b'\n_START_ARTICLE_\nWilsonbeckasin\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nWilsonbeckasinen \xc3\xa4r en typisk beckasin med korta ben, l\xc3\xa5ng n\xc3\xa4bb och kryptisk teckning, cirka 23\xe2\x80\x9328 centimeter l\xc3\xa5ng. Den \xc3\xa4r mycket lik enkelbeckasin men den vita bakkanten p\xc3\xa5 vingen \xc3\xa4r smalare, vingundersidan m\xc3\xb6rkare och de yttre stj\xc3\xa4rtpennorna har fler och t\xc3\xa4tare tv\xc3\xa4rband. Spell\xc3\xa4tet, som liksom hos enkelbeckasinen alstras av stj\xc3\xa4rtpennorna, skiljer sig dock tydligt med sin djupare, n\xc3\xa4stan p\xc3\xa4rluggleliknande r\xc3\xb6st.\n_START_SECTION_\nUtbredning och systematik\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xa4r en flyttf\xc3\xa5gel som h\xc3\xa4ckar fr\xc3\xa5n Aleuterna och Alaska till s\xc3\xb6dra USA och \xc3\xb6vervintrar s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt s\xc3\xb6derut som norra Sydamerika. Den \xc3\xa4r en mycket s\xc3\xa4llsynt g\xc3\xa4st i Europa, med enstaka fynd fr\xc3\xa5n Storbritannien, Island, Finland, Portugal, Frankrike, Nederl\xc3\xa4nderna och  Sverige. P\xc3\xa5 Azorerna upptr\xc3\xa4der den dock regelbundet, med flera fynd per \xc3\xa5r._NEWLINE_Wilsonbeckasinen har tidigare ofta behandlats som underart till enkelbeckasin (Gallinago gallinago).\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5geln hittas i all slags v\xc3\xa5tmarksmilj\xc3\xb6, fr\xc3\xa5n myrar och g\xc3\xb6lar till fukt\xc3\xa4ngar och flodkanter. De underviker omr\xc3\xa5den med h\xc3\xb6g och t\xc3\xa4t v\xc3\xa4xtlighet. Den \xc3\xb6vervintrar g\xc3\xa4rna i risf\xc3\xa4lt och sockerplantage._NEWLINE_Wilsonbeckasinen f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker oftast i gryning och skymning i jakt p\xc3\xa5 huvudsakligen insektslarver, men ocks\xc3\xa5 sniglar, kr\xc3\xa4ftdjur och maskar. De anv\xc3\xa4nder sin flexibla n\xc3\xa4bb till att gr\xc3\xa4va i marken efter mat utan beh\xc3\xb6va lyfta upp den. Tillf\xc3\xa4lligtvis intar den ocks\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 ryggradsdjur som \xc3\xb6dlor, grodor, fisk och f\xc3\xa5gelungar._NEWLINE_Honan g\xc3\xb6r en grund grop i fuktig gjord som hon inreder med gr\xc3\xa4s, mer utf\xc3\xb6rligt \xc3\xa4n de flesta andra vadarf\xc3\xa5glar. Hon l\xc3\xa4gger tv\xc3\xa5 till tre \xc3\xa4gg som hon ruvar i 18\xe2\x80\x9320 dagar och tar ensam hand om dem fram tills att de \xc3\xa4r flygga. D\xc3\xa5 delar hanen och honan upp ungarna mellan sig, hanen de \xc3\xa4ldre och honan de yngre. Efter de l\xc3\xa4mnat boet har hanen och honan ingen kontakt.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har ett stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillr\xc3\xa4ckligt kraftigt f\xc3\xb6r att den ska betraktas som hotad. IUCN kategoriserar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r arten som livskraftig (LC). V\xc3\xa4rldspopulationen uppskattas till tv\xc3\xa5 miljoner individer.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5gelns svenska namn hedrar den skotsk-amerikanska naturforskare och amerikanska ornitologins fader Alexander Wilson (1766-1813).'