b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Bernstr\xc3\xb6m\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Bernstr\xc3\xb6m var son till tunnbindarm\xc3\xa4staren och kvarn\xc3\xa4garen Peter Fredrik Bernstr\xc3\xb6m och hans danskf\xc3\xb6dda hustru Hanne Andersen. Efter l\xc3\xa4roverksstudier i Helsingborg och Kristianstad blev han 1867 antagen vid Karlbergs officersskola men tog ist\xc3\xa4llet anst\xc3\xa4llning vid en mekanisk verkstad. 1870\xe2\x80\x9373 arbetade han i England, bland annat som inspekt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r skeppsbyggerier i Newcastle upon Tyne, d\xc3\xa4r han fick god inblick i driften av mekaniska verkst\xc3\xa4der. \xc3\x85ren 1873\xe2\x80\x9376 var han ingenj\xc3\xb6r och kontorschef hos firman Graham Brothers i Stockholm. \xc3\x85r 1876 grundade han en maskinagentur, som han innehade fram till 1887. Han intr\xc3\xa4dde d\xc3\xa5 som VD f\xc3\xb6r AB Separator, en befattning som han, med ett kort avbrott som dess styrelseordf\xc3\xb6rande, innehade till 1915. Under 1890-talet v\xc3\xa4nde han en os\xc3\xa4ker situation till en v\xc3\xa4rldsledande st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retaget inom omr\xc3\xa5det maskinutrustning f\xc3\xb6r lantbruket. Han invaldes 1898 i Lantbruksakademin. Han var ledamot av f\xc3\xb6rsta kammaren 1905\xe2\x80\x9308, invald i Stockholms l\xc3\xa4ns valkrets, och satt fr\xc3\xa5n 1906 i bevillningsutskottet._NEWLINE_Som arbetsgivare var John Bernstr\xc3\xb6m patriarkalisk och auktorit\xc3\xa4r, f\xc3\xa4rgad av en stark religiositet och fientlig till socialistiska fackf\xc3\xb6reningar. Han kom under sin tid p\xc3\xa5 Separator i flera sv\xc3\xa5ra konflikter med arbetarna. Den f\xc3\xb6rsta var en f\xc3\xb6ljd av den politiska r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttstrejken 1902, d\xc3\xa5 Bernstr\xc3\xb6m v\xc3\xa4grade sina arbetare ledighet f\xc3\xb6r de tre strejkdagarna. N\xc3\xa4r de flesta \xc3\xa4nd\xc3\xa5 strejkade f\xc3\xb6rklarades de avskedade och h\xc3\xa4nvisades till att s\xc3\xb6ka sina arbeten p\xc3\xa5 nytt. N\xc3\xa4r de s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom tvingades acceptera detta blev omkring 200 av dem, som av f\xc3\xb6retaget s\xc3\xa5gs som agitatorer inte \xc3\xa5teranst\xc3\xa4llda, utan ersattes med oorganiserade arbetare, strejkbrytare._NEWLINE_Bernstr\xc3\xb6ms motst\xc3\xa5ndare var vid detta tillf\xc3\xa4lle Hjalmar Branting och det socialdemokratiska partiet som initierat strejken, trots motst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n vissa av de arbetarfackliga organisationerna. Som en f\xc3\xb6ljd av konflikten tog Bernstr\xc3\xb6m samma \xc3\xa5r initiativ till att reorganisera och aktivera den 1896 grundade arbetsgivarorganisationen Sveriges verkstadsf\xc3\xb6rening, vars ordf\xc3\xb6rande han blev fram till 1910. Organisationen utk\xc3\xa4mpade tv\xc3\xa5 nationella lockouter 1903 och 1905. Mellan dessa konflikter deltog Bernstr\xc3\xb6m i omfattande f\xc3\xb6rhandlingar med de fackliga organisationer, vilket modifierar bilden av hans fientlighet till facket. 1905 \xc3\xa5rs konflikt mynnade efter statlig medling ut i det f\xc3\xb6rsta nationella verkstadsavtalet, som skulle bli stilbildande p\xc3\xa5 arbetsmarknaden under flera decennier. Det kan ses som en tidig f\xc3\xb6rel\xc3\xb6pare till Saltsj\xc3\xb6badsavtalet 1938, men utan den atmosf\xc3\xa4r av samf\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd som omgav den senare h\xc3\xa4ndelsen._NEWLINE_John Bernstr\xc3\xb6m \xc3\xa4r gravsatt i det familjemausoleum han l\xc3\xa4t uppf\xc3\xb6ra p\xc3\xa5 Norra begravningsplatsen.'