b'\n_START_ARTICLE_\nZaniah\n_START_SECTION_\nNomenklatur\n_START_PARAGRAPH_\nEta Virginis har det traditionella namnet Zaniah/z \xc9\x99 n a\xc9\xaa . \xc6\x8f/, h\xc3\xa4rlett fr\xc3\xa5n det arabiska \xd8\xb2\xd8\xa7\xd9\x88\xd9\x8a\xd8\xa9 z\xc4\x81wiyah "h\xc3\xb6rnet", samma k\xc3\xa4lla som Zavijava(Beta Virginis). \xc3\x85r 2016 organiserade Internationella astronomiska unionen en arbetsgrupp f\xc3\xb6r stj\xc3\xa4rnnamn (WGSN) med uppgift att katalogisera och standardisera riktiga namn f\xc3\xb6r stj\xc3\xa4rnor. WGSN fastst\xc3\xa4llde namnet Zaniah f\xc3\xb6r denna stj\xc3\xa4rna den 12 september 2016 vilket nu \xc3\xa4r inskrivet i IAU:s Catalog of Star Names._NEWLINE_I stj\xc3\xa4rnkatalogen i kalendern Al Achsasi Al Mouakket ben\xc3\xa4mndes denna stj\xc3\xa4rna Thanih al Aoua, som \xc3\xb6versattes till latin som Secunda Latratoris, vilket betyder "den andra inroparen". Zaniah, tillsammans med Beta Virginis (Zavijava), Gamma Virginis (Porrima), Delta Virginis (Auva) och Epsilon Virginis (Vindemiatrix), var Al\'Aww\xc4\x81\', "Inroparen".\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nZaniah \xc3\xa4r en bl\xc3\xa5 underj\xc3\xa4ttestj\xc3\xa4rna av typ A och av spektralklass A2 V. Stj\xc3\xa4rnan har en massa som \xc3\xa4r 2,5 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n solens och en radie som \xc3\xa4r 4,6 g\xc3\xa5nger solens radie. Den har en effektiv temperatur p\xc3\xa5 9\xc2\xa0\xc2\xa0333 K. _NEWLINE_\xc3\x84ven om Zaniah kan ses som en enstaka stj\xc3\xa4rna, har ockultationer med m\xc3\xa5nen visat att den \xc3\xa4r ett trippelstj\xc3\xa4rnigt system best\xc3\xa5ende av tv\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rnor separerade med bara 0,6 AE, med ett avst\xc3\xa5nd p\xc3\xa5 91 parsek och med en tredje, n\xc3\xa5got mer avl\xc3\xa4gsen stj\xc3\xa4rna. Det inre paret \xc3\xa4r en spektroskopisk dubbelstj\xc3\xa4rna med en omloppsperiod p\xc3\xa5 72 dygn. Lutningen av denna bana best\xc3\xa4mdes genom interferometerobservationer till 45,5\xc2\xb0, vilket gjorde det m\xc3\xb6jligt att best\xc3\xa4mma de individuella massorna av de tv\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rnorna. Den prim\xc3\xa4ra stj\xc3\xa4rnan Eta Virginis Aa har en massa p\xc3\xa5 ca 2,5 g\xc3\xa5nger solens massa, medan sekund\xc3\xa4ren Eta Virginis Ab har 1,9 solmassor. Den svaga terti\xc3\xa4ra stj\xc3\xa4rnan, Eta Virginis B, kretsar kring den inre gruppen i en st\xc3\xb6rre omlopp med en period av 13,1 \xc3\xa5r. _NEWLINE_Eftersom Zaniah ligger n\xc3\xa4ra ekliptikan kan den skymmas av m\xc3\xa5nen och (mycket s\xc3\xa4llan) av planeter. Den 12 oktober 272 f.Kr. observerade den grekiske astronomen Timocharis en ockultation av stj\xc3\xa4rnan med Venus. Den senaste ockultationen av en planet \xc3\xa4gde rum den 27 september 1843, \xc3\xa4ven d\xc3\xa5 av Venus.'