b'\n_START_ARTICLE_\nTumba pappersbruk\n_START_PARAGRAPH_\nTumba pappersbruk \xc3\xa4r en pappersindustri bel\xc3\xa4gen i Tumba i Botkyrka kommun, i Stockholms l\xc3\xa4n. Anl\xc3\xa4ggningen \xc3\xa4r sedan 1755 producent av papper f\xc3\xb6r sedlar och andra v\xc3\xa4rdehandlingar och \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed v\xc3\xa4rldens \xc3\xa4ldsta i sitt slag. Sveriges riksbank var under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r \xc3\xa4gare till Tumba bruk. \xc3\x85r 2001 \xc3\xa4ndrades \xc3\xa4garf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet d\xc3\xa5 amerikanska Crane AB tog \xc3\xb6ver driften. \xc3\x85r 2002 \xc3\xb6vertog Tervakoski Oy finpappersverksamheten._NEWLINE_Sedan 2001 \xc3\xa4r Tumba bruk (byggnader och parken) ocks\xc3\xa5 ett statligt byggnadsminne.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nRedan 1661 tillverkades sedlar i Sverige n\xc3\xa4r Stockholm Banco utf\xc3\xa4rdade kreditivsedlar till \xe2\x80\xa6den som uthi Stockholms Banco redha penninger werckeligen innest\xc3\xa5endes hafver. Kreditivsedlarna blev dock v\xc3\xa4rdel\xc3\xb6sa n\xc3\xa4r Stockholms Banco gick i konkurs 1668 och ett f\xc3\xb6rbud mot sedlar inf\xc3\xb6rdes. 1701 genomf\xc3\xb6rdes ett nytt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k n\xc3\xa4r Riksens St\xc3\xa4nders Bank (sedermera Sveriges riksbank) b\xc3\xb6rjade ge ut s\xc3\xa5 kallade transportsedlar. Det var en personlig handling som fungerade ungef\xc3\xa4r som modernare tiders checkar. Men transportsedlarna var f\xc3\xb6r l\xc3\xa4tta att f\xc3\xb6rfalska. En av anledningarna var att sedelpappret importerades till Sverige och att pappret kom i or\xc3\xa4tta h\xc3\xa4nder p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen. Enda l\xc3\xb6sningen blev att tillverka sedelpapper inom landet. Den 23 juni 1755 beviljade Kungl. Maj:t Adolf Fredrik att ett pappersbruk f\xc3\xb6r tillverkning av sedelpapper skulle anl\xc3\xa4ggas p\xc3\xa5 Tumba g\xc3\xa5rds \xc3\xa4gor, som  riksbanksfullm\xc3\xa4ktige Erik Carlesson s\xc3\xa5lt till Riksens St\xc3\xa4nders Bank.\n_START_SECTION_\nBruket i dag\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1968 \xc3\xb6ppnade Tumba bruksmuseum i K\xc3\xb6lnan d\xc3\xa4r man ocks\xc3\xa5 visar hur handpapperstillverkning g\xc3\xa5r till. Museet ut\xc3\xb6kades \xc3\xa5r 2005 att omfatta Oxhuset och R\xc3\xb6da magasinet. \xc3\x85r 1970 flyttades Riksbankens sedeltryckeri till omr\xc3\xa5det som utf\xc3\xb6rde nationella och internationella uppdrag samt producerade skriv- och ritpapper. Sveriges Riksbank s\xc3\xa5lde 2001 produktionen (papperstillverkning och tryckeri) till Crane AB som \xc3\xa4ven trycker de svenska sedlarna. Sj\xc3\xa4lva produktionsbyggnaden \xc3\xa4r skyddsobjekt och omg\xc3\xa4rdas av ett h\xc3\xb6gt staket. _NEWLINE_\xc3\x96vriga byggnader i bruksomr\xc3\xa5det donerades 2002 till Statens fastighetsverk, som d\xc3\xa4rmed tog \xc3\xb6ver f\xc3\xb6rvaltningen fr\xc3\xa5n Riksbanken. \xc3\x85r 2005, till brukets 250-\xc3\xa5rsjubileum, utgav Riksbanken en 100 kronors minnessedel. Framsidans huvudmotiv \xc3\xa4r Moder Svea efter f\xc3\xb6rebild fr\xc3\xa5n sedlar fr\xc3\xa5n slutet av 1800-talet. Texten "2005 TUMBA BRUK 250 \xc3\x85R" \xc3\xa5terfinns under vinjetten. Baksidans huvudmotiv \xc3\xa4r en planritning \xc3\xb6ver Tumba pappersbruk fr\xc3\xa5n 1804.\n_START_SECTION_\nByggnader och parken\n_START_PARAGRAPH_\nBrukets \xc3\xa4ldsta bevarade byggnad syns inte l\xc3\xa4ngre; den \xc3\xa4r ombyggd och dold i det som i dag heter F\xc3\xb6rvaltarbostaden, men den ligger kvar p\xc3\xa5 samma plats som n\xc3\xa4r den var nybyggd \xc3\xa5r 1760 och kallades Gula stenhuset. I byggnaden fanns bost\xc3\xa4der, bland annat f\xc3\xb6r Erasmus Mulder med familj. Fr\xc3\xa5n 1760-talet h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r \xc3\xa4ven all\xc3\xa9n som bildar en \xc3\xb6st-v\xc3\xa4stlig centralaxel genom omr\xc3\xa5det. All\xc3\xa9n planterades om p\xc3\xa5 1840-talet och ing\xc3\xa5r i dag i omr\xc3\xa5dets byggnadsminnesf\xc3\xb6rklaring. _NEWLINE_K\xc3\xb6lnan byggdes 1763 och p\xc3\xa5 1770-talet blev den inte bara brukets utan hela bygdens f\xc3\xb6rsta skola. 1959 hotades K\xc3\xb6lnan, men renoverades och ing\xc3\xa5r idag i bruksmuseet. Mittemot F\xc3\xb6rvaltarbostaden, p\xc3\xa5 andra sidan kanalen f\xc3\xb6r Tumba\xc3\xa5n ligger Klockhuset (efter tornklockan p\xc3\xa5 huset), som fick sitt nuvarande utseende efter en ombyggnad 1778. D\xc3\xa4r fanns f\xc3\xb6rutom bost\xc3\xa4der \xc3\xa4ven ett lumpsk\xc3\xa4reri (lump ingick som r\xc3\xa5vara i pappersproduktionen) och en kvarn._NEWLINE_\xc3\x85r 1815 byggdes den nya verksbyggnaden vid Tumba\xc3\xa5ns nedre fall under \xc3\xb6verinseende av arkitekt Fredrik Blom. 1818 moderniserades den gamla verksbyggnaden efter ritningar av Carl Christoffer Gj\xc3\xb6rwell den yngre. Nu hade bruket f\xc3\xb6rdubblade produktionsm\xc3\xb6jligheter och \xc3\xb6kade antalet anst\xc3\xa4llda; dessa fick plats i det kasernliknande Stora stenhuset, ritat av Gj\xc3\xb6rwell och invigt 1822. Vid den tiden tillverkades sedelpapperet fortfarande efter den holl\xc3\xa4ndska metoden, som dock inte l\xc3\xa4ngre var modern. \xc3\x85terigen importerade man tekniskt kunnande p\xc3\xa5 olagligt vis, denna g\xc3\xa5ng genom svenskt industrispionage i Frankrike. 1835 b\xc3\xb6rjade det nya lamellerade papperet att produceras._NEWLINE_Gj\xc3\xb6rwell ritade \xc3\xa4ven Oxhuset som idag ing\xc3\xa5r i bruksmuseet. Efter en brand 1875 tillkom en ny verkstadsbyggnad och tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare introducerades \xc3\xa5ngkraft, som gjorde bruket oberoende av Tumba\xc3\xa5ns op\xc3\xa5litliga vattenfl\xc3\xb6de. 1860 fick bruket en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsanslutning och 1887 installerades elektrisk belysning. 1899 besl\xc3\xb6t bankofullm\xc3\xa4ktige att riva de byggnader som inte beh\xc3\xb6vdes._NEWLINE_Kring sekelskiftet 1900 uppf\xc3\xb6rdes sju sm\xc3\xa5 flerfamiljshus med arbetarbost\xc3\xa4der av Anders Emil Magnusson som arkitekt och byggm\xc3\xa4stare. Husen ligger l\xc3\xa4ngs en bruksgata (Sven Palmes v\xc3\xa4g) i omr\xc3\xa5dets v\xc3\xa4stra del och anknyter till brukets 1700-talsarkitektur. Vid samma tid ink\xc3\xb6ptes hemmansg\xc3\xa5rden Lill-Tumba g\xc3\xa5rd strax norr om bruket, eftersom man ville undvika att mark s\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra pappersbruket anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r andra syften. Mellan 1917 och 1927 tillkom ytterligare arbetarbost\xc3\xa4der i omr\xc3\xa5dets norra del, denna g\xc3\xa5ng var Erik Westergren ansvarig arkitekt. Sedan dess har bruket inte \xc3\xa4ndrat utseende._NEWLINE_F\xc3\xb6r brukets brandf\xc3\xb6rsvar uppf\xc3\xb6rdes 1926 Spruthuset med uppst\xc3\xa4llningsplats f\xc3\xb6r brukets brandbil och f\xc3\xb6rvaringsplats f\xc3\xb6r brandsprutor och annan sl\xc3\xa4ckmateriel. Senare kom huset att anv\xc3\xa4ndas som brandstation av Botkyrka-Gr\xc3\xb6dinge brandf\xc3\xb6rsvar fram till dess att verksamheten flyttade 1958. Numera \xc3\xa4r Spruthuset renoverat och \xc3\xa5terst\xc3\xa4llt till ursprungligt skick och ing\xc3\xa5r i visningsverksamheten om livet p\xc3\xa5 pappersbruket.'