b'\n_START_ARTICLE_\nEndogena krafter\n_START_PARAGRAPH_\nDe endogena krafterna \xc3\xa4r krafter i jordens inre som p\xc3\xa5verkar jordytan. De lyfter upp och bildar nya bergsomr\xc3\xa5den._NEWLINE_Det finns olika typer av endogena krafter. Dessa \xc3\xa4r veckning, f\xc3\xb6rkastning, vulkanisk aktivitet, lands\xc3\xa4nkning och landh\xc3\xb6jning. Resultatet av dessa krafter kan till exempel bli gravs\xc3\xa4nkor och horstar. \xc3\x84ven tsunami, som till exempel den i Indiska oceanen 2004. Endogena krafter \xc3\xa4r motsatsen till Exogena krafter.\n_START_SECTION_\nBergskedjebildningar\n_START_PARAGRAPH_\nInom alla kontinenter finns idag stabila urbergssk\xc3\xb6ldar. En s\xc3\xa5dan \xc3\xa4r den som omfattar Kolahalv\xc3\xb6n, Finland och st\xc3\xb6rre delen av Sverige utanf\xc3\xb6r fj\xc3\xa4llkedjan. Den urbergssk\xc3\xb6lden kallas f\xc3\xb6r Fennoskandiska (eller baltiska) sk\xc3\xb6lden. Urbergssk\xc3\xb6ldarna \xc3\xa4r prekambriska, med andra ord bildade f\xc3\xb6re krambrium. Berggrunden inom urbergssk\xc3\xb6ldarna har under l\xc3\xa5ng tid p\xc3\xa5verkats av olika nedbrytande krafter. De tidigare h\xc3\xb6ga bergen har n\xc3\xb6tts ned till sina "r\xc3\xb6tter" och bildar nu ibland en relativt j\xc3\xa4mnv\xc3\xa5gig sl\xc3\xa4tt, ett peneplan. Genom plattornas r\xc3\xb6relser har nya bergskedjor uppkommit och lagts till urbergssk\xc3\xb6ldarna. Vid sk\xc3\xb6lden b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6r cirka 450 miljoner \xc3\xa5r sedan den kaledoniska veckningen. Den p\xc3\xa5gick i ungef\xc3\xa4r 100 miljoner \xc3\xa5r. F\xc3\xb6rutom v\xc3\xa5r bergskedja, Skanderna. Mellan devon och perm f\xc3\xb6r 350-245 miljoner \xc3\xa5r sedan intr\xc3\xa4ffade \xc3\xa5ter en orolig period med omfattande bergskedjebildningar. D\xc3\xa5 tillkom bland annat Uralbergen, Appalacherna (s\xc3\xb6dra delen) och Great Dividing Range i Australien. Den perioden kallas den variskiska eller heryniska. I samband med veckningarna bildades s\xc3\xa4nkor, i vilka stora m\xc3\xa4ngder organiskt material lagrades. I anslutning till berg fr\xc3\xa5n denna tid finns d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r jordens st\xc3\xb6rsta stenkolsf\xc3\xb6rekomster.\n_START_SECTION_\nVulkaner\n_START_PARAGRAPH_\nVulkaner kallas sprickor i berggrunden d\xc3\xa4r magma rinner upp. Sprickorna bildas p.g.a kontinentaldriften. Om magman har legat i en grotta och byggt upp ett tryck s\xc3\xa5 slungas magman ut och kan f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ra n\xc3\xa4rliggande st\xc3\xa4der._NEWLINE_M\xc3\xa5nga st\xc3\xa4der byggs n\xc3\xa4ra vulkaner P.g.a den v\xc3\xa4xtliga marken runt vulkaner._NEWLINE_N\xc3\xa4r magman kommer upp och stelnar s\xc3\xa5 bildar den berg, d.v.s en endogen kraft._NEWLINE_Om magman \xc3\xa4r tr\xc3\xb6g och l\xc3\xa5ngsam s\xc3\xa5 blir det en s\xc3\xa5 kallad "sk\xc3\xb6ldvulkan"._NEWLINE_Vulkaner kan f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ra mycket f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor men det finns n\xc3\xa5gra f\xc3\xb6rdelar med dem. En sak \xc3\xa4r bergsv\xc3\xa4rme. Bergsv\xc3\xa4rme g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att man tar vara p\xc3\xa5 den v\xc3\xa4rmen som finns under marken. N\xc3\xa4ra vulkaner \xc3\xa4r marken extra varm och bergsv\xc3\xa4rme \xc3\xa4r mer effektivt.\n_START_SECTION_\nBergartscykeln\n_START_PARAGRAPH_\nJorden f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras hela tiden. Ny bergartsmassa v\xc3\xa4ller fram ur vulkaner och skapar nytt land. Nya bergskedjor bildas n\xc3\xa4r litosf\xc3\xa4rplattorna st\xc3\xb6ter ihop. Samtidigt som jordytan byggs upp arbetar andra krafter med att bryta ned den igen. Ras, skred, rinnande vatten, is och vind f\xc3\xb6rflyttar det l\xc3\xb6sa materialet fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6gre till l\xc3\xa4gre niv\xc3\xa5er och det mesta hamnar slutligen p\xc3\xa5 havsbottnen. D\xc3\xa4r hopas sedimenten i lager p\xc3\xa5 lager. Avlagringarna blir med tiden allt m\xc3\xa4ktigare och tyngre. De understa lagren uts\xc3\xa4tts f\xc3\xb6r ett enormt tryck och kittas ihop till sediment\xc3\xa4ra bergarter. De kan i samband med bergskedjeveckning \xc3\xa4ven tryckas ned djupare i jordskorpan, hettas upp och genomg\xc3\xa5 en omvandling, en metamorfos. Kanske sm\xc3\xa4lts de ned helt och blir till granit f\xc3\xb6r att s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom lyftas upp igen i form av nya bergskedjor. En s\xc3\xa5dan materiens kretslopp - en bergartscykel - tar hundratals miljoner \xc3\xa5r och m\xc3\xa5nader.\n_START_SECTION_\nBerggrunden\n_START_PARAGRAPH_\nSlipad kalksten anv\xc3\xa4nds som plattsten i golv och trappor. Den k\xc3\xa4nns l\xc3\xa4tt igen genom att den inneh\xc3\xa5ller tydliga fossil i form av t.ex. r\xc3\xb6rformade ortoceratiter. Bergarterna granit och sandsten anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 som byggnadsmaterial, t.ex. som fasadsten. Granit anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 till gravstenar och som kantsten l\xc3\xa4ng trottoarer. \xc3\x84ven sandsten anv\xc3\xa4nds till gravstenar. Tidigare anv\xc3\xa4ndes sandsten som kvarnsten f\xc3\xb6r malning av spannm\xc3\xa5l och som slipsten f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4ssa eggen p\xc3\xa5 knivar, liar m m._NEWLINE_Diabas \xc3\xa4r en m\xc3\xb6rk magmatisk bergart. Den anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r tillverkning av stenull, dvs som isoleringsmaterial. Den bryts dock fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r att krossas till v\xc3\xa4gbel\xc3\xa4ggningsmaterial. I Sverige finns diabas bl a i de v\xc3\xa4stg\xc3\xb6rska plat\xc3\xa5bergen. Porfyr \xc3\xa4r en ljusprickig magmatisk bergart med ljusa korn. Den anv\xc3\xa4nds idag som v\xc3\xa4gbel\xc3\xa4ggningsmaterial men har f\xc3\xb6rr anv\xc3\xa4nts som prydnadssten i form av urnor, vaser, ljusstakar eller byggnadsdetaljer. I Sverige har det f\xc3\xb6rekommit brytning och bearbetning av porfyr i \xc3\x84lvdalen i Dalarna.'