b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Dedijer\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nDedijers familj kom fr\xc3\xa5n Cepelica, Bileca i Bosnien och Hercegovina. \xc3\x85r 1941 blev han politisk kommissarie f\xc3\xb6r den jugoslaviska partisanenheten i Kragujevac. Under andra v\xc3\xa4rldskriget var han redakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r jugoslaviska kommunistpartiets tidning Borba, och medlem av generalstabens agitations- och propagandaenhet._NEWLINE_Efter kriget var han en medlem av jugoslaviska delegationen vid fredskonferensen i Paris 1946 och i flera sessioner av FN:s generalf\xc3\xb6rsamling (1945-1952). \xc3\x85r 1952 blev han medlem av partiets centralkommitt\xc3\xa9 och f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r uts\xc3\xa5gs han till ledamot av den federala f\xc3\xb6rsamlingen._NEWLINE_\xc3\x85r 1955 anklagades han f\xc3\xb6r att ha f\xc3\xb6rsvarat Milovan Djilas r\xc3\xa4tt att sprida "fientlig propaganda", och d\xc3\xb6mdes till sex m\xc3\xa5naders f\xc3\xa4ngelse, som han dock aldrig avtj\xc3\xa4nade. Han avsattes fr\xc3\xa5n politiken efter r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen och beviljades pass av jugoslaviska myndigheter 1959, och fick l\xc3\xa4mna landet med sin familj. D\xc3\xa4refter \xc3\xa4gnade han sig \xc3\xa5t att skriva historia och undervisning (han undervisade vid universitetet i Belgrad och p\xc3\xa5 olika universitet i Storbritannien och USA ). Han blev senare ordf\xc3\xb6rande i den sj\xc3\xa4lvutn\xc3\xa4mnda Russelltribunalen._NEWLINE_Dedijer var ordf\xc3\xb6rande och president f\xc3\xb6r sessioner vid 1966 \xc3\xa5rs Russelltribunal, och medlem av den vetenskapliga kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r Russelltribunalen i Rom 1974._NEWLINE_\xc3\x85r 1982 lanserade han en st\xc3\xa4mningsans\xc3\xb6kan mot Kosta Na\xc4\x91 och Ivica Racan._NEWLINE_Dedijer dog i Rhineback, New York den 30 november 1990 och \xc3\xa4r begravd i Ljubljana, Slovenien.'