b'\n_START_ARTICLE_\nArbetstid\n_START_PARAGRAPH_\nArbetstid \xc3\xa4r den tid som m\xc3\xa4nniskor \xc3\xa4gnar \xc3\xa5t f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvsarbete. Flera l\xc3\xa4nder reglerar arbetstiden i lag g\xc3\xa4llande exempelvis dagliga raster, r\xc3\xb6da dagar och maximalt antal arbetstimmar per vecka._NEWLINE_Ordinarie arbetstid \xc3\xa4r den lagligt reglerade gr\xc3\xa4ns f\xc3\xb6r hur l\xc3\xa5ng arbetstiden f\xc3\xa5r vara (i Sverige 40 timmar per vecka). Om en anst\xc3\xa4lld arbetar mer \xc3\xa4n detta kallas det \xc3\xb6vertid. D\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste arbetsgivaren betala \xc3\xb6vertidsers\xc3\xa4ttning (inte att f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xla med ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r obekv\xc3\xa4m tid, s\xc3\xa5 kallad OB) i enlighet med lag eller kollektivavtal. Generellt ligger ordinarie arbetstid p\xc3\xa5 mellan 40 och 44 timmar per vecka (men den varierar mellan 35 timmar i Frankrike till 112 timmar per vecka i Nordkoreas arbetsl\xc3\xa4ger) och \xc3\xb6vertidsers\xc3\xa4ttningen ligger mellan 25 och 50 procent \xc3\xb6ver normall\xc3\xb6nen._NEWLINE_Svenskt N\xc3\xa4ringsliv, Ekonomifakta och OECD anger hur m\xc3\xa5nga timmar man arbetar per \xc3\xa5r i Sverige  och internationellt .\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4gare-samlare\n_START_PARAGRAPH_\nSedan tidigt sextiotal har konsensus bland antropologer, historiker och sociologer varit att j\xc3\xa4gar- och samlarsamh\xc3\xa4llen \xc3\xa5tnj\xc3\xb6t mer fritid \xc3\xa4n kapitalistiska samh\xc3\xa4llen och jordbrukssamh\xc3\xa4llen. I en stam bland !Kung-folket i Kalahari\xc3\xb6knen uppskattas exempelvis arbetsveckan ha best\xc3\xa5tt av tv\xc3\xa5 och en halv arbetsdag, d\xc3\xa4r arbetsdagens l\xc3\xa4ngd var cirka sex timmar. Sammanst\xc3\xa4lld data visar att den genomsnittliga arbetsdagen var kortare \xc3\xa4n fem timmar._NEWLINE_Ytterligare studier har bland annat unders\xc3\xb6kt Machiguenga-folket i norra Amazonomr\xc3\xa5det och ursprungsbefolkningen Kayapo i Brasilien. Dessa studier utvidgade definitionen av arbete till att \xc3\xa4ven inkludera annat \xc3\xa4n j\xc3\xa4gar- och samlaraktiviteter, men den genomsnittliga arbetstiden i j\xc3\xa4gar- och samlarsamh\xc3\xa4llen var \xc3\xa4nd\xc3\xa5 4,86 timmar, medan maxtiden var under \xc3\xa5tta timmar. Det \xc3\xa4r alltj\xc3\xa4mt en vanlig missuppfattning att j\xc3\xa4gare-samlare arbetade l\xc3\xa5ngt mer \xc3\xa4n den moderna m\xc3\xa4nniskans fyrtio timmars arbetsvecka.\n_START_SECTION_\nModern historia\n_START_PARAGRAPH_\nDen industriella revolutionen gjorde det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre delar av populationen att arbeta \xc3\xa5ret runt d\xc3\xa5 detta arbete inte var knutet till \xc3\xa5rstiderna, och artificiell belysning gjorde det m\xc3\xb6jligt att arbeta l\xc3\xa4ngre tid per dag. B\xc3\xb6nder och jordbrukare flyttade fr\xc3\xa5n landsbygd till urbana fabriker och \xc3\xa5rsarbetstiden \xc3\xb6kade drastiskt. Data visar att arbetsscheman kunde vara s\xc3\xa5 l\xc3\xa5nga som tolv till sexton timmar per dag, sex till sju dagar per vecka._NEWLINE_Under 1900-talet f\xc3\xb6rkortades arbetstiden till n\xc3\xa4ra h\xc3\xa4lften, mest p\xc3\xa5 grund av facklig f\xc3\xb6rhandling, kollektivavtal och statlig lagstiftning. Arbetsveckan reducerades i st\xc3\xb6rre delen av den industrialiserade v\xc3\xa4rlden till cirka 40 timmar efter andra v\xc3\xa4rldskriget. Arbetstidsf\xc3\xb6rkortningen fortsatte i snabbare takt i Europa \xc3\xa4n i Amerika, och exempelvis inf\xc3\xb6rde Frankrike en 35 timmars arbetsvecka \xc3\xa5r 2000. \xc3\x85r 1995 inf\xc3\xb6rde Kina 40 timmars arbetsvecka med borttagandet av halvdagsarbete p\xc3\xa5 l\xc3\xb6rdagar.\n_START_SECTION_\nAnst\xc3\xa4llningsformer\n_START_PARAGRAPH_\nEn persons arbetstid kan vara fast arbetstid, d\xc3\xa5 personen i fr\xc3\xa5ga m\xc3\xa5ste infinna sig vid sitt arbete vid ett visst klockslag och slutar p\xc3\xa5 en f\xc3\xb6rutbest\xc3\xa4md tid, eller r\xc3\xb6rlig arbetstid, d\xc3\xa5 tiden p\xc3\xa5 dagen kan variera. En form av r\xc3\xb6rlig tid \xc3\xa4r flextid, allts\xc3\xa5 flexibel tid, d\xc3\xa5 personen i olika utstr\xc3\xa4ckning sj\xc3\xa4lv kan v\xc3\xa4lja n\xc3\xa4r han eller hon b\xc3\xb6rjar och slutar, f\xc3\xb6rutsatt att ett visst antal timmar \xc3\xa4nd\xc3\xa5 \xc3\xa4gnas \xc3\xa5t arbete.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige har lagstadgad veckoarbetstid varit 48 timmar sedan 1919, 45 timmar sedan 1958, 42,5 timmar sedan 1967 och 40 timmar sedan 1973. Arbetsdagens l\xc3\xa4ngd har enligt lag varit 8 timmar sedan 1919, men tidigare med arbete sex dagar i veckan och d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 l\xc3\xb6rdagar.\n_START_SECTION_\nAnst\xc3\xa4llningsformer\n_START_PARAGRAPH_\nSemestertj\xc3\xa4nst \xc3\xa4r den vanligaste anst\xc3\xa4llningsformen i Sverige. Detta inneb\xc3\xa4r att arbetstagaren har 40 timmars arbetsvecka och r\xc3\xa4tt till minst fem veckors betald semester. Ferietj\xc3\xa4nst \xc3\xa4r den vanligaste anst\xc3\xa4llningsformen f\xc3\xb6r l\xc3\xa4rare i Sverige. Arbetstiden ligger d\xc3\xa5 koncentrerad p\xc3\xa5 194 A-dagar som \xc3\xa4r placerade kring elevernas l\xc3\xa4s\xc3\xa5r (178 dagar). D\xc3\xa5 \xc3\xa5rsarbetstiden \xc3\xa4r densamma som \xc3\xb6vriga arbetstagares, s\xc3\xa5 blir arbetsveckan cirka 45,5 timmar under de 194 A-dagarna. 35 timmar av dessa \xc3\xa4r reglerad arbetstid d\xc3\xa5 arbetsgivaren leder och f\xc3\xb6rdelar arbetet, \xc3\xb6vriga 10,5 timmar \xc3\xa4r f\xc3\xb6rtroendetid d\xc3\xa4r l\xc3\xa4raren sj\xc3\xa4lv avg\xc3\xb6r vilka arbetsuppgifter som beh\xc3\xb6ver utf\xc3\xb6ras. F\xc3\xb6rtroendetiden ska ocks\xc3\xa5 inneh\xc3\xa5lla en viss del f\xc3\xb6rdjupning. En uppeh\xc3\xa5llstj\xc3\xa4nst inneb\xc3\xa4r att arbetstagaren f\xc3\xa5r ett m\xc3\xa5natligt l\xc3\xb6neavdrag under hela \xc3\xa5ret f\xc3\xb6r att kompensera uppeh\xc3\xa5ll under exempelvis jul och sommar.\n_START_SECTION_\nFolktro\n_START_PARAGRAPH_\nI svensk folktro var det viktigt att h\xc3\xa5lla kv\xc3\xa4ll, det vill s\xc3\xa4ga sluta arbeta i tid p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen. Det var man tvungen att g\xc3\xb6ra inte bara f\xc3\xb6r sin egen skull, utan ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grund av \xc3\xb6vernaturliga v\xc3\xa4sen. I en s\xc3\xa4gen som upptecknats bland annat i Uppland ber\xc3\xa4ttas om en bonde som brukade vara ute p\xc3\xa5 \xc3\xa5kern och pl\xc3\xb6ja trots att det hunnit bli m\xc3\xb6rkt. En kv\xc3\xa4ll h\xc3\xb6rde han ett samtal mellan tv\xc3\xa5 troll som bodde i var sitt berg. Det ena trollet fr\xc3\xa5gade: "F\xc3\xa5r jag l\xc3\xa5na din stora kittel i kv\xc3\xa4ll?" Det andra trollet fr\xc3\xa5gade d\xc3\xa5: "Vad ska du ha den till?" Svaret blev: "Jag ska koka Lasse L\xc3\xa5ngoml\xc3\xa5r, som inte g\xc3\xa5r hem n\xc3\xa4r de andra g\xc3\xa5r." Bonden Lars begav sig d\xc3\xa5 genast hem\xc3\xa5t och d\xc3\xa4refter bar han alltid vitl\xc3\xb6k i kl\xc3\xa4derna f\xc3\xb6r att inte bli tagen av trollen. En annan variant av s\xc3\xa4gnen handlar om tv\xc3\xa5 dr\xc3\xa4ngar som har tr\xc3\xb6ttnat p\xc3\xa5 att beh\xc3\xb6va arbeta sent p\xc3\xa5 l\xc3\xb6rdagskv\xc3\xa4llarna och beger sig upp p\xc3\xa5 varsitt berg och l\xc3\xa5tsas vara \xc3\xb6vernaturliga v\xc3\xa4sen. Den ene s\xc3\xa4ger att han vill l\xc3\xa5na en kittel f\xc3\xb6r att koka bonden och p\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gan fr\xc3\xa5n sin dr\xc3\xa4ngkollega vad han ska f\xc3\xa5 f\xc3\xb6r besv\xc3\xa4ret blir det ov\xc3\xa4ntade svaret (vilket \xc3\xa4ven bonden h\xc3\xb6r): "Halsk\xc3\xb6ttet, v\xc3\xa5mfettet, ena bogen och b\xc3\xa4gge l\xc3\xa5ren."_NEWLINE_En s\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n Bohusl\xc3\xa4n ber\xc3\xa4ttar om en vallpiga som var ute med sina kor. Hon m\xc3\xb6tte d\xc3\xa5 en j\xc3\xa4tte som sade: "Dagen \xc3\xa4r din, men natten \xc3\xa4r min." Kontentan av det \xc3\xa4r att m\xc3\xa4nniskorna var tvungna att respektera gr\xc3\xa4nsen mellan sin egen del av dygnet och den del av dygnet som tillh\xc3\xb6rde \xc3\xb6vernaturliga v\xc3\xa4sen.'