b'\n_START_ARTICLE_\nKreolisering\n_START_PARAGRAPH_\nKreolisering (fr\xc3\xa5n portugisiska respektive spanska crioulos, crillos, se kreol) \xc3\xa4r en sociologisk och antropologisk term som avser en transkulturell process d\xc3\xa4r kulturer inte l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4r homogena och avgr\xc3\xa4nsade, i kontrast till begreppet m\xc3\xa5ngkulturalism som ist\xc3\xa4llet po\xc3\xa4ngterar skilda gruppidentiteter. Begreppet \xc3\xa4r omdiskuterat i akademiska kretsar, och ingen konsensus finns \xc3\xa4nnu.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nBakgrunden till begreppet \xc3\xa4r Ulf Hannerz\' artikel "The World in Creolization" i tidskriften Africa 1987, d\xc3\xa4r han utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n spr\xc3\xa5kvetarnas anv\xc3\xa4ndning av "kreolisering" n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller kreolspr\xc3\xa5k, men anv\xc3\xa4nder det f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rklara kulturell f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring i globaliseringens tidevarv. Fokus ligger inte p\xc3\xa5 Sydamerika, utan hela v\xc3\xa4rlden, och Hannerz visar fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 hur kulturblandning har utvecklats i Nigeria, men f\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 fram att kreolisering inte enbart finns i tredje v\xc3\xa4rlden utan i hela v\xc3\xa4rlden. Han menar att det \xc3\xa4r inom popul\xc3\xa4rkulturen som kreoliseringen visar sig tydligast, men \xc3\xa4ven att den blir allt tydligare i princip p\xc3\xa5 alla kulturella omr\xc3\xa5den._NEWLINE_Begreppet har sedan 1990-talet blivit allt mer anv\xc3\xa4nt i akademiska kretsar, men kritik mot begreppet som vetenskaplig term har ocks\xc3\xa5 framf\xc3\xb6rts, bland annat av Thomas Hylland Eriksen, som ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tter den breda anv\xc3\xa4ndningen och vill reservera den f\xc3\xb6r kulturella fusioner p\xc3\xa5 djupare plan och som inkluderar stora folkf\xc3\xb6rflyttningar.'