b'\n_START_ARTICLE_\nMakemake (dv\xc3\xa4rgplanet)\n_START_SECTION_\nUppt\xc3\xa4ckt\n_START_PARAGRAPH_\nMakemake uppt\xc3\xa4cktes den 31 mars 2005 av en astronomgrupp som leddes av Michael Brown. Uppt\xc3\xa4ckten presenterades den 29 juli 2005, samma dag som tv\xc3\xa5 andra mycket stora transneptunska objekt, Haumea och Eris. Den tillf\xc3\xa4lliga ben\xc3\xa4mningen 2005 FY\xe2\x82\x89 fick den d\xc3\xa5 uppt\xc3\xa4ckten offentliggjordes. Innan det anv\xc3\xa4nde uppt\xc3\xa4ckarna kodnamnet "Easterbunny" (engelska f\xc3\xb6r p\xc3\xa5skhare) f\xc3\xb6r objektet eftersom det uppt\xc3\xa4cktes kort efter p\xc3\xa5sk. Namnet Makemake har himlakroppen f\xc3\xa5tt efter en skapelsegud med det namnet i mytologin p\xc3\xa5 P\xc3\xa5sk\xc3\xb6n i Stilla havet._NEWLINE_Makemake uppt\xc3\xa4cktes senare \xc3\xa4n en rad mycket ljussvagare objekt i Kuiperb\xc3\xa4ltet. Den sena uppt\xc3\xa4ckten beror troligtvis p\xc3\xa5 dess relativt h\xc3\xb6ga inklination, och det faktum att Makemakes angul\xc3\xa4ra avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n ekliptikan var som st\xc3\xb6rst vid tiden f\xc3\xb6r uppt\xc3\xa4ckten (i den norra stj\xc3\xa4rnbilden Coma Berenices). De flesta s\xc3\xb6ker efter sm\xc3\xa5planeter runt ekliptikan, eftersom det \xc3\xa4r st\xc3\xb6rst sannolikhet att finna objekt d\xc3\xa4r._NEWLINE_Vid tidpunkten f\xc3\xb6r Clyde Tombaughs uppt\xc3\xa4ckt av Pluto 1930, var Makemake endast ett f\xc3\xa5tal grader fr\xc3\xa5n ekliptikan, n\xc3\xa4ra gr\xc3\xa4nsen till Oxen och Kusken. Denna position \xc3\xa4r dock ocks\xc3\xa5 mycket n\xc3\xa4ra den galaktiska ekvatorn, vilket g\xc3\xb6r det n\xc3\xa4stan om\xc3\xb6jligt att hitta s\xc3\xa5dana objekt mot den t\xc3\xa4ta koncentrationen av bakgrundsstj\xc3\xa4rnor i Vintergatan. Tombaugh fortsatte att leta i n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r efter Plutos uppt\xc3\xa4ckt, men hittade inte Makemake eller n\xc3\xa5got annat transneptuniskt objekt.\n_START_SECTION_\nOmloppsbana\n_START_PARAGRAPH_\nMakemake \xc3\xa4r klassificerad som ett klassiskt objekt i Kuiperb\xc3\xa4ltet och f\xc3\xb6ljer en omloppsbana mycket lik Haumeas: h\xc3\xb6g inklination (29\xc2\xb0) och m\xc3\xa5ttligt excentrisk (e~0,16). Makemake ligger n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ngre ifr\xc3\xa5n solen (inr\xc3\xa4knat b\xc3\xa5de medel- och periheliumavst\xc3\xa5nd). Till skillnad fr\xc3\xa5n en del andra objekt i Kuiperb\xc3\xa4ltet, som kan p\xc3\xa5verkas av Neptunus n\xc3\xa4r de korsar gasj\xc3\xa4ttens omloppsbana, har de klassiska objekten sitt perihelium l\xc3\xa4ngre ut fr\xc3\xa5n solen, fritt fr\xc3\xa5n Neptunus st\xc3\xb6rningar. Makemakes omloppstid \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan 310 \xc3\xa5r, l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n Plutos (248 \xc3\xa5r)._NEWLINE_Diagrammet visar de tv\xc3\xa5 Kuiperb\xc3\xa4ltsobjektens snarlika omloppsbanor i kontrast med Plutos. Perihelium (q) och aphelium (Q) \xc3\xa4r markerade med datum f\xc3\xb6r passage. De nuvarande positionerna (april 2006) \xc3\xa4r markerade med sf\xc3\xa4rerna som illustrerar deras relativa storlekar och skillnader i albedo och f\xc3\xa4rg. De b\xc3\xa5da cubewanos \xc3\xa4r f\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande l\xc3\xa5ngt ifr\xc3\xa5n ekliptikan (illustrerad som Neptunus omloppsbana i gr\xc3\xa5tt). Makemake n\xc3\xa4rmar sig sitt aphelium medan Haumea passerade sitt 1991.\n_START_SECTION_\nStorlek och ljushet\n_START_PARAGRAPH_\n(136472) Makemake \xc3\xa4r f\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande visuellt det n\xc3\xa4st ljusstarkaste objektet i Kuiperb\xc3\xa4ltet efter Pluto med en skenbar magnitud p\xc3\xa5 n\xc3\xa4stan +17, ljus nog f\xc3\xb6r att vara synlig i mycket bra amat\xc3\xb6rteleskop. Makemakes storlek \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nd, men observationer fr\xc3\xa5n Spitzer Space Telescope, kombinerat med likheter i spektrumet med Pluto, ger en uppskattning p\xc3\xa5 en diameter uppg\xc3\xa5ende till 1\xc2\xa0500\xe2\x81\xba\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb0\xe2\x81\xb0\xe2\x82\x8b\xe2\x82\x82\xe2\x82\x80\xe2\x82\x80 km. Det \xc3\xa4r n\xc3\xa5got st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n Haumea vilket g\xc3\xb6r Makemake till det tredje st\xc3\xb6rsta objektet i Kuiperb\xc3\xa4ltet efter Eris och Pluto.\n_START_SECTION_\nAtmosf\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nMakemake f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntades ha en atmosf\xc3\xa4r som p\xc3\xa5minde om Plutos, men med l\xc3\xa4gre tryck vid markytan._NEWLINE_Den 23 april 2011 fick emellertid astronomerna m\xc3\xb6jligheten att analysera dess atmosf\xc3\xa4r eftersom den passerade framf\xc3\xb6r en stj\xc3\xa4rna av 18:e magnituden. Slutsatsen blev att Makemake saknar atmosf\xc3\xa4r. Trycket kan inte vara mer \xc3\xa4n 4-12 nanobar vid ytan. _NEWLINE_F\xc3\xb6rekomsten av metan och m\xc3\xb6jligen \xc3\xa4ven kv\xc3\xa4ve antyder att Makemake \xc3\xa4nd\xc3\xa5 har en flyktig atmosf\xc3\xa4r, som p\xc3\xa5minner om Plutos n\xc3\xa4r den \xc3\xa4r i perihelium. _NEWLINE_F\xc3\xb6rekomsten av en tunnare atmosf\xc3\xa4r ger I s\xc3\xa5 fall en naturlig f\xc3\xb6rklaring till utarmningen av kv\xc3\xa4ve. Eftersom gravitationen p\xc3\xa5 Makemake \xc3\xa4r svagare \xc3\xa4n hos Pluto, Eris och Triton, s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsvinner en stor del av kv\xc3\xa4vet ut i rymden. Metan \xc3\xa4r l\xc3\xa4ttare \xc3\xa4n kv\xc3\xa4vgas, men har l\xc3\xa4gre \xc3\xa5ngtryck vid den temperatur som r\xc3\xa5der vid Makemakes yta, (32\xe2\x80\x9336\xc2\xa0K),  vilket g\xc3\xb6r att metangasen h\xc3\xa5lls kvar. Detta resulterar i att den relativa f\xc3\xb6rekomsten av metangas l\xc3\xa5ngsamt \xc3\xb6kar.\n_START_SECTION_\nSpektra\n_START_PARAGRAPH_\nLicandro et al. har visat att ytan p\xc3\xa5 Makemake liknar Plutos genom att m\xc3\xa4ta dess synliga och infrar\xc3\xb6da spektrum med William Herschel Telescope och Telescopio Nazionale Galileo. Ytan \xc3\xa4r r\xc3\xb6d i det synliga spektret, till skillnad fr\xc3\xa5n Eris som har ett neutralt spektrum. Det infrar\xc3\xb6da spektret visar sp\xc3\xa5r av metan (CH\xe2\x82\x84), ocks\xc3\xa5 observerat p\xc3\xa5 Pluto och Eris. Metanets n\xc3\xa4rvaro \xc3\xa4r h\xc3\xa4r mer framtr\xc3\xa4dande \xc3\xa4n p\xc3\xa5 Pluto, vilket kan tyda p\xc3\xa5 att Makemake kan ha en tillf\xc3\xa4llig atmosf\xc3\xa4r lik den Pluto har vid perihelium.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5nar\n_START_PARAGRAPH_\nDen 26 april 2016 hittade astronomer, med hj\xc3\xa4lp av observationer fr\xc3\xa5n rymdteleskopet Hubble tagna i april 2015, en m\xc3\xa5ne med 160 kilometers diameter kretsande Makemake p\xc3\xa5 ett avst\xc3\xa5nd av 21.000 km.  Den fick det provisoriska namnet S / 2015 ( 136472 ) 1._NEWLINE_Andra stora objekt i Kuiperb\xc3\xa4ltet har ocks\xc3\xa5 minst en satellit: Eris (1 m\xc3\xa5ne), Haumea (2 m\xc3\xa5nar) och Pluto (5 m\xc3\xa5nar). Forskare uppskattar att 10-20 procent av alla objekt i Kuiperb\xc3\xa4ltet har en eller flera m\xc3\xa5nar.'