b'\n_START_ARTICLE_\nCheops-teleskopet\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nCHEOPS projektet \xc3\xa4r ett partnerskap mellan Europeiska rymdorganisationen (ESA) och Swiss Space Office. I oktober 2012 blev CHEOPS utvald bland 26 ans\xc3\xb6kningar som det f\xc3\xb6rsta s\xc3\xa5 kallade S-klass ("small") rymdprojektet i  ESA\'s Cosmic Vision. _NEWLINE_Projektet har en kort utvecklingstid och en relativt l\xc3\xa5g kostnad. _NEWLINE_ESA ansvarar f\xc3\xb6r missionens utformning, rymdfarkosten, uppskjutningen, instrument CCD, och g\xc3\xa4stobservationsprogrammet. Ett konsortium lett av Center for Space and Habitability vid Berns universitet, Schweiz och 10 ytterligare medlemsl\xc3\xa4nder (Belgien, Frankrike, Italien, Portugal, Spanien, Storbritanien, Sverige, Tyskland, Ungern och \xc3\x96sterrike) ansvarar f\xc3\xb6r  den vetenskapliga ledningen, instrumetet, driften, \xc3\xb6vervakning och utv\xc3\xa4rdering av CHEOPS vetenskapliga prestanda.  Professor Willy Benz, verksam vid universitetet i Bern, \xc3\xa4r huvudforskare. F\xc3\xb6retaget Airbus Defence and Space i Spanien har byggt rymdfarkosten. Forskare i Sverige vid Stockholms universitet och Chalmers tekniska h\xc3\xb6gskola har deltagit i arbetet med utveckling och f\xc3\xb6rberedelser av CHEOPS projektet sedan 2011. Forskare fr\xc3\xa5n Lunds universitet  ansl\xc3\xb6t till arbetet 2014. _NEWLINE_CHEOPS \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rsta av tre europeiska exoplanetprojekt i ESA\'s Cosmic Vision. De tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande st\xc3\xb6rre projekten (M-klass) \xc3\xa4r rymdteleskopen PLATO och ARIEL  med planerade uppskjutningar 2026 och 2028.\n_START_SECTION_\nVetenskapliga m\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nCHEOPS kommer att observera en stj\xc3\xa4rna i taget som man redan vet har exoplaneter. I j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med de slumpm\xc3\xa4ssiga avs\xc3\xb6kningar av himlen som utf\xc3\xb6rdes med CoRoT och Keplerteleskopet s\xc3\xa5 kommer CHEOPS att bli betydligt mer effektiv eftersom man redan har information om vart man ska peka teleskopet och vid vilken tidpunkt. Genom att g\xc3\xa5 tillbaka vid tidpunkten f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga passager med ett instrument som \xc3\xa4r byggt f\xc3\xb6r ultrah\xc3\xb6g precisions fotometri  kommer CHEOPS kunna m\xc3\xa4ta exoplaneters storlekar v\xc3\xa4ldigt exakt. Denna information \xc3\xa4r kritisk f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 hur planeter bildas och utvecklas._NEWLINE_CHEOPS fr\xc3\xa4msta m\xc3\xa5l \xc3\xa4r att m\xc3\xa4ta radien med mycket h\xc3\xb6g precision f\xc3\xb6r ett antal exoplaneter som redan har   uppm\xc3\xa4tta massor (med radialhastighetsmetoden). Planeterna kan ocks\xc3\xa5 ha blivit uppt\xc3\xa4ckta i tidigare passageavs\xc3\xb6kningar, till exempel av TESS, men beh\xc3\xb6ver f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad precision. Med b\xc3\xa5de uppm\xc3\xa4tt massa och radie kan planeternas medelt\xc3\xa4thet och d\xc3\xa4rmed deras ungef\xc3\xa4rliga sammans\xc3\xa4ttning best\xc3\xa4mmas, till exempel om planeterna \xc3\xa4r gasplaneter, vattenplaneter, stenplaneter, eller j\xc3\xa4rnplaneter. _NEWLINE_Passagerna ger ocks\xc3\xa5 information om viktiga banelement: avst\xc3\xa5ndet mellan exoplaneten och dess stj\xc3\xa4rna (halva storaxeln), perioden (omloppstid), och banlutningen (inklinationen). Avst\xc3\xa5ndet fr\xc3\xa5n stj\xc3\xa4rnan, tillsammans med stj\xc3\xa4rnans yttemperatur och radie, anv\xc3\xa4nds d\xc3\xa5 man r\xc3\xa4knar ut planetens j\xc3\xa4mviktstemperatur (= effektiv temperatur om inre v\xc3\xa4rmek\xc3\xa4lla saknas) som avg\xc3\xb6r om vatten kan vara flytande p\xc3\xa5 planetens yta. \xc3\x84ven planetens atmosf\xc3\xa4r och albedo (reflektionsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga) p\xc3\xa5verkar j\xc3\xa4mviktstemperaturen. Albedot ber\xc3\xa4knas fr\xc3\xa5n faskurvor._NEWLINE_Ljuskurvan \xc3\xa4r ett m\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 det totala ljuset fr\xc3\xa5n stj\xc3\xa4rnan och det reflekterade ljuset fr\xc3\xa5n stj\xc3\xa4rnan av planeten. Sm\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av det reflekterade ljuset under hela planetens banvarv kallas faskurvor (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r med m\xc3\xa5nfaser). CHEOPS kommer att observera faskurvor av Jupiterliknande planeter som kretsar mycket n\xc3\xa4ra sina stj\xc3\xa4rnor (Heta Jupiters). Dessa kommer anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att studera de fysikaliska processerna som driver v\xc3\xa4rme fr\xc3\xa5n en planets heta sida till dess kallare nattsida och f\xc3\xa5 detaljer om planetens atmosf\xc3\xa4r, inklusive n\xc3\xa4rvaron av moln.  _NEWLINE_Majoriteten av observationstiden kommer anv\xc3\xa4ndas till ett program som utarbetats av CHEOPS vetenskapliga kommitt\xc3\xa9 och fokuserar p\xc3\xa5 viktiga teman i aktuell forskning. Ut\xc3\xb6ver detta \xc3\xa4r 20% av tiden reserverad f\xc3\xb6r g\xc3\xa4stobservationer som kan ans\xc3\xb6kas av internationella forskare i h\xc3\xa5rd konkurrens._NEWLINE_CHEOPS kommer att ha det mest effektiva instrumentet p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r som kan observera svaga passager av sm\xc3\xa5 planeter. Man kommer best\xc3\xa4mma exakta radier f\xc3\xb6r jordliknande planeter, superjordar (\xe2\x89\x88 1-2 Jordradier), minineptunus (\xe2\x89\x88 2-4 Jordradier), Neptunus (\xe2\x89\x88 4 - 6 jordradier) och (Heta Jupiters) (\xe2\x89\x88 11 Jordradier). Fokus \xc3\xa4r p\xc3\xa5 planeter med omloppsbanor p\xc3\xa5 mindre \xc3\xa4n ca 50 dagar vilket m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r observationer av m\xc3\xa5nga passager. \xc2\xa0_NEWLINE_CHEOPS k\xc3\xa4nsliga transitfotometri kommer dessutom anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att s\xc3\xb6ka efter m\xc3\xa5nar och ringar kring exoplaneter. _NEWLINE_CHEOPS kommer \xc3\xa4ven att leverera l\xc3\xa4mpliga objekt f\xc3\xb6r framtida studier av planetatmosf\xc3\xa4rer till exempel med James Webb-teleskopet (planerad uppskjutning 2021) som kommer kunna s\xc3\xb6ka efter signaturer viktiga tecken p\xc3\xa5 liv som vatten och metan.\n_START_SECTION_\nInstrument\n_START_PARAGRAPH_\nCHEOPS kommer att m\xc3\xa4ta fotometriska signaler med en precision begr\xc3\xa4nsad av stj\xc3\xa4rnfotonbrus p\xc3\xa5 150 ppm / min f\xc3\xb6r en stj\xc3\xa4rna med magnitud 9. Detta motsvarar en passage av en exoplanet med jordens storlek som kretsar kring en stj\xc3\xa4rna med 90% av solens radie med omloppstid 60 dagar som detekteras med ett signal-brusf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande (S/N) > 10 (100 ppm transit djup).  _NEWLINE_M\xc3\xa4tningarna kommer ske med h\xc3\xb6g frekvens (upp till en per minut). Detta till\xc3\xa5ter detaljerade studier av passagens b\xc3\xb6rjan och slut som ger information om inklinationen av banplanet och den exakta tiden f\xc3\xb6r passagen. Om denna tid varierar (Transit Timing Variation, TTV), \xc3\xa4r detta ett tecken p\xc3\xa5 ytterligare exoplaneter i systemet och kan \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att ber\xc3\xa4kna planeternas massor. Med denna metod har CHEOPS m\xc3\xb6jligheter att uppt\xc3\xa4cka nya exoplaneter i system med redan k\xc3\xa4nda planeter.\n_START_SECTION_\nTeknik\n_START_PARAGRAPH_\nRymdfarkosten f\xc3\xa5r sin elektriska kraft fr\xc3\xa5n solpaneler (speciellt utvecklade f\xc3\xb6r rymdfarkoster) som ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r en del av dess solskydd. Solpanelerna kommer att leverera en effekt p\xc3\xa5 60 W f\xc3\xb6r att driva instrumenten och till\xc3\xa5ta minst 1.2 Gigabit/dag nedladdningskapacitet.'