b'\n_START_ARTICLE_\nGulden\n_START_PARAGRAPH_\nGulden var i Tyskland ursprungligen namnet p\xc3\xa5 de \xc3\xa4ldsta guldmynten Floriner eller Goldgulden men fr\xc3\xa5n 1400-talet j\xc3\xa4mte Guldengroschen, Guldiner och Taler anv\xc3\xa4nt som ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 motsvarigheten i silver - s\xc3\xa5 kallade silver-gulden._NEWLINE_Efter mitten av 1500-talet brukades gulden som namn p\xc3\xa5 ett genom riksmyntordningen i Tysk-Romerska riket av 1559 inf\xc3\xb6rt mynt med en finvikt av 22,91 gram, av n\xc3\xa5got l\xc3\xa4gre v\xc3\xa4rde \xc3\xa4n Talern. Denna gulden, \xc3\xa4ven kallad riksguldiner, vann utbredning huvudsakligen i sydv\xc3\xa4stra Tyskland och g\xc3\xa4llde f\xc3\xb6r 60 kreuzer. Den genom f\xc3\xb6rdragen i Zinna 1667 och Leipzig 1690 skapade 2/3 talern erh\xc3\xb6ll \xc3\xa4ven namnet gulden och pr\xc3\xa4glades i Norra Tyskland, Enligt ett f\xc3\xb6rdrag av 1753, till\xc3\xa4mpat i \xc3\x96sterrike och stora delar av Tyskland, r\xc3\xa4knades gulden som 2/3 av kuranttalern och hade en finvikt av 11,69 gram. Efter f\xc3\xb6rdraget i Wien 1857 pr\xc3\xa4glades gulden med en finvikt 11,1 gram. Myntningen upph\xc3\xb6rde i Tyskland 1871 och i \xc3\x96sterrike 1892_NEWLINE_I Fria staden Danzig anv\xc3\xa4ndes 1923-39 valutan 1 gulden= 100 pfennig._NEWLINE_I Nederl\xc3\xa4nderna pr\xc3\xa4glades mynt med beteckningen gulden - se Nederl\xc3\xa4ndska Gulden.'