b'\n_START_ARTICLE_\nAndr\xc3\xa9 L\xc3\xa9o\n_START_PARAGRAPH_\nAndr\xc3\xa9 L\xc3\xa9o (pseudonym f\xc3\xb6r Victoire L\xc3\xa9odile B\xc3\xa9ra), f\xc3\xb6dd 18 augusti 1824 i Lusignan, d\xc3\xb6d 20 maj 1900 i Paris, var en fransk romanf\xc3\xb6rfattare, journalist och feminist._NEWLINE_Hon l\xc3\xa4mnade sin f\xc3\xb6delseregion 1851 tillsammans med sin blivande make, journalisten Pierre-Gr\xc3\xa9goire Chamseix f\xc3\xb6r att undkomma Napoleon III:s polis. Hon valde d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 sin pseudonym genom att sammanf\xc3\xb6ra namnen p\xc3\xa5 sina tv\xc3\xa5 s\xc3\xb6ner och engagerade sig hos republikanerna och feministen Paule Minck, med vilken hon senare skulle delta i Pariskommunen. D\xc3\xa4rvidlag samarbetade hon med Union des femmes f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara Paris och sk\xc3\xb6ta de s\xc3\xa5rade. Hon skrev ledare i La Sociale och undgick repressionen efter Pariskommunen genom att fly till Schweiz. D\xc3\xa4r ingick hon ett f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande med syndikalisten Beno\xc3\xaet Malon._NEWLINE_P\xc3\xa5 resande fot i Europa \xc3\xa4gnade hon sig \xc3\xa5t att studera kvinnans roll i samh\xc3\xa4llet. Efter amnestin 1880 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde hon till Paris och samarbetade med den socialistiska pressen. N\xc3\xa4r hon dog 1900 efterl\xc3\xa4mnade hon m\xc3\xa5nga verk: \xc3\xa5tskilliga romaner, sagor och ess\xc3\xa4er, och ett antal politiska artiklar och texter. I hennes skrifter kommer m\xc3\xa5nga id\xc3\xa9er till uttryck som \xc3\xa4n idag har en br\xc3\xa4nnande aktualitet.'