b"\n_START_ARTICLE_\nGabriel de Mortillet\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Laurent Gabriel de Mortillet, f\xc3\xb6dd 29 augusti 1821 i Meylan, d\xc3\xb6d  25 september 1898 i Saint-Germain-en-Laye, var en fransk arkeolog och antropolog. Han var bitr\xc3\xa4dande intendent p\xc3\xa5 museet i Saint-Germain-en-Laye i 17 \xc3\xa5r innan han blev professor i f\xc3\xb6rhistorisk antropologi vid \xc3\x89cole d'anthropologie i Paris 1876._NEWLINE_Mortillet fortsatte \xc3\x89douard Lartets arbete. Trots att han beundrade hans arbete ans\xc3\xa5g han att paleolitikums uppdelning i underavdelningar m\xc3\xa5ste ske enligt kulturella snarare \xc3\xa4n paleontologiska kriterier. I det avseendet valde han att f\xc3\xb6lja John Lubbock och Worsaae. Trots det var hans f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llningss\xc3\xa4tt till arkeologin starkt p\xc3\xa5verkat av hans kunskaper i geologi och paleontologi. Han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte s\xc3\xa4rskilja varje period med hj\xc3\xa4lp av ett begr\xc3\xa4nsat antal artefakttyper som var s\xc3\xa4regna f\xc3\xb6r just den perioden. Dessa ledartefakter var den arkeologiska motsvarigheten till de ledfossil som geologer och paleontologer anv\xc3\xa4nde f\xc3\xb6r att identifiera olika skikt. Mortillet f\xc3\xb6ljde ocks\xc3\xa5 en geologisk sedv\xc3\xa4nja n\xc3\xa4r han uppkallade var och en av sina underavdelningar inom paleolitikum efter den fyndplats som hade anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r att definiera den. Liksom paleontologerna st\xc3\xb6dde han sig p\xc3\xa5 stratigrafin f\xc3\xb6r att etablera en kronologisk f\xc3\xb6ljdstr\xc3\xa4cka. I den paleolotiska forskningen p\xc3\xa5 1800-talet spelade seriationen bara en mindre roll vid uppr\xc3\xa4ttandet av en kronologi. Delvis berodde det utan tvivel p\xc3\xa5 att tekniska och stilm\xc3\xa4ssiga sekvenser var sv\xc3\xa5rare att urskilja n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde paleolitiska stenredskap \xc3\xa4n ifr\xc3\xa5ga om senare artefakter. Dessutom var de fr\xc3\xa5gor som diskuterades s\xc3\xa5 omstridda att endast den klaraste stratigrafiska bevisningen allm\xc3\xa4nt erk\xc3\xa4ndes kunna st\xc3\xa5 till tj\xc3\xa4nst med definitiva tidssekvenser. F\xc3\xb6rlitan p\xc3\xa5 stratigrafin hade ocks\xc3\xa5 att g\xc3\xb6ra med Lartets och Mortillets naturvetenskapliga utbildning. _NEWLINE_Lartets flodh\xc3\xa4stperiod blev chell\xc3\xa9enperioden uppkallad efter en fyndort utanf\xc3\xb6r Paris, och det mesta av Lartets grottbj\xc3\xb6rns- och mammutperiod blev moust\xc3\xa9rien, fast Mortillet f\xc3\xb6rde fynd fr\xc3\xa5n Aurignac som Lartet hade placerat sent i grottbj\xc3\xb6rns- och mammutperioden till en s\xc3\xa4rskild aurignacienperiod. Lartets renperiod delades upp i en tidigare solutr\xc3\xa9enperiod och en senare magdal\xc3\xa9nienperiod. Mortillet var os\xc3\xa4ker ifr\xc3\xa5ga om dateringen av auragnacien. Senare lade han den efter solutr\xc3\xa9en och utel\xc3\xa4mnade den helt och h\xc3\xa5llet i sin klassifikation 1872. Han lade ocks\xc3\xa5 till en robenhausisk epok som skulle presentera den neolitiska perioden, och i senare skrifter som Formation de la nation fran\xc3\xa7aise lade han till ytterligare epoker f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 med brons- och j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldrarna i sitt system. Mortillet inr\xc3\xa4ttade ocks\xc3\xa5 en thanysienneperiod, och senare en puycournienne, f\xc3\xb6r att t\xc3\xa4cka fynd fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rchell\xc3\xa9ensk tid._NEWLINE_Mortillets naturvetenskapliga utbildning visade sig ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 annat s\xc3\xa4tt \xc3\xa4n i hans klassifikationsmetoder. Han var p\xc3\xa5verkad av evolution\xc3\xa4ra tankar och fr\xc3\xa4mst intresserad av att fastst\xc3\xa4lla hur gammal m\xc3\xa4nskligheten var."