b'\n_START_ARTICLE_\nFrankfurterk\xc3\xb6ket\n_START_PARAGRAPH_\nFrankfurterk\xc3\xb6ket (Frankfurter K\xc3\xbcche) skapades 1926 av den \xc3\xb6sterrikiska arkitekten Margarete Sch\xc3\xbctte-Lihotzky (1897-2000) f\xc3\xb6r att underl\xc3\xa4tta k\xc3\xb6ksarbetet. K\xc3\xb6ket utvecklades p\xc3\xa5 initiativ av Ernst May som var chef f\xc3\xb6r bos\xc3\xa4ttningsinstitutionen i Frankfurt am Main. Frankfurter K\xc3\xbcche r\xc3\xa4knas som f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till det moderna k\xc3\xb6ket med standardiserade snickerier._NEWLINE_Frankfurterk\xc3\xb6ket skulle gestaltas lika effektivt som en industriell arbetsplats, d\xc3\xa4r alla viktiga komponenter fanns inom r\xc3\xa4ckh\xc3\xa5ll varigenom arbetstiden kunde minimeras. Resultatet var ett mycket kompakt k\xc3\xb6k, vilket passade utm\xc3\xa4rkt i den uppblommande massproduktionen av l\xc3\xa4genheter. Redan 1912 anv\xc3\xa4ndes taylorismens id\xc3\xa9er av Christine Frederik n\xc3\xa4r hon studerade arbetsf\xc3\xb6rlopp i hemmet och med hj\xc3\xa4lp av stoppur m\xc3\xa4tte tids\xc3\xa5tg\xc3\xa5ngen f\xc3\xb6r olika handgrepp. Margarete Sch\xc3\xbctte-Lihotzky \xc3\xb6verf\xc3\xb6rde denna tankeg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 bostadsproduktionen, speciellt p\xc3\xa5 k\xc3\xb6ket. Hon gestaltade k\xc3\xb6ket s\xc3\xa5 att bara en person kunde arbeta d\xc3\xa4r, en tj\xc3\xa4nstepiga utesl\xc3\xb6t hon, f\xc3\xb6r Frankfurter k\xc3\xb6ket skulle finnas i arbetarhemmen. Inspiration till detta kompakta bostadsk\xc3\xb6k hade hon f\xc3\xa5tt genom studier av restaurangk\xc3\xb6k i j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gst\xc3\xa5g._NEWLINE_Det fanns olika k\xc3\xb6kstyper, exempelvis typ 1 med en golvyta av 1,9 x 3,4 meter. Vid kortsidan fanns en arbetsplats med dagsljus och l\xc3\xa4ngs den ena v\xc3\xa4ggen anordnades vasken, avst\xc3\xa4llningsyta och ett h\xc3\xb6gsk\xc3\xa5p, l\xc3\xa4ngs den andra v\xc3\xa4ggen fanns spisen och en nerf\xc3\xa4llbar strykbr\xc3\xa4da. Snickerierna lackerades i en gr\xc3\xb6n-bl\xc3\xa5 kul\xc3\xb6r, den f\xc3\xa4rgen gillades inte av flugor, det hade vetenskapsm\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n universitetet i Frankfurt kommit fram till. Arbetsb\xc3\xa4nken hade ett ytskikt av linoleum och en fri kant s\xc3\xa5 att det var l\xc3\xa4tt att skruva fast olika hush\xc3\xa5llsapparater (till exempel en k\xc3\xb6ttkvarn). Under arbetsb\xc3\xa4nken fanns ett helt batteri med ett 20-tal speceril\xc3\xa5dor. Vasken hade tv\xc3\xa5 hoar, d\xc3\xa4r den v\xc3\xa4nstra fungerade som torkst\xc3\xa4ll. I Frankfurter K\xc3\xbcche fanns till en b\xc3\xb6rjan \xc3\xa4ven en liten elspis, men efter klagom\xc3\xa5l \xc3\xb6ver de h\xc3\xb6ga priserna tillhandah\xc3\xb6lls en variant med en kombinerad ved-/elspis._NEWLINE_F\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla produktionskostnaderna nere tillverkades k\xc3\xb6ket i stor upplaga p\xc3\xa5 fabrik efter ett standardiserat modulsystem. Snickaren beh\xc3\xb6vde sedan bara fixera k\xc3\xb6ksenheterna p\xc3\xa5 plats. Frankfurter K\xc3\xbcche hade sin glanstid i Frankfurt mellan \xc3\xa5ren 1926 och 1932, d\xc3\xa5 installerades cirka 10\xc2\xa0000 k\xc3\xb6k, d\xc3\xa4rav namnet \xe2\x80\x9cFrankfurter K\xc3\xbcche\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Trots sina f\xc3\xb6rdelar fann k\xc3\xb6ket inte bara positiva kommentarer. Huvudargumentet mot k\xc3\xb6ket var, att det var f\xc3\xb6r tr\xc3\xa5ngt och att det var f\xc3\xb6r lite flexibilitet. \xc3\x84ven en viss konservativ inst\xc3\xa4llning mot denna \xe2\x80\x9cnymodighet\xe2\x80\x9d h\xc3\xa4mmade en st\xc3\xb6rre utbredning av konceptet. \xc3\x84nd\xc3\xa5 bidrog Margarete Sch\xc3\xbctte-Lihotzkys k\xc3\xb6k till vidareutvecklingar som Le Corbusiers \xe2\x80\x9cModulor-K\xc3\xbcche\xe2\x80\x9d och det svenska standardk\xc3\xb6ket. \xc3\x85r 1989 fick d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Margarete Sch\xc3\xbctte-Lihotzky Ikea Foundations Ikea-pris.'