b'\n_START_ARTICLE_\nLutherdom\n_START_SECTION_\nLutherska samfund\n_START_PARAGRAPH_\nLutherska samfund finns \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden, varav m\xc3\xa5nga samarbetar inom Lutherska v\xc3\xa4rldsf\xc3\xb6rbundet. I Nordeuropa finns lutherska stats- och folkkyrkor, bland annat i Danmark (Danska folkkyrkan), Estland, Finland (Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland), Island (Isl\xc3\xa4ndska kyrkan), Lettland, Norge (Norska kyrkan), Sverige (Svenska kyrkan) och Tyskland (Tysklands evangeliska kyrka). I Nordamerika finns flera lutherska samfund, d\xc3\xa4ribland Evangelical Lutheran Church in America och Missourisynoden. P\xc3\xa5 andra st\xc3\xa4llen i v\xc3\xa4rlden \xc3\xa4r de lutherska kyrkorna i de flesta fall f\xc3\xb6re detta lutherska missionsf\xc3\xa4lt._NEWLINE_Nyevangeliska r\xc3\xb6relser s\xc3\xa5som Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen (EFS) har en stark luthersk bek\xc3\xa4nnelsetradition och utg\xc3\xb6r en del av Svenska kyrkan med starkare luthersk profil \xc3\xa4n kyrkan centralt. Svenska missionskyrkan har sina r\xc3\xb6tter i den lutherska traditionen, men har sedermera utvecklats \xc3\xa5t annat h\xc3\xa5ll och centralt anslutit sig till Reformerta kyrkornas v\xc3\xa4rldsallians. Inomkyrkliga v\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relser s\xc3\xa5som pietism och laestadianism r\xc3\xa4knas s\xc3\xa5som lutherska. Vad g\xc3\xa4ller frikyrkor\xc3\xb6relser har vissa lokala missionsf\xc3\xb6rsamlingar haft tydliga lutherska inslag. Notera att evangelikala samfund s\xc3\xa5som Evangeliska frikyrkan och \xc3\xb6vriga protestantiska frikyrkliga samfund i Sverige, inte tillh\xc3\xb6r lutherdomen._NEWLINE_Efter 1951, d\xc3\xa5 det blev lagligt i Sverige att ha fria lutherska kyrkor, har det vuxit fram ett antal s\xc3\xa5 kallade konfessionella lutherska kyrkor. De s\xc3\xb6ker h\xc3\xa5lla fast vid Konkordiebokens inneh\xc3\xa5ll och Luthers l\xc3\xa4ra, detta i motsats till folkkyrkorna som blivit liberala och i reformationen fr\xc3\xa4mst ser en historisk bakgrund.\n_START_SECTION_\n1600-talet\n_START_PARAGRAPH_\n1600-talet brukar kallas f\xc3\xb6r ortodoxins tid inom luthersk teologihistoria. Under denna tidsperiod framh\xc3\xb6lls framf\xc3\xb6r allt l\xc3\xa4rans renhet i de lutherska kyrkorna. Ett flertal av ortodoxitidens teologer har satt sitt sp\xc3\xa5r i lutherdomen, d\xc3\xa4ribland tyskarna Johann Gerhard, Abraham Calovius och Johann Andreas Quenstedt._NEWLINE_En luthersk mystik v\xc3\xa4xte fram under 1610- och 1620-talet under inflytande av Johann Arndt och Jakob B\xc3\xb6hme._NEWLINE_Religionskrigen kulminerade med det trettio\xc3\xa5riga kriget, som utk\xc3\xa4mpades mellan den katolska Habsburgska monarkin och f\xc3\xb6retr\xc3\xa4desvis protestantiska furstar och kungar (de senare med st\xc3\xb6d av det katolska Frankrike). Initialt hade kriget utm\xc3\xa5lats som ett religionskrig, men kom med tiden att handla allt mer om v\xc3\xa4rldsliga fr\xc3\xa5gor s\xc3\xa5som maktf\xc3\xb6rdelningen mellan Frankrike och Habsburg. _NEWLINE_F\xc3\xb6r tyskt vidkommande avslutades reformationen 1648 med Westfaliska freden, men en mer \xc3\xa4n 130-\xc3\xa5rig period av Europeiska religionskrig slutade inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1651, n\xc3\xa4r det engelska inb\xc3\xb6rdeskriget tog slut. Den engelska reformationen, som tog andra v\xc3\xa4gar \xc3\xa4n den lutherska, skulle inte n\xc3\xa5 sin slutfas f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1662 n\xc3\xa4r den engelska restaurationens religi\xc3\xb6sa utformning fixerades._NEWLINE_Under 1650- och 1660-talet p\xc3\xa5gick stridigheter mellan lutherska konfessionalister som \xc3\xb6nskade en l\xc3\xa4rom\xc3\xa4ssig enhet \xc3\xa4n mer detaljerad \xc3\xa4n vad Konkordieboken ensam kunde erbjuda, och s.k. synkretister som \xc3\xb6nskade \xc3\xa5terf\xc3\xb6rening med b\xc3\xa5de den romersk-katolska kyrkan, de reformerta kyrkorna och de anglikanska kyrkorna. En k\xc3\xa4nd tysk synkretist var Georg Calixtus, och i Sverige f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes samma h\xc3\xa5llning av  Johannes Matthiae._NEWLINE_Luthersk kyrkomusik kom, \xc3\xa5tminstone i Tyskland, att pr\xc3\xa4glas av bl.a. Paul Gerhard och Johann Sebastian Bach.\n_START_SECTION_\n1700-talet\n_START_PARAGRAPH_\n1700-talet brukar beskrivas som en pietismens tid i luthersk kyrkohistoria, \xc3\xa4ven om pietismen b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4xa fram i Frankfurt redan 1675 och i Halle 1695. Speciellt i Tyskland, men ocks\xc3\xa5 i Norden, betonades den enskilda kristnes vaknande till tro. Olika v\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relser v\xc3\xa4xte fram. Herrnhutismen (i Sverige f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dd av Evangeliska br\xc3\xb6draf\xc3\xb6rsamlingen i Norden) var en v\xc3\xa4ckelsr\xc3\xb6relse, som best\xc3\xa5tt \xc3\xa4nda till idag. Denna r\xc3\xb6relse har sina r\xc3\xb6tter i byn Herrnhut i \xc3\xb6stra Tyskland. En framtr\xc3\xa4dande gestalt inom r\xc3\xb6relsen var greve Nikolaus Ludwig von Zinzendorf. En annan str\xc3\xb6mning under 1700-talet var neologin, som ifr\xc3\xa5gasatte s\xc3\xa5dana delar av den kristna tron som ans\xc3\xa5gs st\xc3\xa5 i strid med f\xc3\xb6rnuftet, exempelvis underverksber\xc3\xa4ttelserna och treenighetsl\xc3\xa4ran. Tidiga pionj\xc3\xa4rer f\xc3\xb6r textkritisk bibelforskning var de lutherska pietisterna Johann Albrecht Bengel och Johann Salomo Semler.\n_START_SECTION_\n1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talet v\xc3\xa4xte den klassiska liberalteologin (inte att f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xla med det som i dag kallas liberalteologi) fram bland lutheranerna i fr\xc3\xa4mst Tyskland. Universitetsteologin pr\xc3\xa4glades av textkritik i bibelforskningen och exegetiken. Bibelns texter och tillkomsts\xc3\xa4tt ifr\xc3\xa5gasattes. Som k\xc3\xa4nda teologer fr\xc3\xa5n den h\xc3\xa4r tiden kan n\xc3\xa4mnas bland annat Adolf von Harnack och Albrecht Ritschl. Man kunde s\xc3\xa4ga att bibelkritiken i viss m\xc3\xa5n var resultat av darwinismens p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 teologin._NEWLINE_I Tyskland splittrades lutheranerna mellan s\xc3\xa5dana som villigt ville ing\xc3\xa5 i kyrkogemenskap med reformerta kristna inom den s.k. "Preussiska unionen" (och kompromissa i l\xc3\xa4rofr\xc3\xa5gor) och s\xc3\xa5dana som betonade s\xc3\xa5dana exklusivt lutherska l\xc3\xa4ror som att Jesus d\xc3\xb6tt f\xc3\xb6r alla m\xc3\xa4nniskor, att Kristi kropp och blod anses vara verkligt n\xc3\xa4rvarande i nattvarden, och att Jesu m\xc3\xa4nskliga natur erh\xc3\xb6ll gudomliga egenskaper av Jesu gudomliga natur._NEWLINE_Ocks\xc3\xa5 nationalismen p\xc3\xa5verkade starkt de lutherska statskyrkorna i Nordeuropa under 1800-talet. En del r\xc3\xb6ster inom kyrkorna framh\xc3\xb6ll att kyrkan var till f\xc3\xb6r just det folket och att till exempel Danmarks folk skulle vara ett \xe2\x80\x9dgudsfolk\xe2\x80\x9d. I Danmark f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Nikolaj Frederik Severin Grundtvig l\xc3\xb6sa tvisten mellan olika bibeltolkningar och mellan mots\xc3\xa4gelsefulla delar av bibeln genom att s\xc3\xa4tta "det levande ordet" h\xc3\xb6gst, d.v.s. Guds verksamma ord i dopformuleringen h\xc3\xa4mtad ur Matt. 28:19, nattvardens instiftelseord i 1Kor. 1:23-25 och Guds ords sammanfattning i den apostoliska trosbek\xc3\xa4nnelsen bek\xc3\xa4nd av menigheten. En annan viktig gestalt inom Danska folkkyrkan p\xc3\xa5 1800-talet, var kyrkokritikern och existentialisten S\xc3\xb8ren Kierkegaard._NEWLINE_Ocks\xc3\xa5 v\xc3\xa4ckelsefromheten var stark i speciellt de nordiska l\xc3\xa4nderna under 1800-talets senare h\xc3\xa4lft. Till exempel har den evangeliska v\xc3\xa4ckelsen i Finland och Sverige sina r\xc3\xb6tter h\xc3\xa4r. Ocks\xc3\xa5 missionen prioriterades starkt under den h\xc3\xa4r tiden, med flera missionsorganisationer fr\xc3\xa5n de lutherska kyrkorna som s\xc3\xa4nde sina mission\xc3\xa4rer fr\xc3\xa4mst till Afrika._NEWLINE_I kritik mot det de upplevde som v\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relsernas polarisering mellan kyrkomedlemmar i omv\xc3\xa4nda "sanna" kristna och oomv\xc3\xa4nda kristna (trots att de senare var d\xc3\xb6pta nattvardsg\xc3\xa4ster), betonade de lutherska "h\xc3\xb6gkyrkliga" konfessionalisterna (exempelvis Ebbe Gustaf Bring och Gottfrid Billing i Sverige, och Wilhelm L\xc3\xb6he i Tyskland) alla kyrkomedlemmars enhet inom en kyrkoinstitution skapad av Gud sj\xc3\xa4lv genom dopet, nattvarden, avl\xc3\xb6sningen, bibell\xc3\xa4sningen och b\xc3\xb6nen. Denna konfessionella h\xc3\xb6gkyrklighet \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rde diakonatet i de lutherska kyrkorna \xe2\x80\x93 inledningsvis i form av s.k. moderhusdiakoni.\n_START_SECTION_\n1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att ge en enhetlig bild av hur lutherdomen sett ut under 1900-talet. 1800-talets religionskritik, bibelkritik, vetenskap och humanism pr\xc3\xa4glade pr\xc3\xa4stutbildningen, och ledde till utbredd liberal teologi, och i vissa f\xc3\xb6rsamlingar \xc3\xa4ven liberalteologi. Inom Svenska kyrkan har det p\xc3\xa5g\xc3\xa5tt en kyrklig f\xc3\xb6rnyelse vilket man kan iaktta \xc3\xa4ven i andra l\xc3\xa4nder. Uddo Lechard Ullman (1837-1930), biskop i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s stift 1889-1927 arbetade f\xc3\xb6r gudstj\xc3\xa4nstlivets f\xc3\xb6rnyelse och fr\xc3\xa4mst med inflytande genom sin bok Evangelisk-luthersk liturgik. \xc3\x85rhundradet pr\xc3\xa4glades av en stark sekularisering och uppl\xc3\xb6sningen av det starka band som funnits mellan stat och kyrka under de tidigare seklen. \xc3\x84ven om flera l\xc3\xa4nder forts\xc3\xa4ttningsvis har en luthersk stats- eller folkkyrka, fungerar dessa i stort sett som separata enheter skilda fr\xc3\xa5n staten. Missionen har i likhet med vad som var fallet under 1800-talet haft en central roll framf\xc3\xb6r allt i de lutherska v\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relserna. _NEWLINE_Under inflytande av bland annat Natan S\xc3\xb6derblom och Friedrich Heiler v\xc3\xa4xte i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet fram en ny typ av evangelisk-luthersk h\xc3\xb6gkyrklighet i Tyskland, Sverige och USA, som, till skillnad fr\xc3\xa5n sin f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare p\xc3\xa5 1800-talet, snarare var ekumeniskt inriktad \xc3\xa4n konfessionell. I mitten av 1900-talet splittrades emellertid str\xc3\xb6mningen i flera delar, p.g.a. inb\xc3\xb6rdes skilda \xc3\xa5sikter om bl.a. bibelsyn och pr\xc3\xa4stvigning av kvinnor._NEWLINE_I slutet av f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget (1918) avskaffades statskyrkosystemet i alla tyska delstater._NEWLINE_F\xc3\xb6r de evangelisk-lutherska kyrkorna i Tyskland utgjorde den nazityska tidsperioden en djup kris, som f\xc3\xb6ranledde en ompr\xc3\xb6vning av den tidigare oproblematiskt positiva synen p\xc3\xa5 statsmakten. Lutherska och reformerta teologer samarbetade 1934 med att f\xc3\xb6rfatta Barmendeklarationen, som tog avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n nazismen, och b\xc3\xa5de de evangelisk-lutherska och reformerta kyrkorna i Tyskland splittrades i den anti-nazistiska Bek\xc3\xa4nnelsekyrkan och den naziv\xc3\xa4nliga Deutsche Christen. De evangelisk-lutherska kyrkorna hade under hela sin tidigare historia saknat n\xc3\xa5got samordnande internationellt organ, men under Europas \xc3\xa5teruppbyggnad efter kriget, 1947, grundades Lutherska v\xc3\xa4rldsf\xc3\xb6rbundet \xe2\x80\x93 inledningsvis under starkt norskt och svenskt inflytande. Vid bildandet av Kyrkornas v\xc3\xa4rldsr\xc3\xa5d 1948, intr\xc3\xa4dde m\xc3\xa5nga evangelisk-lutherska kyrkor i detta. _NEWLINE_Under 1900-talets lopp b\xc3\xb6rjade n\xc3\xa5gra lutherska kyrkor att pr\xc3\xa4stviga kvinnor, med b\xc3\xb6rjan i Danmark 1948. I mitten av 1900-talet b\xc3\xb6rjade klosterlivet \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ras i lutherska kyrkor i Sverige, Tyskland och USA. Ekumeniska samtal med den romersk-katolska kyrkan blev m\xc3\xb6jliga efter andra vatikankonciliet och upptogs 1964. Ett gemensamt dokument om samsyn i r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigg\xc3\xb6relsel\xc3\xa4ran antogs 1999, men accepteras inte av konfessionella evangelisk-lutherska trossamfund utanf\xc3\xb6r Lutherska v\xc3\xa4rldsf\xc3\xb6rbundet. Lutherska kyrkor \xc3\xa4r sinsemellan inte eniga om synen p\xc3\xa5 diakonatet. Medan exempelvis Svenska kyrkan numera betraktar diakonatet som en del av det treledade apostoliska \xc3\xa4mbetet, \xc3\xa4r diakonatet i somliga andra evangelisk-lutherska kyrkor \xc3\xa4nnu moderhusorganiserat p\xc3\xa5 1800-talets vis._NEWLINE_De evangelisk-lutherska kyrkorna i norra Europa tr\xc3\xa4dde stegvis (Svenska kyrkan redan 1922, \xc3\xb6vriga f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1990-talet) i gemenskap med de anglikanska kyrkorna p\xc3\xa5 brittiska \xc3\xb6arna och p\xc3\xa5 iberiska halv\xc3\xb6n, den s.k. Borg\xc3\xa5gemenskapen. Centraleuropeiska lutherska kyrkor, som ofta saknar apostolisk succession, st\xc3\xa5r utanf\xc3\xb6r Borg\xc3\xa5gemenskapen. De sista decennierna under 1900-talet s\xc3\xa5g framv\xc3\xa4xten av bl.a. kontextuell teologi och karismatiska v\xc3\xa4ckelser inom evangelisk-lutherska trossamfund.\n_START_SECTION_\n2000-talet\n_START_PARAGRAPH_\nOm 2000-talet \xc3\xa4r det kanske f\xc3\xb6r tidigt att \xc3\xa4nnu s\xc3\xa4ga n\xc3\xa5gonting. Utvecklingen \xc3\xa4r forts\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 1900-talets sekulariseringsprocess i folkkyrkorna. Ocks\xc3\xa5 den pluralism och postmodernism som orsakats av bland annat globaliseringen har gjort att splittringen bland lutheranerna blivit allt st\xc3\xb6rre._NEWLINE_Under 2000-talet har dock dock \xc3\xa4ven traditionellt lutherska r\xc3\xb6relser v\xc3\xa4xt fram i Norden, i och med till exempel bildandet av Missionsprovinsen i Sverige, Evangelisk-lutherska missionsstiftet i Finland och Det evangelisk-lutherske stift i Norge.\n_START_SECTION_\nViktiga lutherska l\xc3\xa4ropunkter\n_START_PARAGRAPH_\nSom vi ser i historiken ovan, \xc3\xa4r den lutherska l\xc3\xa4ran ingalunda fullst\xc3\xa4ndigt enhetlig. Ocks\xc3\xa5 skillnaden mellan luthersk och Luthers l\xc3\xa4ra b\xc3\xb6r po\xc3\xa4ngteras. Till exempel \xc3\xa4r inte den lutherska bek\xc3\xa4nnelseskriften Augsburgska bek\xc3\xa4nnelsen ett verk av Luther. Man kunde s\xc3\xa4ga att id\xc3\xa9n till en reformation kom fr\xc3\xa5n Martin Luther, men efter det har den lutherska l\xc3\xa4ran utvecklats som en egen enhet, dock under stark p\xc3\xa5verkan fr\xc3\xa5n denne._NEWLINE_H\xc3\xa4r n\xc3\xa5gra centrala lutherska l\xc3\xa4ropunkter, som omfattas av s\xc3\xa5 gott som alla lutherska kyrkosamfund:\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigg\xc3\xb6relsel\xc3\xa4ran\n_START_PARAGRAPH_\nMartin Luther motsatte sig starkt all form av g\xc3\xa4rningsl\xc3\xa4ra och det att m\xc3\xa4nniskan skulle kunna k\xc3\xb6pa \xc3\xa5t sig fr\xc3\xa4lsningen. Detta \xc3\xa4r en central punkt, kanske den mest centrala, i luthersk kristendom. Den kristne blir fr\xc3\xa4lst genom tro, av n\xc3\xa5d allena. Jesu Kristi d\xc3\xb6d p\xc3\xa5 korset \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsoningen f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nsklighetens synd och den som tror p\xc3\xa5 Jesus blir fr\xc3\xa4lst. De goda g\xc3\xa4rningarna ses inte som ett medel f\xc3\xb6r fr\xc3\xa4lsningen, utan som en f\xc3\xb6ljd av den.\n_START_SECTION_\nSakramentsl\xc3\xa4ra\n_START_PARAGRAPH_\nDen romersk-katolska kyrkan har sju sakrament. Ett av Luthers kriterier f\xc3\xb6r vad ett sakrament \xc3\xa4r var att det skall ha ett yttre tecken (vattnet vid dopet, br\xc3\xb6det och vinet vid nattvarden) och vara instiftat av Jesus sj\xc3\xa4lv. Med denna definition \xc3\xa4r dopet och nattvarden sakrament, men i den Augsburgska bek\xc3\xa4nnelsens apologi (1531) finner man ett antal alternativa sakramentsdefinitioner, som m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r syns\xc3\xa4tten att sakramenten \xc3\xa4r tre (inklusive bikten), fem (inklusive ordinationen till prediko\xc3\xa4mbetet och \xc3\xa4ktenskapet), sju (i likhet med romersk-katolskt syns\xc3\xa4tt) eller tio (inklusive b\xc3\xb6nen, \xc3\xb6verheten och pr\xc3\xb6vningarna)._NEWLINE_Om nattvarden l\xc3\xa4r lutheranerna att Kristi kropp och blod \xc3\xa4r fysiskt n\xc3\xa4rvarande i nattvardelementen. Augsburgska bek\xc3\xa4nnelsens Apologi kallar det som sker i m\xc3\xa4ssan f\xc3\xb6r en "f\xc3\xb6rvandling". Detta utesluter inte att kroppen och blodet samexisterar med br\xc3\xb6d och vin, i motsats till katolska kyrkans l\xc3\xa4ra (den s\xc3\xa5 kallade transsubstantiationsl\xc3\xa4ran) som inneb\xc3\xa4r att br\xc3\xb6det och vinet upph\xc3\xb6r att existera vid f\xc3\xb6rvandlingen till Jesu kropp och blod. B\xc3\xa5de lutheraner och katoliker \xc3\xa4r \xc3\xb6verens om att br\xc3\xb6det och vinet beh\xc3\xa5ller sina f\xc3\xb6rutvarande sinnliga egenskaper vid f\xc3\xb6rvandlingen. Nattvarden \xc3\xa4r inte heller blott en symbolisk minnesm\xc3\xa5ltid, som reformatorn Ulrich Zwingli h\xc3\xa4vdar.\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa4stad\xc3\xb6met\n_START_PARAGRAPH_\nEmedan den lutherska l\xc3\xa4ran framh\xc3\xa5ller det allm\xc3\xa4nna pr\xc3\xa4stad\xc3\xb6met, \xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llningss\xc3\xa4ttet till ett s\xc3\xa4rsklit pr\xc3\xa4st\xc3\xa4mbete olika i olika kyrkor. I Augsburgska bek\xc3\xa4nnelsen talas om ett \xe2\x80\x9dOrdets och sakramentsf\xc3\xb6rvaltningens \xc3\xa4mbete\xe2\x80\x9d men detta har tolkats p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt. Alla lutherska kyrkosamfund har till exempel inte biskopar som skulle viga pr\xc3\xa4ster \xc3\xa5t kyrkan. Den apostoliska successionen efterstr\xc3\xa4vas inte i alla samfund. De europeiska stats- och folkkyrkorna har dock i stort sett alla en organisation med biskopar och pr\xc3\xa4ster.\n_START_SECTION_\nLutherska kyrkor och samfund\n_START_PARAGRAPH_\nI dag finns det m\xc3\xa5nga lutherska kyrkor och samfund runtom i v\xc3\xa4rlden. Ett gemensamt samarbetsorgan finns f\xc3\xb6r en del (fr\xc3\xa4mst liberala) lutherska kyrkor, n\xc3\xa4mligen Lutherska v\xc3\xa4rldsf\xc3\xb6rbundet. N\xc3\xa5gra nordeuropeiska lutherska kyrkor \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 i f\xc3\xb6rbund med n\xc3\xa5gra anglikanska kyrkor genom Borg\xc3\xa5\xc3\xb6verenskommelsen. Drygt trettio konservativa lutherska kyrkor samarbetar i International Lutheran Council. Ett tjugotal konfessionella lutherska kyrkor har slutit sig samman till Confessional Evangelical Lutheran Conference.\n_START_SECTION_\nNordamerika\n_START_PARAGRAPH_\nI Nordamerika kan n\xc3\xa4mnas framf\xc3\xb6r allt tv\xc3\xa5 stora lutherska samfund, Evangelical Lutheran Church in America och Missourisynoden. ELCA \xc3\xa4r med i Lutherska v\xc3\xa4rldsf\xc3\xb6rbundet, medan Missourisynoden tillh\xc3\xb6r International Lutheran Council. De lutheraner som bor i USA och Kanada \xc3\xa4r till st\xc3\xb6rsta delen avkomlingar till immigranter fr\xc3\xa5n Tyskland och Norden.'