b'\n_START_ARTICLE_\nVasyl Bandera\n_START_SECTION_\nFamiljen Banderas \xc3\xb6de\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Polens fall och delning h\xc3\xb6sten 1939 inf\xc3\xb6rlivades de tidigare polska omr\xc3\xa5den i de v\xc3\xa4stra ukrainska regionerna med Sovjetunionen. Sovjetmakten utf\xc3\xb6rde 1939-1941 en stor utrensningsaktion med massdeporteringar till Sibirien och Sovjetunionens inre delar vilket ber\xc3\xb6rde en del ukrainare som betraktades som potentiellt illojala med Sovjetunionen och dess politik bland andra drabbades Banderas familj h\xc3\xa5rt. Enligt olika k\xc3\xa4llor kom mellan 320 000 och 1,5 miljoner inv\xc3\xa5nare i Ukrainska SSR:s v\xc3\xa4stliga delar att deporteras. Hur stor del av dessa som var ukrainare \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt._NEWLINE_Andrij Bandera, Vasyl far greps av NKVD under natten 23 maj 1941 f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6mma ett OUN-medlem. Han transporterades till Kiev d\xc3\xa4r han 8 juli av en sovjetisk milit\xc3\xa4rdomstol d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den och avr\xc3\xa4ttades vid arkebusering den 10 juli. Samma natt greps Vasyl Banderas systrar Oksana och Marta-Marija. De skickades till Gulag i Krasnojarsk kraj i Sibirien. B\xc3\xa5da frigavs 1960 utan att ha r\xc3\xa4tt att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Ukrainska SSR. Marta-Marija dog i Sibirien 1982, och Oksana \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Ukrainska SSR 1989, d\xc3\xa4r hon avled 2008. En tredje syster, Volodymyra greps 23 mars 1946 i Ternopil tillsammans med sin make, pr\xc3\xa4sten och ledaren f\xc3\xb6r OUN i Kalusj, Fedir Davydjuk. Hon d\xc3\xb6mdes 7 september till 10 \xc3\xa5r straffarbete och skickades till Gulag i Karaganda i Kazakiska SSR 1946-1956. Hon \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till sina barn i Ukrainska SSR 1956, d\xc3\xa4r hon avled 2001._NEWLINE_Vasyl yngre bror Bohdan \xc3\xb6de f\xc3\xb6rblir ok\xc3\xa4nt, vissa k\xc3\xa4llor anger att han d\xc3\xb6dades av Gestapo i Mykolajiv 1943 medan andra k\xc3\xa4llor s\xc3\xa4ger han d\xc3\xb6dades av NKVD-agenter i 1944, men \xc3\xa4ven familjemedlemmarna har ingen s\xc3\xa4ker information. Mest k\xc3\xa4nd \xc3\xa4r den \xc3\xa4ldre brodern Stepan Bandera som m\xc3\xb6rdades av en KGB-agent 15 oktober 1959 i M\xc3\xbcnchen. Han var ordf\xc3\xb6rande i den ONU och levde efter kriget i exil i V\xc3\xa4sttyskland. F\xc3\xb6r en del ukrainska nationalister \xc3\xa4r Stepan Bandera en symbol f\xc3\xb6r ukrainsk frihetskamp, medan vissa judiska organisationer, Ryssland, Polen och EU uppfattar honom som antidemokrat, nazistkollaborat\xc3\xb6r och delaktig i folkmord.'