b'\n_START_ARTICLE_\nArthur Koestler\n_START_PARAGRAPH_\nArthur Koestler, f\xc3\xb6dd 5 september 1905 i Budapest, Ungern, d\xc3\xb6d 3 mars 1983 i London (sj\xc3\xa4lvmord), var en brittisk f\xc3\xb6rfattare av ungersk-judisk b\xc3\xb6rd. Han \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r romanen Natt klockan tolv p\xc3\xa5 dagen fr\xc3\xa5n 1940. Romanen behandlar Moskvar\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngarna och skrevs efter Koestlers definitiva brytning med kommunismen.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nKoestler f\xc3\xb6ddes i Budapest 1905. Han p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade en utbildning till ingenj\xc3\xb6r vid den polytekniska h\xc3\xb6gskolan i Wien 1922. Under 1920-talet blev han engagerad i den sionistiska r\xc3\xb6relsen. Han kom 1925 till Palestina men \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Europa 1929. I Berlin verkade Koestler som journalist f\xc3\xb6r Ullsteinkoncernen. 1931 blev han medlem av Tysklands kommunistiska parti, vilket fick till f\xc3\xb6ljd att han l\xc3\xa4mnade Ullsteinkoncernen. Koestler reste i Sovjet 1932\xe2\x80\x931933. 1937 kom han till i Spanien, som krigskorrespondent under spanska inb\xc3\xb6rdeskriget. Han f\xc3\xa4ngslades av Francos trupper, d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den, men sl\xc3\xa4pptes efter internationella p\xc3\xa5tryckningar. Detta skildrar han i boken Dialog med d\xc3\xb6den._NEWLINE_Koestler l\xc3\xa4mnade kommunistpartiet 1938. Vid andra v\xc3\xa4rldskrigets utbrott 1939 befann han sig i Frankrike och internerades av franska myndigheter i l\xc3\xa4gret Le Vernet d\xc3\xa4r han var f\xc3\xa5nge under flera m\xc3\xa5nader. \xc3\x85r 1940 kom han till Storbritannien, d\xc3\xa4r han erh\xc3\xb6ll medborgarskap._NEWLINE_Med romanen Natt klockan tolv p\xc3\xa5 dagen fick Koestler sitt genombrott som f\xc3\xb6rfattare och den r\xc3\xa4knas fortfarande ofta som hans b\xc3\xa4sta bok. Romanens huvudperson \xc3\xa4r kommunisten Rubasjov, som \xc3\xa5talas i Moskvaprocesserna. I dessa r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngar, som \xc3\xa4gde rum 1936\xe2\x80\x931938, anklagades och d\xc3\xb6mdes ledande bolsjeviker. Boken \xc3\xa4r fortfarande en av de mest inflytelserika skildringarna av Stalintiden._NEWLINE_Under 1940-talet skrev Koestler ocks\xc3\xa5 romanerna Domens dag och Tjuvar om natten, liksom ess\xc3\xa4samlingen Yogin och kommissarien 1945. Under 1950-talet skrev han de sj\xc3\xa4lvbiografiska b\xc3\xb6ckerna Pil i det bl\xc3\xa5 och Den osynliga skriften. Boken S\xc3\xb6mng\xc3\xa5ngare \xc3\xa4r en historisk redog\xc3\xb6relse f\xc3\xb6r de stora vetenskapliga uppt\xc3\xa4ckarna fr\xc3\xa5n antiken till och med 1700-talet, och med l\xc3\xa4ngre biografier \xc3\xb6ver Kopernikus, Johannes Kepler och Galileo Galilei._NEWLINE_Mot slutet av sitt liv intresserade sig Koestler f\xc3\xb6r paranormala fenomen. Ett resultat av detta \xc3\xa4r Slumpens r\xc3\xb6tter, d\xc3\xa4r han unders\xc3\xb6ker parapsykologin och fysikens gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5den._NEWLINE_Boken Den trettonde stammen argumenterar f\xc3\xb6r att judarna i \xc3\x96steuropa h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n khazarerna. De var ett turkiskt folk i Kaukasus som konverterade till judendomen p\xc3\xa5 700-talet e.Kr. och senare flyttade v\xc3\xa4sterut till nuvarande Ukraina och Polen._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n och med 1940-talet var Koestler bosatt i London. Han ledde en f\xc3\xb6rening f\xc3\xb6r r\xc3\xa4tten till d\xc3\xb6dshj\xc3\xa4lp och d\xc3\xa5 han sj\xc3\xa4lv drabbades av leukemi och parkinson valde han att beg\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvmord 1983 genom en drog\xc3\xb6verdos. Hans tredje hustru, Cynthia Jefferies (1927\xe2\x80\x931983), f\xc3\xb6ljde honom i d\xc3\xb6den.'