psykiater som bed\xc3\xb6mde honom fullt frisk och han sl\xc3\xa4pptes. Peterson och hans fru skilde sig strax efter r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen.'