b"\n_START_ARTICLE_\nMychajlo Hrusjevskyj\n_START_PARAGRAPH_\nMychajlo Serhijovytj Hrusjevskyj (ukrainska: \xd0\x9c\xd0\xb8\xd1\x85\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xbb\xd0\xbe \xd0\xa1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb3\xd1\x96\xd0\xb9\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x93\xd1\x80\xd1\x83\xd1\x88\xd0\xb5\xd0\xb2\xd1\x81\xd1\x8c\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9), f\xc3\xb6dd 29 september 1866 Cholm, guvernementet Lublin, d\xc3\xb6d 25 november 1934 i Kislovodsk, var en ukrainsk historiker, politiker och f\xc3\xb6rfattare._NEWLINE_Hrusjevskyj utformade och bef\xc3\xa4ste den ukrainska nationella frihetsr\xc3\xb6relsen, tidvis i dess revolution\xc3\xa4ra gestaltning. Han utgav fr\xc3\xa5n 1898 Ukraina-Rysslands historia (10 band utkom), d\xc3\xa4r han s\xc3\xb6kte visa, att den ukrainska kulturen \xc3\xa4gt sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet sedan 900-talet. Efter att 1917 ha anslutit sig till de ukrainska socialrevolution\xc3\xa4rerna, k\xc3\xa4mpade han f\xc3\xb6r Ukrainas separatistiska str\xc3\xa4vanden gentemot Ryssland. 1924 ansl\xc3\xb6t han sig till bolsjevikregimen i Sovjetunionen, och blev d\xc3\xa4refter professor i historia i Kiev och ledare f\xc3\xb6r ukrainska vetenskapsakademins historiska avdelning. Hrusjevskyj har utgett bland annat Ukrainska litteraturens historia (5 band, 1923-27) j\xc3\xa4mte en m\xc3\xa4ngd andra historiska arbeten om Ukraina.\n_START_SECTION_\nMinnesm\xc3\xa4rken\n_START_PARAGRAPH_\nMychajlo Hrusjevskyj har f\xc3\xa5tt ge namn \xc3\xa5t Hrusjevskyjgatan (Vulytsia Mychajla Hrusjevs'koho), en central gata i Kiev d\xc3\xa4r bland annat parlaments- och regeringsbyggnaderna \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gna. L\xc3\xa4ngs med gatan arrangerades demonstrationer och utk\xc3\xa4mpades v\xc3\xa5ldsamma strider i samband med Euromajdan 2013\xe2\x80\x932014."