b'\n_START_ARTICLE_\nDjurr\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nDjurr\xc3\xa4tt \xc3\xa4r uppfattningen att \xc3\xa4ven icke-m\xc3\xa4nskliga djur (h\xc3\xa4danefter f\xc3\xb6rkortat till djur) \xc3\xa4r moraliskt relevanta och att deras grundl\xc3\xa4ggande intressen ska \xc3\xa5tnjuta samma respekt som m\xc3\xa4nniskors intressen. Det inneb\xc3\xa4r att djurs grundl\xc3\xa4ggande intressen - s\xc3\xa5som intresset att inte lida - ska respekteras och visas h\xc3\xa4nsyn. Inom djurr\xc3\xa4tt anses det moraliskt fel att m\xc3\xa4nniskor nyttjar djur som mat, som kl\xc3\xa4dsel, som f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksdjur, f\xc3\xb6r underh\xc3\xa5llning eller p\xc3\xa5 annat s\xc3\xa4tt som strider mot djurens intressen._NEWLINE_Idag \xc3\xa4r djurr\xc3\xa4tt ett etablerat omr\xc3\xa5de inom filosofi och \xc3\xa4ven en politisk ideologi. En grundtanke f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt \xc3\xa4r id\xc3\xa9n att arttillh\xc3\xb6righet i sig sj\xc3\xa4lv inte \xc3\xa4r en relevant uppdelning f\xc3\xb6r vilka som ska inneha moraliskt v\xc3\xa4rde eller moraliska r\xc3\xa4ttigheter. Att anv\xc3\xa4nda arttillh\xc3\xb6righet som ett kriterium f\xc3\xb6r moraliskt v\xc3\xa4rde ben\xc3\xa4mns som speciesism. Denna uppdelning anses bygga p\xc3\xa5 godtyckliga kriterier. F\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt menar att de moraliska ramverk som inte erk\xc3\xa4nner djurs moraliskt lika v\xc3\xa4rde har misslyckats med att tillfredsst\xc3\xa4llande definiera varf\xc3\xb6r alla m\xc3\xa4nniskor ska \xc3\xa5tnjuta moralisk relevans, samtidigt som inga djur g\xc3\xb6r det. Speciesism kan d\xc3\xa4rmed liknas vid begrepp som rasism eller sexism, allts\xc3\xa5 en uppdelning baserad p\xc3\xa5 ett icke-relevant kriterium._NEWLINE_Det \xc3\xa4r vanligt att djurr\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med begreppet djurskydd, men dessa tv\xc3\xa5 begrepp har tv\xc3\xa5 vitt skilda betydelser. Djurr\xc3\xa4tt kritiserar dels att djurs intressen ses som mindre v\xc3\xa4rda \xc3\xa4n m\xc3\xa4nniskors, dels sj\xc3\xa4lva institutionen av att nyttja djur f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskors \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Djurskydd accepterar d\xc3\xa4remot att djurs intressen \xc3\xa4r underordnade m\xc3\xa4nniskors, men att nyttjande av djur \xc3\xa4nd\xc3\xa5 ska regleras i syfte att minska lidandet. Exempel p\xc3\xa5 dessa tv\xc3\xa5 syns\xc3\xa4tt kan vara att djurskydd st\xc3\xa4ller krav p\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre burar och kortare slakttransporter, medan djurr\xc3\xa4tt handlar om tomma burar och inga slakttransporter.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96versikt\n_START_PARAGRAPH_\nDe tv\xc3\xa5 huvudsakliga filosofiska ansatserna som r\xc3\xb6r djurs moraliska st\xc3\xa4llning baseras antingen p\xc3\xa5 utilitarism eller r\xc3\xa4ttighetsetik. Det utilitaristiska syns\xc3\xa4ttet har haft en framtr\xc3\xa4dande roll inom djurr\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen sedan Peter Singers bok Djurens frig\xc3\xb6relse (1975). Singer avf\xc3\xa4rdar att varken m\xc3\xa4nniskor eller djur ska ges n\xc3\xa5gra grundl\xc3\xa4ggande r\xc3\xa4ttigheter. Ist\xc3\xa4llet \xc3\xa4r det deras intressen som ska v\xc3\xa4rderas och ligga till grund f\xc3\xb6r vilka handlingar som anses korrekta. Den andra ansatsen g\xc3\xa4llande djurs moraliska st\xc3\xa4llning, med grund i r\xc3\xa4ttighetsetik, formuleras bland annat av Tom Regan i boken Djurens r\xc3\xa4ttigheter (1983). Skillnaden ligger i om en handlings korrekthet ska bed\xc3\xb6mas utifr\xc3\xa5n dess konsekvenser (utilitarism) eller p\xc3\xa5 principerna bakom handlingen (r\xc3\xa4ttighetsetik)._NEWLINE_En utilitaristisk djurr\xc3\xa4ttsf\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare kan d\xc3\xa4rmed h\xc3\xa4vda att vi ska f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka maximera lyckan f\xc3\xb6r alla (b\xc3\xa5de m\xc3\xa4nniskor och andra djur), medan en djurr\xc3\xa4ttsf\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare med grund i r\xc3\xa4ttighetsetik h\xc3\xa4vdar att b\xc3\xa5de m\xc3\xa4nniskor och icke-m\xc3\xa4nskliga djur, kan ha vissa okr\xc3\xa4nkbara r\xc3\xa4ttigheter. Vissa anser att djurr\xc3\xa4tt enbart innefattar det r\xc3\xa4ttighetsetiska perspektivet, medan andra menar att djurr\xc3\xa4tt handlar om att ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tta speciesism, f\xc3\xb6respr\xc3\xa5ka j\xc3\xa4mlik h\xc3\xa4nsyn till allas intressen och att utvidga omsorgscirkeln._NEWLINE_F\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt idag f\xc3\xa5r anses vara \xc3\xb6verens om att det \xc3\xa4r moraliskt fel att anv\xc3\xa4nda djur som mat, som kl\xc3\xa4der, f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksdjur eller till underh\xc3\xa5llning. Det finns dock ett flertal olika syns\xc3\xa4tt inom djurr\xc3\xa4tt eller n\xc3\xa4rliggande tankar g\xc3\xa4llande djurs moraliska status. En del f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kar ett totalt avskaffande av all form av djurh\xc3\xa5llning, inklusive husdjur (abolitionism), medan andra f\xc3\xb6rst och fr\xc3\xa4mst vill avskaffa den industriella djurh\xc3\xa5llningen. Huruvida icke-v\xc3\xa5ldsliga relationer mellan m\xc3\xa4nniskor och djur, t.ex. i form av husdjur, ska anses vara i linje med djurr\xc3\xa4tt \xc3\xa4r en p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende debatt.\n_START_SECTION_\nHistoriska riktningar\n_START_PARAGRAPH_\nTanken att det \xc3\xa4r fel att utnyttja djur f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskors \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l grundar sig p\xc3\xa5 en l\xc3\xa5ng id\xc3\xa9tradition inom moralfilosofi. Redan i antikens Grekland f\xc3\xb6rekom filosofiska diskussioner g\xc3\xa4llande djurs moraliska status, t.ex. av Pythagoras och Theofrastos. I v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndsk tradition har dock Aristoteles varit starkt tongivande genom sin argumentation att djur inte har r\xc3\xa4ttigheter och att de \xc3\xa4r skapade och finns f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskans skull. Argumentationen grundas p\xc3\xa5 uppfattningen att andra djur \xc3\xa4n m\xc3\xa4nniskor saknar f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan till rationalitet, trosuppfattningar och t\xc3\xa4nkande. Denna syn som djur som mindre kapabla \xc3\xa4n m\xc3\xa4nniskor och att detta \xc3\xa4ven motiverar l\xc3\xa4gre eller total avsaknad av moralisk status \xc3\xa5terfinns i senare v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska t\xc3\xa4nkare som Ren\xc3\xa9 Descartes, Immanuel Kant och Jeremy Bentham._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskans skyldighet att respektera djur och inte se dem som en resurs kan den arabiska filosofen Abu al-Ala al-Maarri (973-1057) n\xc3\xa4mnas. I dikten Jag stj\xc3\xa4l inte l\xc3\xa4ngre fr\xc3\xa5n naturen skriver han om hur komj\xc3\xb6lk inte \xc3\xa4r till f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor, utan f\xc3\xb6r kalvarna, att det \xc3\xa4r or\xc3\xa4tt att ta \xc3\xa4gg fr\xc3\xa5n f\xc3\xa5glar och att bina inte samlar honung f\xc3\xb6r att den ska tas av n\xc3\xa5gon annan.\n_START_SECTION_\nAbolitionism\n_START_PARAGRAPH_\nDet abolitionistiska syns\xc3\xa4ttet inom djurr\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kar att djur ska ges r\xc3\xa4tten att inte betraktas som \xc3\xa4godelar, att all form av fortsatt djurh\xc3\xa5llning \xc3\xa4r moraliskt fel och att det \xc3\xa4r verkningsl\xc3\xb6st att f\xc3\xb6respr\xc3\xa5ka djurr\xc3\xa4tt genom ut\xc3\xb6kat djurskydd. Den prim\xc3\xa4ra f\xc3\xb6respr\xc3\xa5karen f\xc3\xb6r det abolitionistiska syns\xc3\xa4ttet \xc3\xa4r Gary L Francione, som skrivit ett flertal b\xc3\xb6cker i \xc3\xa4mnet. Francione \xc3\xa4r professor i juridik vilket \xc3\xa5terspeglar hur central djurs juridiska status \xc3\xa4r inom abolitionism._NEWLINE_Inom abolitionismen f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kas veganism som en moralisk baslinje, vilket inneb\xc3\xa4r att veganism \xc3\xa4r n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6r att vara i linje med djurr\xc3\xa4tt, men inte heller att det \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4ckligt att bara vara vegan. I och med att man tillskriver djuren r\xc3\xa4ttigheter, \xc3\xa5l\xc3\xa4ggs man \xc3\xa4ven en skyldighet att f\xc3\xb6rsvara dessa r\xc3\xa4ttigheter. Det abolitionistiska syns\xc3\xa4ttet utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n icke-v\xc3\xa5ld och det som f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kas \xc3\xa4r att kampen f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt g\xc3\xb6rs via utbildning och agerande som minskar efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 utnyttjandet av djur._NEWLINE_Francione har riktat skarp kritik mot dagens djurr\xc3\xa4ttsorganisationer, som t.ex. PETA, d\xc3\xa5 han anser att de ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt snarare fokuserar p\xc3\xa5 djurskydd. Francione kallar den allm\xc3\xa4nna ansatsen f\xc3\xb6r att arbete med djurr\xc3\xa4tt idag f\xc3\xb6r  "new welfarists", som enligt honom f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker uppn\xc3\xa5 djurr\xc3\xa4tt genom successivt f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrat djurskydd. Francione avf\xc3\xa4rdar dock tanken om att alltmer ut\xc3\xb6kat djurskydd faktiskt leder till ett erk\xc3\xa4nnande av djurs r\xc3\xa4ttigheter. Snarare menar han att fokus p\xc3\xa5 djurskydd f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rker synen att djurh\xc3\xa5llning i sig \xc3\xa4r r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigt och att \xc3\xb6kat djurskydd kan f\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskor att k\xc3\xa4nna sig mer bekv\xc3\xa4ma med fortsatt utnyttjande av djur. Kritiken riktar sig \xc3\xa4ven mot att s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge som djur \xc3\xa4nnu betraktas som \xc3\xa4godelar s\xc3\xa5 kommer deras intressen endast skyddas inom ramen f\xc3\xb6r vad som \xc3\xa4r ekonomiskt l\xc3\xb6nsamt f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor. S\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge djur ses som n\xc3\xa5gons \xc3\xa4godel kommer deras r\xc3\xa4ttigheter inte att respekteras._NEWLINE_Francione riktar \xc3\xa4ven sin kritik mot andra filosofer som Peter Singer, som i egenskap av utilitarist inte argumenterar f\xc3\xb6r r\xc3\xa4ttigheter utan endast djurskydd, och Tom Regan, vars kriterier f\xc3\xb6r vilka djur som kan inneha r\xc3\xa4ttigheter, enligt Francione, \xc3\xa4r f\xc3\xb6r sn\xc3\xa4va.\n_START_SECTION_\nUtilitarism\n_START_PARAGRAPH_\nDen utilitaristiska synen p\xc3\xa5 djurs moraliska status kan s\xc3\xa4gas bygga bland annat p\xc3\xa5 arbete av Jeremy Bentham, som fokuserade p\xc3\xa5 djurens f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att lida och uttryckte det med de numera k\xc3\xa4nda orden: \xe2\x80\x9dFr\xc3\xa5gan \xc3\xa4r inte om de kan t\xc3\xa4nka. Inte heller om de kan tala. Fr\xc3\xa5gan \xc3\xa4r om de kan lida.\xe2\x80\x9d. Bentham var dock inte emot djuranv\xc3\xa4ndning som s\xc3\xa5dan, utan kan ses som f\xc3\xb6rgrundsgestalt och grundaren till dagens tankar g\xc3\xa4llande djurskydd. Peter Singer \xc3\xa4r en modern f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r nyttoetiken och har sedan han skrev boken Djurens frig\xc3\xb6relse varit mycket central f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4ttsdebatten. Singers grundtes \xc3\xa4r att djur har samma r\xc3\xa4tt som m\xc3\xa4nniskor att f\xc3\xa5 sina intressen tillgodosedda. R\xc3\xa4tten till liv enligt Singer \xc3\xa4r avh\xc3\xa4ngigt av ens f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att ha preferenser, vilket i sin tur \xc3\xa4r beroende av ens f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att k\xc3\xa4nna sm\xc3\xa4rta och lust._NEWLINE_Singer menar att det finns ett godtycke i hur vi m\xc3\xa4nniskor behandlar djur; vissa djur behandlas v\xc3\xa4ldigt v\xc3\xa4l (som husdjur), medan andra djur behandlas v\xc3\xa4ldigt illa, som r\xc3\xa5ttor.\n_START_SECTION_\nProtektionism\n_START_PARAGRAPH_\nProtektionism \xc3\xa4r en ansats inom djurr\xc3\xa4ttsteori som arbetar f\xc3\xb6r successiv f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring i hur djur behandlas, i syfte att avskaffa djurutnyttjande helt eller n\xc3\xa4stan helt. Protektionister menar att det under vissa omst\xc3\xa4ndigheter g\xc3\xa5r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka djurnyttjande, om det sker humant. Det beh\xc3\xb6ver inte heller enbart vara m\xc3\xa5let med totalt avskaffat djurnyttjade som \xc3\xa4r eftertraktansv\xc3\xa4rt, utan \xc3\xa4ven fall med djurnyttjande som kan ske utan lidande._NEWLINE_Protektionism \xc3\xa4r grundligt debatterad av filosofen Peter Singer, som inte fokuserar p\xc3\xa5 endast moraliska r\xc3\xa4ttigheter, utan p\xc3\xa5 argumentet att djur har intressen. Singer menar att djuren lever i en slags human, eller snarare djurisk, symbios med varandra. De kan ha inre konflikter samt dispyter, k\xc3\xa4nsla f\xc3\xb6r influenser och dessutom en avsaknad av de tv\xc3\xa5 senaste behoven som m\xc3\xa4nniskan anser sig ha, i form av sj\xc3\xa4lvk\xc3\xa4nsla och sj\xc3\xa4lvtillit, vilket man kan diskutera om det inte \xc3\xa4r det optimala tillst\xc3\xa5ndet av balans.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vrigt\n_START_PARAGRAPH_\nSentiocentrism \xc3\xa4r teorin om att k\xc3\xa4nnande individer f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nar r\xc3\xa4ttigheter.\n_START_SECTION_\nArgument g\xc3\xa4llande paradigmfall\n_START_PARAGRAPH_\nEtt \xc3\xa5terkommande argument inom djurr\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r att argumentera emot varf\xc3\xb6r art \xc3\xa4r en godtycklig moralisk skiljelinje \xc3\xa4r att anv\xc3\xa4nda argument g\xc3\xa4llande paradigmfall (eng. The Argument From Marginal Cases). Argumentet bygger p\xc3\xa5 att m\xc3\xa4nniskor, genom sjukdom, olycka eller utvecklingsst\xc3\xb6rning, kan sakna de f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor som vanligtvis anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att motivera m\xc3\xa4nniskors s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning gentemot djur._NEWLINE_Peter Singer menar att alla karakt\xc3\xa4rsdrag som alla m\xc3\xa4nniskor delar, kommer inte enbart innehas av m\xc3\xa4nniskor. Han ger exempel p\xc3\xa5 detta med att sm\xc3\xa4rta \xc3\xa4r n\xc3\xa5got alla m\xc3\xa4nniskor kan k\xc3\xa4nna, men det \xc3\xa4r inte enbart m\xc3\xa4nniskor som k\xc3\xa4nner sm\xc3\xa4rta. D\xc3\xa4remot kan endast m\xc3\xa4nniskor l\xc3\xb6sa komplexa matematiska problem, samtidigt som inte alla m\xc3\xa4nniskor klarar av det. Det g\xc3\xa5r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte hitta n\xc3\xa5got karakt\xc3\xa4rsdrag som b\xc3\xa5de inkluderar alla m\xc3\xa4nniskor, och exkluderar alla djur. Singer menar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att tilldelningen av moralisk relevans till enbart m\xc3\xa4nniskor baserat p\xc3\xa5 arttillh\xc3\xb6righet \xc3\xa4r godtycklig och d\xc3\xa4rmed ett fall av specisim._NEWLINE_Tom Regan argumenterar f\xc3\xb6r att vi har direkta plikter, inte bara mot moraliska agenter, utan \xc3\xa4ven mot vissa moraliska objekt. Han f\xc3\xb6rsvarar denna position genom att anv\xc3\xa4nda paradigmfall som sm\xc3\xa5 barn och utvecklingsst\xc3\xb6rda m\xc3\xa4nniskor. Dessa saknar n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor f\xc3\xb6r att vara moraliska agenter. Eftersom de trots detta inkluderas i den moraliska gemenskapen, m\xc3\xa5ste \xc3\xa4ven andra relevanta fall av moraliska objekt, som vissa djur, ocks\xc3\xa5 inkluderas._NEWLINE_David Graham f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r ett argument mot anv\xc3\xa4ndning av paradigmfall, genom att \xc3\xa5beropa det normala inom en art. Om de flesta individer inom en art anses vara morala agenter, d\xc3\xa5 kan man h\xc3\xa4vda att alla medlemmar av denna art har samma r\xc3\xa4ttigheter. M\xc3\xa4nskliga paradigmfall ska d\xc3\xa5 behandlas som om de vore moraliska agenter, trots att de saknar n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor f\xc3\xb6r att vara det. Graham p\xc3\xa5pekar dock en konsekvens av detta syns\xc3\xa4tt. Det \xc3\xa4r en allm\xc3\xa4nt accepterad syn att vissa m\xc3\xa4nniskor inte ska h\xc3\xa5llas ansvariga f\xc3\xb6r sina handlingar, allts\xc3\xa5 att de inte ska behandlas som moraliska agenter med skyldigheter. Ska alla medlemmar behandlas utifr\xc3\xa5n vad som \xc3\xa4r normalt inom en art inneb\xc3\xa4r det att \xc3\xa4ven dementa och sjuka m\xc3\xa4nniskor m\xc3\xa5ste h\xc3\xa5llas ansvariga f\xc3\xb6r sitt agerande. En st\xc3\xa5ndpunkt som Graham menar \xc3\xa4r utmanade.\n_START_SECTION_\nInv\xc3\xa4ndningar mot djurr\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nVi saknar moraliska skyldigheter mot djur_NEWLINE_De som \xc3\xa4r emot djurr\xc3\xa4tt menar att djur inte kan inleda social kontakt, och att de d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte kan ha r\xc3\xa4ttigheter. Det tycker bland annat filosofen Roger Scruton. Han skriver att endast m\xc3\xa4nniskor har skyldigheter, och att det d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r bara \xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskor som ska ha r\xc3\xa4ttigheter._NEWLINE_Tom Regan argumenterar f\xc3\xb6r att vi har moraliska skyldigheter mot djur, trots att de inte \xc3\xa4r moraliska agenter. Han bygger detta bland annat p\xc3\xa5 de moraliska skyldigheter vi har mot m\xc3\xa4nniskor som inte heller \xc3\xa4r moraliska agenter, t.ex. sm\xc3\xa5 barn och de med allvarliga utvecklingsst\xc3\xb6rningar (se Argument g\xc3\xa4llande paradigmfall)._NEWLINE_I dagens samh\xc3\xa4lle g\xc3\xa5r det inte undvika att dra nytta av djurf\xc3\xb6rtryck_NEWLINE_I med att dagens samh\xc3\xa4lle i stort bygger p\xc3\xa5 nyttjandet av djur har det argumenterats att djurr\xc3\xa4tt d\xc3\xa4rmed \xc3\xa4r en oh\xc3\xa5llbar position. Gary L. Francione menar dock att det finns andra fall av f\xc3\xb6rtryck d\xc3\xa4r samma argument inte h\xc3\xa5ller och d\xc3\xa4rmed inte heller borde g\xc3\xa4lla djurr\xc3\xa4tt. M\xc3\xa5nga i  dagens samh\xc3\xa4lle drar nytta av olika former av f\xc3\xb6rtryck mot andra m\xc3\xa4nniskor (vita \xc3\xb6ver f\xc3\xa4rgade eller m\xc3\xa4n \xc3\xb6ver kvinnor). Det g\xc3\xa5r inte heller att helt undvika detta som samh\xc3\xa4llet \xc3\xa4r beskaffat, men det \xc3\xa4r f\xc3\xa5 som en f\xc3\xb6ljd av det menar att vi d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte ska bek\xc3\xa4mpa sexism eller rasism._NEWLINE_Uppf\xc3\xb6dning av djur beh\xc3\xb6ver inte vara d\xc3\xa5ligt f\xc3\xb6r djur och det \xc3\xa4r b\xc3\xa4ttre f\xc3\xb6r djur att ha levt en kort stund \xc3\xa4n inte alls_NEWLINE_Om uppf\xc3\xb6dning av djur \xc3\xa4r d\xc3\xa5ligt eller inte skiljer sig mellan olika moralfilosofer. Gary L. Francione menar att all form av djurh\xc3\xa5llning \xc3\xa4r moraliskt fel d\xc3\xa5 vi kr\xc3\xa4nker djurens r\xc3\xa4ttighet att inte betraktas som egendom eller som en resurs. Ben Bramble menar att i princip all form av d\xc3\xb6dande av djur f\xc3\xb6r mat \xc3\xa4r d\xc3\xa5ligt f\xc3\xb6r djuren, d\xc3\xa5 det tar ifr\xc3\xa5n dem m\xc3\xb6jligheten till ett l\xc3\xa4ngre liv med positiva upplevelser. Tom Regan framf\xc3\xb6r samma argument, att \xc3\xa4ven sm\xc3\xa4rtfritt d\xc3\xb6dande inneb\xc3\xa4r lidande genom att f\xc3\xb6rv\xc3\xa4gra djuret framtida njutningar. Bramle menar dock att om man l\xc3\xa5ter djuret leva p\xc3\xa5 ett gott s\xc3\xa4tt, och leva hela sitt liv tills djuret d\xc3\xb6r av naturliga orsaker s\xc3\xa5 orsakar det inte djuret lidande._NEWLINE_Bramble underk\xc3\xa4nner argumentet att det \xc3\xa4r b\xc3\xa4ttre att ha levt ett kort liv \xc3\xa4n inget alls som en otillb\xc3\xb6rlig j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse. F\xc3\xb6r att en varelse ska kunna ha det b\xc3\xa4ttre i ett scenario \xc3\xa4n ett annat s\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste varelsen finnas i b\xc3\xa5da scenarion. Ett varelse som \xc3\xa4nnu inte finns har n\xc3\xa4mligen ingen v\xc3\xa4lm\xc3\xa5ende som det g\xc3\xa5r att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra med. Bramble forts\xc3\xa4tter dock med att det inte \xc3\xa4r sj\xc3\xa4lva uppf\xc3\xb6dandet som \xc3\xa4r fel, utan hur djuren behandlas. Djurets behandling inom livsmedelsindustrin kommer i realiteten alltid inneb\xc3\xa4ra ett lidande och d\xc3\xa4rmed ett tillst\xc3\xa5nd som \xc3\xa4r s\xc3\xa4mre \xc3\xa4n hur djuret hade kunnat levt._NEWLINE_Djurr\xc3\xa4tt st\xc3\xa5r i konflikt med m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheter_NEWLINE_I modern tid har djurr\xc3\xa4tt ibland kritiseras f\xc3\xb6r att ta fokus fr\xc3\xa5n kampen om m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheter. F\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt menar dock att den grundval som djurr\xc3\xa4tt vilar p\xc3\xa5, \xc3\xa4ven i h\xc3\xb6gsta grad f\xc3\xb6rsvarar m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheter. Kampen f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt sluter d\xc3\xa4rmed upp som en del av m\xc3\xa4nniskor\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen, snarare \xc3\xa4n att vara \xc3\xa5tskild fr\xc3\xa5n denna . Vissa f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare menar \xc3\xa4ven att det finns en v\xc3\xa4xelverkan mellan f\xc3\xb6rtryck av djur och f\xc3\xb6rtryck av m\xc3\xa4nniskor. Genom att studera hur m\xc3\xa4nniskor moraliskt v\xc3\xa4rderar, behandlar eller betraktar djur g\xc3\xa5r det \xc3\xa4ven b\xc3\xa4ttre f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 varf\xc3\xb6r och hur m\xc3\xa4nskligt f\xc3\xb6rtryck kan uppst\xc3\xa5 eller ta sig uttryck. P\xc3\xa5 svenska har s\xc3\xa5dana analyser t.ex. gjorts g\xc3\xa4llande sexism , nazism, slaveri och misshandelsrelationer.\n_START_SECTION_\nDjurr\xc3\xa4tt och juridik\n_START_PARAGRAPH_\nI kontrast till m\xc3\xa4nniskor och de associationer (bolag m.m) som erk\xc3\xa4nns som juridiska personer, klassas andra djur \xc3\xa4n m\xc3\xa4nniskor i lagen som egendom. D\xc3\xa4rigenom har de f\xc3\xb6ga lagligt skydd, ut\xc3\xb6ver det som uppkommer till f\xc3\xb6ljd av m\xc3\xa4nskliga intressen. Om man behandlar djur illa, kan man d\xc3\xb6mas f\xc3\xb6r djurpl\xc3\xa5geri. I Sverige finns ocks\xc3\xa5 en djurskyddslagstiftning som st\xc3\xa4ller upp regler och riktlinjer f\xc3\xb6r v\xc3\xa5rd och behandling av husdjur och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksdjur, djur som h\xc3\xa5lls i f\xc3\xa5ngenskap samt djur som f\xc3\xb6rs till slakt._NEWLINE_Parallellt med debatten om moraliska r\xc3\xa4ttigheter, l\xc3\xa4rs djurlag numera ut p\xc3\xa5 juridiska fakulteter i Nordamerika. Flera juridiska forskare st\xc3\xb6der ut\xc3\xb6kningen av grundl\xc3\xa4ggande r\xc3\xa4ttigheter till att g\xc3\xa4lla \xc3\xa5tminstone n\xc3\xa5gra djur.\n_START_SECTION_\nDjurr\xc3\xa4ttspolitik\n_START_PARAGRAPH_\nDjurr\xc3\xa4tt har sedan sena 1900-talet \xc3\xa4ven kommit att bli en alltmer m\xc3\xa4rkbar del av den politiska samh\xc3\xa4llsdebatten. Med framv\xc3\xa4xten av den gr\xc3\xb6na ideologin och bildandet av gr\xc3\xb6na partier kom djurr\xc3\xa4ttsfr\xc3\xa5gor att ing\xc3\xa5 i dessas partiprogram, liksom inom vissa andra partier p\xc3\xa5 en andlig grund, s\xc3\xa5som det svenska Enhet. Bland annat skapades p\xc3\xa5 Milj\xc3\xb6partiets inr\xc3\xa5dan 2004 den kortlivade svenska Djurskyddsmyndigheten. Personer som Marit Paulsen, Brigitte Bardot och Astrid Lindgren har i Sverige och Europa v\xc3\xa4ckt uppm\xc3\xa4rksamhet och satt press p\xc3\xa5 den politiska debatten om den industriella djurhanteringens villkor. Sedan 1990-talet har djurr\xc3\xa4tt blivit n\xc3\xa5got av en politisk ideologi med framv\xc3\xa4xten av ett antal renodlade djurr\xc3\xa4ttspartier runtom i v\xc3\xa4rlden. 2006 blev nederl\xc3\xa4ndska "Partiet f\xc3\xb6r djuren" det f\xc3\xb6rsta av dessa att med tv\xc3\xa5 mandat v\xc3\xa4ljas in i sitt lands parlament och senat. 2014 bildades \xc3\xa4ven i Sverige ett Djurens parti.\n_START_SECTION_\nArbete f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r djurr\xc3\xa4tt i Sverige arbetar f\xc3\xb6r ett samh\xc3\xa4lle d\xc3\xa4r djur respekteras som k\xc3\xa4nnande individer med individuella r\xc3\xa4ttigheter. Detta inneb\xc3\xa4r bland annat att avskaffa alla former av f\xc3\xb6rtryck mot djur, och fr\xc3\xa4mst avskaffande av pl\xc3\xa5gsamma experiment p\xc3\xa5 djur och \xc3\xb6vriga former av djurpl\xc3\xa5geri som industriell djurexploatering. Framtr\xc3\xa4dande nationella djurr\xc3\xa4ttsorganisationer i Sverige \xc3\xa4r bland annat Djurens R\xc3\xa4tt och Djurr\xc3\xa4ttsalliansen. Djurens Befrielsefront har \xc3\xa4ven gjort vissa aktioner._NEWLINE_Vissa former av djurr\xc3\xa4ttsaktivism, exempelvis Djurens befrielsefront som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6r p\xc3\xa4lsfarmer och laboratorier, har dragit p\xc3\xa5 sig kritik, \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n andra delar av djurr\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen.'