b'\n_START_ARTICLE_\nHerman Melville\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nHerman Melvilles familj var rik, men fadern, som var k\xc3\xb6pman, gick i konkurs och Melville blev snart nog tvungen att klara sitt eget uppeh\xc3\xa4lle. Skolg\xc3\xa5ngen i Albany 1830-1835 kombinerade han med arbete som kontorist. Han avbr\xc3\xb6t senare en ingenj\xc3\xb6rsutbildning och gick till sj\xc3\xb6ss 1839 - som m\xc3\xa4sspojke p\xc3\xa5 en resa till England. 1841 tog han hyra p\xc3\xa5 ett valf\xc3\xa5ngstfartyg som seglade i Stilla havet. Efter flera \xc3\xa5r ombord rymde han och en kamrat d\xc3\xa5 fartyget l\xc3\xa5g vid Marquesas\xc3\xb6arna. En tid h\xc3\xb6ll han sig g\xc3\xb6md i Typee-dalen, befolkad av kannibaler. Via Tahiti och Hawaii \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom till USA som matros ombord p\xc3\xa5 en amerikansk fregatt - alltsammans erfarenheter av stor betydelse f\xc3\xb6r hans senare f\xc3\xb6rfattarskap. _NEWLINE_Melvilles f\xc3\xb6rfattarg\xc3\xa4rning str\xc3\xa4cker sig huvudsakligen fr\xc3\xa5n 1846 till 1866, d\xc3\xa5 han definitivt gav upp tanken p\xc3\xa5 att bli en stor f\xc3\xb6rfattare. Under senare delen av sitt liv arbetade han som tullinspekt\xc3\xb6r i New York och var d\xc3\xa5 praktiskt taget redan bortgl\xc3\xb6md. Han debuterade 1846 och hade i b\xc3\xb6rjan en hel del framg\xc3\xa5ng med b\xc3\xb6cker som utspelas i S\xc3\xb6derhavet och liknades vid James Fenimore Cooper och Frederick Marryat. Debutboken, Teipi (Typee\xc2\xa0: a Peep at Polynesian Life), \xc3\xa4r en skildring av vistelsen hos kannibalerna. Men n\xc3\xa4r Melville f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte sig p\xc3\xa5 en mer allegorisk och satirisk framst\xc3\xa4llning i Mardi (1849, Mardi) gjorde han n\xc3\xa4rmast fiasko. 1850 b\xc3\xb6rjade han skriva Moby Dick (Moby-Dick or The Whale), till\xc3\xa4gnad Hawthorne. Romanen, som kom ut 1851, blev inte n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre framg\xc3\xa5ng, och st\xc3\xa4rkte n\xc3\xa4rmast Melville i tron p\xc3\xa5 att han aldrig skulle n\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre l\xc3\xa4sekrets. Men allt eftersom \xc3\xa5ren g\xc3\xa5tt, har Moby Dick kommit att framst\xc3\xa5 som en av 1800-talets mest s\xc3\xa4rpr\xc3\xa4glade romaner och gett Melville v\xc3\xa4rldsrykte i efterhand._NEWLINE_Besviken \xc3\xb6ver den uteblivna framg\xc3\xa5ngen skrev Melville den sj\xc3\xa4lvbiografiskt pr\xc3\xa4glade konstn\xc3\xa4rsromanen Pierre or The Ambiguities (1852), d\xc3\xa4r en f\xc3\xb6rfattare k\xc3\xa4mpar med sitt livs verk, samtidigt som romanen \xc3\xa4r en djupdykning i psykologisk analys med sexuella undertoner. Handlingen och stilen bem\xc3\xb6ttes emellertid snarast med indignation av kritiken. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare drabbades dessutom Melville av sviktande h\xc3\xa4lsa och personliga sorger - b\xc3\xa5da s\xc3\xb6nerna dog. Han fortsatte dock att skriva. Till hans m\xc3\xa4rkligare ber\xc3\xa4ttelser fr\xc3\xa5n denna tid h\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngnovellerna Bartleby (1853, Bartleby the Scrivenor) och Benito Cereno (1855, Benito Cereno), samlade i The Piazza Tales (1856), som b\xc3\xa5da b\xc3\xa4r vittne om hans desillusion och pessimistiska m\xc3\xa4nniskosyn. Detsamma kan s\xc3\xa4gas om The Confidence-Man (1857), hans sista prosaverk, om en professionell svindlare ombord p\xc3\xa5 en flod\xc3\xa5ngare l\xc3\xa4ngs Mississippi. Mot slutet av sin f\xc3\xb6rfattarbana skrev Herman Melville ocks\xc3\xa5 lyrik, men inte heller den n\xc3\xa5dde publiken. De flesta samlingarna tryckte han sj\xc3\xa4lv i 25 exemplar. Men Clarel, ocks\xc3\xa5 den tryckt p\xc3\xa5 egen bekostnad 1876, r\xc3\xa4knas numera till en av de mer betydande i amerikansk litteratur. Detta v\xc3\xa4ldiga versepos ber\xc3\xa4ttar om en resa han f\xc3\xb6retog till Palestina 1856-1857._NEWLINE_Melville k\xc3\xa4mpade hela sitt liv med d\xc3\xa5lig ekonomi. F\xc3\xb6rst en tid f\xc3\xb6re sin d\xc3\xb6d fick han ett arv som befriade honom fr\xc3\xa5n penningbekymren. Men det skulle dr\xc3\xb6ja till 1919, hundra \xc3\xa5r efter hans f\xc3\xb6delse, innan han \xc3\xa5teruppt\xc3\xa4cktes som f\xc3\xb6rfattare. I geng\xc3\xa4ld blev genombrottet desto starkare och han f\xc3\xb6rklarades vara en av de st\xc3\xb6rsta beg\xc3\xa5vningarna i amerikansk litteraturhistoria. I b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1920-talet hittades ocks\xc3\xa5 ett efterl\xc3\xa4mnat manuskript, Billy Budd, f\xc3\xb6rm\xc3\xa4rsgast (Billy Budd, Foretopman, publicerat 1924, men skrivet 1888), som starkt bidrog till hans ren\xc3\xa4ssans. Det \xc3\xa4r en historia med djup symbolisk inneb\xc3\xb6rd som handlar om en vild men renhj\xc3\xa4rtad sj\xc3\xb6man. Den l\xc3\xa5g senare till grund f\xc3\xb6r en opera av Benjamin Britten 1951, till vilken E.M. Forster skrev librettot.'