b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Bureus\n_START_SECTION_\nBakgrund, uppv\xc3\xa4xt och familj\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Bureus var son till kyrkoherden Thomas Matthiae och Malin Andersdotter (av den norrl\xc3\xa4ndska Bure\xc3\xa4tten) samt kusin p\xc3\xa5 m\xc3\xb6dernet till Anders Bure, Jonas Bure, och Olof Bure. Hans f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar avled n\xc3\xa4r han var ung, och han kunde f\xc3\xa5 sin utbildning genom hj\xc3\xa4lp av v\xc3\xa4lvilliga m\xc3\xa4nniskor i hans omgivning. Hans f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrahem hade ett mycket stort bibliotek och trakten d\xc3\xa4r han v\xc3\xa4xte upp \xc3\xa4r en av de rikaste p\xc3\xa5 runstenar i hela Sverige, tv\xc3\xa5 betingelser som troligen kom att p\xc3\xa5verka Johannes Bureus djupt._NEWLINE_Han gick f\xc3\xb6rst skola i Uppsala och p\xc3\xa5 Gr\xc3\xa5munkeholmen i Stockholm. Han l\xc3\xa4rde sig hebreiska p\xc3\xa5 egen hand fr\xc3\xa5n 1584 f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4refter finansiera sina studier genom att undervisa i spr\xc3\xa5ket._NEWLINE_Johannes Bureus gifte sig f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1591 med Margareta M\xc3\xa5rtensdotter och andra g\xc3\xa5ngen 1636 med sin kusins dotterdotter Ingeborg Gyntesdotter.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84mbeten och karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\n1590 anst\xc3\xa4lldes Johannes Bureus som kanslist i hertig Karls tj\xc3\xa4nst. Han var notarie vid Uppsala m\xc3\xb6te 1593 och flyttade \xc3\xa5ret d\xc3\xa4refter till Uppsala f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verse Bibeltryckningen; han fick sedermera livstidsfr\xc3\xa4lse p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden V\xc3\xa5rds\xc3\xa4tra. 1594 b\xc3\xb6rjade han vid Uppsala universitet, men n\xc3\xa4r han skulle disputera f\xc3\xb6r Ericus Jacobi Skinnerus 1596 var han enligt egen utsago stum av huvudv\xc3\xa4rk. Bureus blev efter detta erbjuden en tj\xc3\xa4nst som akademinotarie, men han avb\xc3\xb6jde. _NEWLINE_Han fortsatte sedan som tj\xc3\xa4nsteman i hertig Karls kansli med diverse och varierande uppgifter och uppdrag, n\xc3\xa4rvarade vid flera riksdagar och var underhandlare i Ulvsb\xc3\xa4ck 1602. Han assisterade Johan Skytte i undervisandet av tronf\xc3\xb6ljaren Gustav Adolf och senare var han \xc3\xa4ven l\xc3\xa4rare \xc3\xa5t dennes syster._NEWLINE_Bureus var b\xc3\xa5de Sveriges f\xc3\xb6rste riksantikvarie (fr\xc3\xa5n 1630), och Sveriges f\xc3\xb6rste riksbibliotekarie. Han tj\xc3\xa4nstgjorde dessutom som corrector vid tryckningen av Bibeln och augsburgska bek\xc3\xa4nnelsen._NEWLINE_Som riksantikvarie tog han initiativ till de cirkul\xc3\xa4r som 1628 och 1631 uts\xc3\xa4ndes till pr\xc3\xa4sterna i Uppsala stift att insamla och beskriva fornminnen.\n_START_SECTION_\nUniversalgeni och runolog\n_START_PARAGRAPH_\nBureus var m\xc3\xa5ngsidigt bildad med skarp blick och sinne f\xc3\xb6r verkligheten och b\xc3\xa5de tekniskt och konstn\xc3\xa4rligt beg\xc3\xa5vad. Han var portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lare, skicklig tecknare, kopparstickare och xylograf, urmakare och diktare. Hans spr\xc3\xa5kliga kunskaper var exceptionella. Han beh\xc3\xa4rskade latin och i n\xc3\xa5gon utstr\xc3\xa4ckning \xc3\xa4ven grekiska, hebreiska, arabiska, finska och andra spr\xc3\xa5k. Bureus skaldestycken \xc3\xa5terfinns i \xc2\xbbNum\xc3\xa4re wijsor\xc2\xbb 1637, men det \xc3\xa4r som spr\xc3\xa5kforskare han kom att g\xc3\xb6ra en stor insats. _NEWLINE_Bureus r\xc3\xa4knas som den f\xc3\xb6rste svenske spr\xc3\xa5kforskaren och den svenska grammatikens fader och p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade \xc3\xa4ven arbetet med en svensk ordbok. Han var utomordentligt intresserad av runor och sammanst\xc3\xa4llde sina r\xc3\xb6n i flera verk bland annat \xc2\xbbRunokenslones lerespon\xc2\xbb 1599. Han avtecknade omkring 200 runstenar och var ocks\xc3\xa5 mycket intresserad av gamla handskrifter. Bland annat uppt\xc3\xa4ckte han och utgav Konungastyrelsen 1634. Han reste landet runt f\xc3\xb6r att se och anteckna. I hans verk Sumlen finns m\xc3\xa5nga av dessa anteckningar, bland annat s\xc3\xa4gnen om den mytiske medeltidshj\xc3\xa4lten Fale hin unge. Bureus var i likhet med Georg Stiernhielm och Olof Rudbeck d.\xc3\xa4. ocks\xc3\xa5 mycket intresserad av ockultism, dr\xc3\xb6mmar och profetior. Det finns vidare anteckningar som antyder att han var en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngsman i att konstruera mekaniska instrument f\xc3\xb6r astronomi och geodesi. F\xc3\xb6r skolbruk f\xc3\xb6rfattade Bureus Runa-ABC-boken (1611), som \xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta svenska ABC-boken._NEWLINE_Bureus teorier kom att f\xc3\xa5 mycken betydelse i samtiden, men samtidigt mycket kritik av kommande generationer genom de esoteriska teorier han ofta kryddade sina avhandlingar med. Bureus kom i skarp konflikt med den danske runforskaren Ole Worm, som d\xc3\xa4rtill utvecklade sig till en nationell kamp mellan Sverige och Danmark, d\xc3\xa4r Worm menade att runorna hade danskt ursprung och Bureus menade att de h\xc3\xa4rstammade fr\xc3\xa5n Sverige.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rste spr\xc3\xa5kforskaren\n_START_PARAGRAPH_\nBureus antikvariska bana \xc3\xa4r det som har st\xc3\xb6rst intresse f\xc3\xb6r efterv\xc3\xa4rlden. Han var den f\xc3\xb6rste som studerade svenska spr\xc3\xa5ket med vetenskaplig utg\xc3\xa5ngspunkt och gav ocks\xc3\xa5 ut en fornsvensk grammatik (1636, numera f\xc3\xb6rlorad, men sannolikt den f\xc3\xb6rsta forngermanska spr\xc3\xa5kl\xc3\xa4ran). Av hans 1651 till kungen \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade lexikon i fyra band har tre g\xc3\xa5tt f\xc3\xb6rlorade. _NEWLINE_Genom att Bureus inventerade och dokumenterade fornminnen och gamla texter lades grunden f\xc3\xb6r en antikvarisk str\xc3\xb6mning som skulle vara under hela 1600-talet och som fortfarande var grunden n\xc3\xa4r intresset p\xc3\xa5 nytt vaknade under 1800-talet. 1624 utgavs Monumenta helsingica.\n_START_SECTION_\nUtg\xc3\xa5van av Konungastyrelsen\n_START_PARAGRAPH_\nTill Bureus betydelsefulla verk h\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 utgivningen av Konunga och H\xc3\xb6vdingastyrelsen 1634 (En nyttigh bok om konnunga styrilse och h\xc3\xb6fdinga, ocks\xc3\xa5 omtryckt 1650). Bureus uppgav sig ha funnit denna i en avskrift i Johan Skyttes bibliotek, men originalet f\xc3\xb6rkom sedan, och under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r ans\xc3\xa5gs verket vara ett bedr\xc3\xa4geri av Bureus, m\xc3\xb6jligen med Johan Skyttes medhj\xc3\xa4lp. Inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1867 uppt\xc3\xa4cktes andra handskriftfragment av samma skrift, daterade till 1400-talet (Vadstenafragmentet, uppt\xc3\xa4ckt i Helsingfors senatsarkiv). Konunga och h\xc3\xb6vdingastyrelsen beskriver den medeltida riksordningen och talar om hur och varf\xc3\xb6r kungen skall styra landet. Bureus avskrift anv\xc3\xa4ndes l\xc3\xa5ngt f\xc3\xb6re utgivningen och Gustav II Adolf l\xc3\xa4r ha varit mycket f\xc3\xb6rtjust i den och till och med ha \xc3\xb6verv\xc3\xa4gt att anbefalla dess anv\xc3\xa4ndning i skolorna.\n_START_SECTION_\nMystiker och grubblare\n_START_PARAGRAPH_\nSom mystiker hade Bureus liksom m\xc3\xa5nga andra ren\xc3\xa4ssansm\xc3\xa4n en dragning \xc3\xa5t kabbalistiska grubblerier, som han stiftade bekantskap med redan 1591. Han blev senare en aktiv Rosencreutzare. Flera g\xc3\xa5nger f\xc3\xb6rutsade han jordens underg\xc3\xa5ng. Det kabbalistiska intresset gjorde att Bureus introducerade adelrunor (adalrunor, adulrunor), runor med andliga dimensioner som f\xc3\xb6r runkunniga hade samma funktion som kabbala f\xc3\xb6r hebr\xc3\xa9er. Adalrunorna tillh\xc3\xb6r Bureus mer fantasifulla uppfinningar, och deras esoteriska krafter fick Bureus att tro att han kunde n\xc3\xa5 \xe2\x80\x9d\xc3\xb6versinnliga\xe2\x80\x9d v\xc3\xa4rldar. Det \xc3\xa4r antagligen endast tack vare furstarnas beskydd som han undgick att rannsakas f\xc3\xb6r k\xc3\xa4tteri._NEWLINE_P\xc3\xa5 sin d\xc3\xb6dsb\xc3\xa4dd f\xc3\xb6rklarade Bureus att det var hans arbete inom mystikens omr\xc3\xa5de som han ans\xc3\xa5g vara det viktigaste han \xc3\xa5stadkommit. Han vilar i Almunge kyrka (ej gravsten). Den \xc3\xa4ttetavla \xc3\xb6ver sin sl\xc3\xa4kt som Bureus l\xc3\xa4t skapa 1611 finns numera \xc3\xa5terf\xc3\xb6rd till Uppsala domkyrka vid s\xc3\xb6dra ing\xc3\xa5ngen.\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa4ktforskning\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Bureus \xc3\xa4r ett namn som ofta f\xc3\xb6rekommer i sl\xc3\xa4ktforskningen p\xc3\xa5 grund av hans omfattande sl\xc3\xa4ktbok om Bure\xc3\xa4tten, som han arbetade med under omkring 40 \xc3\xa5r efter sin resa till Norrland 1601. Tv\xc3\xa5 ofullst\xc3\xa4ndiga och delvis korrupta avskrifter av denna f\xc3\xb6rvaras i Uppsalas universitetsbibliotek (signum X36 respektive X37). En tidig originalhandskrift av sl\xc3\xa4ktboken fr\xc3\xa5n 1640-talet \xc3\xa5terfanns i finska riksarkivet \xc3\xa5r 2008 av Tiina Miettinen, och skiljer sig i betydande avseenden fr\xc3\xa5n den svenska avskriften. Den svenska avskriften innefattar fr\xc3\xa4mst Johan Bures mormors sl\xc3\xa4kt, den norrl\xc3\xa4ndska och finska Bure\xc3\xa4tten, och inneh\xc3\xa5ller till\xc3\xa4gg till Bure\xc3\xa4tten som Johan Bure gjorde i efterhand p\xc3\xa5 bristf\xc3\xa4lliga grunder och som har kommit att ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4ttas och \xc3\xa4ven har motbevisats genom DNA-studier. Den nyuppt\xc3\xa4ckta genealogin redovisar \xc3\xa4ven mellansvensk sl\xc3\xa4kt till Johan Bures f\xc3\xb6rsta hustru och till hans morfar.'