b'\n_START_ARTICLE_\nHetmanatet (1649-1775)\n_START_PARAGRAPH_\nHetmanatet var ett zaporizjakosackstyre med viss autonomi som existerade i det som idag \xc3\xa4r Ukraina i perioden 1649-1775._NEWLINE_\xc3\x85ret innan Hetmanatet skapades inleddes ett kosackuppror i det Polsk-Litauiska samv\xc3\xa4ldet som ocks\xc3\xa5 kallades f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9dDe B\xc3\xa5da Nationernas Republik\xe2\x80\x9d d\xc3\xa4r fanns planer p\xc3\xa5 att det d\xc3\xa5 skulle f\xc3\xb6rvandlas till \xe2\x80\x9dDe tre Nationernas Republik\xe2\x80\x9d med zaporizjakosackerna upph\xc3\xb6jda till samma st\xc3\xa4llning som den polska och litauiska adeln. Detta accepterade inte majoriteten av samv\xc3\xa4ldets adel som hade ekonomisk vinning i att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka g\xc3\xb6ra kosackerna till livegna b\xc3\xb6nder. Detta orsakade det mest omfattande kosackupproret (1648-1654) under Bogdan Chmelnytskyj. _NEWLINE_Upproret blev mycket blodigt och kostsamt f\xc3\xb6r samv\xc3\xa4ldet och gav zaporizjakosackerna en viss autonomi. Redan 1648 kontaktade Chmelnytskyj ryssarna och h\xc3\xb6rde sig f\xc3\xb6r om en eventuell union med dem. Ryssarna ans\xc3\xa5g att tillf\xc3\xa4llet inte var l\xc3\xa4gligt. Men efter en l\xc3\xa5ng tvekan som varade i flera \xc3\xa5r antog de hans f\xc3\xb6rslag och r\xc3\xb6stade (1653) f\xc3\xb6r en union med kosackerna. N\xc3\xa4r s\xc3\xa5 polackerna vintern 1653-54 var n\xc3\xa4ra att kuva rebellerna ingick kosackerna, i Perejaslav, f\xc3\xb6rdraget med sina grekisk-ortodoxa trosfr\xc3\xa4nder. Chmelnytskyj svor trohetseden till Tsarryssland den ryska delegationen med Vasilij Buturlin i spetsen, p\xc3\xa5 ett \xc3\xb6ppet r\xc3\xa5dsm\xc3\xb6te (normalt h\xc3\xb6lls r\xc3\xa5dsm\xc3\xb6ten enbart inom kosacktoppen) d\xc3\xa4r \xc3\xa4ven gemene man fick delta. D\xc3\xa4rmed utvecklades kosackupproret till ett omfattande krig mellan Polsk-Litauiska samv\xc3\xa4ldet och Tsarryssland. Zaporizjakosackernas autonomi fortsatte i det lillryska omr\xc3\xa5det av Tsarryssland, men kosackerna var splittrade och den bristande lojaliteten mot ryssarna gav under en l\xc3\xa5ng period upphov till m\xc3\xa5nga konflikter. _NEWLINE_Under det stora nordiska kriget invaderade Sverige Ukraina, men den svenska arm\xc3\xa9n, som i kampen mot Tsarryssland tagit hj\xc3\xa4lp av kosackhetmanen Ivan Mazepa som gjorde ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att l\xc3\xb6sriva omr\xc3\xa5det, men de besegrades \xc3\xa5r 1709 i slaget vid Poltava. Fr\xc3\xa5n slutet av 1700-talet, under Katarina II:s dagar, krossades kosackerna fullst\xc3\xa4ndigt och de lillryska omr\xc3\xa5dena kom d\xc3\xa5 helt under Kejsard\xc3\xb6met Rysslands kontroll. I juni \xc3\xa5r 1775 omringades zaporizjakosackernas Sitj av Katarina II:s styrkor. I slaget blev kosackl\xc3\xa4gret j\xc3\xa4mnat med marken och kosackerna d\xc3\xb6dades eller f\xc3\xb6rdes bort i f\xc3\xa5ngenskap. Kosackernas ledare, kosjovyj (h\xc3\xa4rl\xc3\xa4ger-chef) Petro Kalnysjevskyj, internerades i klostret p\xc3\xa5 Solovetskij\xc3\xb6arna. Han tillbringade 25 \xc3\xa5r i f\xc3\xa5ngenskap, fram till sin d\xc3\xb6d 1803. Den jord kosackerna hade kontrollerad delades ut till ryska adelsm\xc3\xa4n eller till utl\xc3\xa4ndska nybyggare av fr\xc3\xa4mst tysk b\xc3\xb6rd men ocks\xc3\xa5 av serbiskt, bulgariskt och ungerskt ursprung._NEWLINE_En grupp p\xc3\xa5 5\xc2\xa0000 zaporizjakosacker flydde \xc3\xb6ver den osmanska gr\xc3\xa4nsen, som d\xc3\xa5 var bel\xc3\xa4gen vid det nuvarande Moldavien. De stannade i staden Bilhorod ovanf\xc3\xb6r Dnestrs delta och s\xc3\xa4nde d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n en diplomatisk mission till den osmanske sultanen med en anh\xc3\xa5llan om att f\xc3\xa5 bli osmanska unders\xc3\xa5tar, n\xc3\xa5got som beviljades dem. Sultanen l\xc3\xa4t dem bygga det Nya Sitj p\xc3\xa5 ett antal \xc3\xb6ar i Donaudeltat. Nya Sitj v\xc3\xa4xte snabbt och p\xc3\xa5 bara ett \xc3\xa5r hade kosackh\xc3\xa4ren \xc3\xb6kat fr\xc3\xa5n 5\xc2\xa0000 man till 7\xc2\xa0000 man, tack vare flyktingar fr\xc3\xa5n Katarina den II:s Ryssland och fr\xc3\xa5n de polskstyrda delarna av de etniskt ukrainska omr\xc3\xa5dena p\xc3\xa5 floden Dneprs h\xc3\xb6gra strand. Den ryska regeringen i Moskva ogillade utvecklingen och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte st\xc3\xa4vja den genom att utlysa amnesti f\xc3\xb6r flyktingarna och ut\xc3\xb6va diplomatiska p\xc3\xa5tryckningar p\xc3\xa5 osmanarna. Man l\xc3\xa4t ocks\xc3\xa5 styrkor av ryska donkosacker (de s\xc3\xa5 kallade Nekrasovkosackerna, som i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet bosatt sig bortom Donau) anfalla Nya Sitj.'