b'\n_START_ARTICLE_\nBlond\n_START_SECTION_\nBesl\xc3\xa4ktade uttryck\n_START_PARAGRAPH_\nEtt \xc3\xa4ldre uttryck f\xc3\xb6r blond h\xc3\xa5rf\xc3\xa4rg var linh\xc3\xa5r eller lingul, d\xc3\xa5 ljust h\xc3\xa5r ofta liknade den f\xc3\xa4rdigr\xc3\xb6tade t\xc3\xa5gan av lin. Ljush\xc3\xa5riga barn kallades f\xc3\xb6rr f\xc3\xb6r guldlock, eller linlugg, och \xc3\xa4n idag f\xc3\xb6r lintott. Platinablond \xc3\xa4r en v\xc3\xa4ldigt ljus, n\xc3\xa4stan vit, blond ton, andra toner i h\xc3\xa5rf\xc3\xa4rg \xc3\xa4r askblond, som ocks\xc3\xa5 ben\xc3\xa4mns cendr\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst och uppkomst\n_START_PARAGRAPH_\nBlont h\xc3\xa5r i Europa \xc3\xa4r resultatet av en senkommen genetisk mutation f\xc3\xb6r cirka 11.000 \xc3\xa5r sedan (d\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskan redan hade varit omkring 30.000 \xc3\xa5r i Europa), f\xc3\xb6rmodligen i eller i n\xc3\xa4rheten av de omr\xc3\xa5den i norra Europa d\xc3\xa4r den blonda h\xc3\xa5rf\xc3\xa4rgen \xc3\xa4r vanligast \xc3\xa4n idag: Skandinavien, Finland, Baltikum och i de l\xc3\xa4nder med slaviska spr\xc3\xa5k som ligger l\xc3\xa4ngst v\xc3\xa4sterut. Liknande studier av bl\xc3\xa5 \xc3\xb6gon visar att \xc3\xa4ven denna mutation uppst\xc3\xa5tt ungef\xc3\xa4r vid samma tid. Mutationer som f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrar h\xc3\xa5r- och hudf\xc3\xa4rg har alltid varit framg\xc3\xa5ngsrika bland m\xc3\xa4nniskor . Att inte denna eller dessa sm\xc3\xa5 mutationer f\xc3\xb6rsvann f\xc3\xb6rklaras med bristen p\xc3\xa5 m\xc3\xa4n i det farliga j\xc3\xa4gar- och samlarsamh\xc3\xa4llet. Blonda kvinnor ska enligt denna teori ha haft det l\xc3\xa4ttare att locka till sig m\xc3\xa4n \xc3\xa4n de m\xc3\xb6rkare kvinnorna i j\xc3\xa4garsamh\xc3\xa4llet, n\xc3\xa5got som ben\xc3\xa4mns sexuell selektion.\n_START_SECTION_\nBlondering och blekning\n_START_PARAGRAPH_\nAtt blondera h\xc3\xa5ret inneb\xc3\xa4r f\xc3\xb6r det mesta att man anv\xc3\xa4nder n\xc3\xa5got blekmedel f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 en ljusare h\xc3\xa5rf\xc3\xa4rg genom att f\xc3\xa4rgpigmenten i h\xc3\xa5ret tas bort. Ett f\xc3\xb6rekommande h\xc3\xa5rblekningsmedel \xc3\xa4r v\xc3\xa4teperoxid, som dock sliter p\xc3\xa5 h\xc3\xa5rets kvalit\xc3\xa9 och kan f\xc3\xa5 det att bli spr\xc3\xb6tt och livl\xc3\xb6st, och i v\xc3\xa4rsta fall g\xc3\xa5 av helt och h\xc3\xa5llet.\n_START_SECTION_\nPopul\xc3\xa4rf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar\n_START_PARAGRAPH_\nInom rasbiologin, s\xc3\xa4rskilt som den bedrevs i Nazityskland, ans\xc3\xa5gs blonda personer vara de mest ariska och d\xc3\xa4rmed minst uppblandade med andra raser._NEWLINE_Det finns i v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden ett rykte om att blonda personer \xc3\xa4r mindre intelligenta \xc3\xa4n genomsnittet och enbart klarar sig tack vare sitt utseende. Framf\xc3\xb6r allt att blonda kvinnor \xc3\xa4r mindre intellegenta \xc3\xa4n andra. Det ryktet \xc3\xa4r falskt d\xc3\xa5 det finns forskning som visar att blonda \xc3\xa4r minst lika intelligenta som andra individer inom samma folkgrupper. Ryktet har sitt ursprung i 1700-talets Frankrike och Rosalie Duth\xc3\xa9. Det var en prostituerad blondin som ans\xc3\xa5gs vara s\xc3\xa5v\xc3\xa4l attraktiv som ovanligt obeg\xc3\xa5vad. Hon gav inspiration till den satiriska pj\xc3\xa4sen Les Curiosit\xc3\xa9s de la Foire (Marknadens kuriositeter) \xc3\xa5r 1775. F\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1900-talet blev blondinens rykte k\xc3\xa4nt utanf\xc3\xb6r Europa. I USA var det framf\xc3\xb6r allt b\xc3\xa4sts\xc3\xa4ljaren och filmatiseringen Herrar f\xc3\xb6redrar blondiner som gav blondiner en felaktig st\xc3\xa4mpel som ointelligenta. Sk\xc3\xa4mt som bygger p\xc3\xa5 den uppfattningen kallas blondinsk\xc3\xa4mt.'