b'\n_START_ARTICLE_\nGeater\n_START_PARAGRAPH_\nGeatas (geater eller geatar; uttalas med en l\xc3\xa5ng diftong "\xc4\x93a") \xc3\xa4r ett fornengelskt namn p\xc3\xa5 en nordisk folkgrupp. Ordet \xc3\xa4r belagt fr\xc3\xa5n 900-talet men kan ha anv\xc3\xa4nts l\xc3\xa5ngt tidigare. Geater spelar en stor roll i Beowulfkv\xc3\xa4det och n\xc3\xa4mns \xc3\xa4ven i den korta dikten Widsith._NEWLINE_Vilken folkgrupp som \xc3\xa5syftas har diskuterats flitigt i forskningen. Det beror p\xc3\xa5 att Beowulf utspelar sig i en tid d\xc3\xa4r de historiska k\xc3\xa4llorna f\xc3\xb6r Skandinavien \xc3\xa4r extremt f\xc3\xa5 och spr\xc3\xb6da. Forskare har velat f\xc3\xb6rl\xc3\xa4gga kv\xc3\xa4dets handling till diverse olika regioner. Det faktum att kv\xc3\xa4det tydligt skiljer mellan daner, jutar och geater har inte hindrat forskare fr\xc3\xa5n att \xc3\xa4nd\xc3\xa5 identifiera de senare med just daner eller jutar. Man har rentav f\xc3\xb6reslagit att Beowulf-poeten inte visste speciellt mycket om Norden utan diktade in antikens geter i sin historia. Rent etymologiskt s\xc3\xa5 anses det anglosaxiska ordet geatas emellertid motsvara det svenska folknamnet g\xc3\xb6tar och vissa bed\xc3\xb6mare menar att geaterna d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kan ha h\xc3\xb6rt hemma n\xc3\xa5gonstans i det svenska G\xc3\xb6taland eller p\xc3\xa5 Gotland._NEWLINE_Fast Beowulf har ett stort v\xc3\xa4rde f\xc3\xb6r fornnordisk sagoforskning och fornengelsk lingvistik inneh\xc3\xa5ller den m\xc3\xa5nga fantastiska och mytiska inslag och betraktas som en mycket svag historisk urkund. Den anv\xc3\xa4nds d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte av de flesta professionella historiker som k\xc3\xa4lla till h\xc3\xa4ndelser under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern. \xc3\x84nd\xc3\xa5 kan i alla fall en h\xc3\xa4ndelse och en karakt\xc3\xa4r i kv\xc3\xa4det bekr\xc3\xa4ftas av oberoende och historiskt tillf\xc3\xb6rlitliga k\xc3\xa4llor. Kv\xc3\xa4det namnger i \xc3\xb6vrigt h\xc3\xa4ndelser och personligheter som annars bara finns omn\xc3\xa4mnda i den fornnordiska litteraturen mellan 300 och 500 \xc3\xa5r senare.\n_START_SECTION_\nHygelacs plundringst\xc3\xa5g\n_START_PARAGRAPH_\nBeowulfkv\xc3\xa4det och Frankerkr\xc3\xb6nikan av Gregorius av Tours n\xc3\xa4mner ett plundringst\xc3\xa5g i Nordv\xc3\xa4steuropa lett av kung Hygelac (Chlochilaichus hos Gregorius, motsvarande fornnordiska Hugleik). I Beowulfkv\xc3\xa4det \xc3\xa4r Hygelac geaternas kung, hos Gregorius n\xc3\xa4mns han som dan. I tv\xc3\xa5 senare frankiska k\xc3\xa4llor, Liber Monstrorum samt Liber Historiae Francorum s\xc3\xa4gs han dock ha tillh\xc3\xb6rt ett folk kallat getae eller gotorum. Gregorius daterar h\xc3\xa4ndelsen till frankerkungen Theoderik I:s regeringsperiod, cirka \xc3\xa5r 516. Detta ger en uppfattning om n\xc3\xa4r Beowulfkv\xc3\xa4det utspelar sig, och inneb\xc3\xa4r att poeten skrev mellan 200 och 500 \xc3\xa5r senare._NEWLINE_Det historiskt belagda plundringst\xc3\xa5get slutade i katastrof. Hugleik och hans krigare besegrades och omkom. Anf\xc3\xb6rarens lik bevarades en tid i Frankrike d\xc3\xa4r det v\xc3\xa4ckte uppseende genom sin h\xc3\xb6gv\xc3\xa4xthet. Hugleiks plundringst\xc3\xa5g \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rsta skriftligt dokumenterade sj\xc3\xb6anfallet av det slag som sedermera skulle f\xc3\xa5 namnet vikingat\xc3\xa5g, ca 300 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re vikingatiden. Fynd av krigsbytesoffer och b\xc3\xa5tar i danska mossar visar dock att s\xc3\xa5dana angrepp var vanliga inom Skandinavien redan fr\xc3\xa5n omkring 300 f.Kr. fram\xc3\xa5t (se Hjortspringb\xc3\xa5ten).\n_START_SECTION_\nStrider med svearna\n_START_PARAGRAPH_\nI Beowulfkv\xc3\xa4det ber\xc3\xa4ttas det om strider mellan svearna och geaterna, vilka f\xc3\xb6rr togs p\xc3\xa5 stort allvar av forskarna, men som numera s\xc3\xa4llan diskuteras i vetenskapligt historiska sammanhang. H\xc3\xa4r nedan f\xc3\xb6ljer en resum\xc3\xa9:_NEWLINE_Det ber\xc3\xa4ttas att n\xc3\xa4r den geatiske kungen Hrethel d\xc3\xb6r beger sig sveaprinsarna Ohthere (Ottar) och Onela (Ale) \xc3\xb6ver havet till dennes land f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4rja. De orsakar mycken f\xc3\xb6r\xc3\xb6delse och stort manfall. H\xc3\xa4thcyn (H\xc3\xa5kan) som eftertr\xc3\xa4tt Hrethel far d\xc3\xa5 till Sveariket f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4mnas. I striderna som f\xc3\xb6ljer lyckas han ta sveadrottningen till f\xc3\xa5nga och f\xc3\xb6r henne med sig som gisslan. Svearnas gamle kung, Ongentheow (Angantyr), hinner dock ikapp geaterna, d\xc3\xb6dar H\xc3\xa4thcyn och fritar sin hustru. Han jagar sedan geaterna framf\xc3\xb6r sig genom en skog. Slutligen omringar han de uttr\xc3\xb6ttade geaterna och lovar att d\xc3\xb6da dem alla. Men pl\xc3\xb6tsligt h\xc3\xb6r man hornst\xc3\xb6tar i fj\xc3\xa4rran. Det \xc3\xa4r H\xc3\xa4thcyns broder Hygelac (Hugleik) som kommer med geatiska hj\xc3\xa4lptrupper. Svearna besegras och deras kung d\xc3\xb6das._NEWLINE_L\xc3\xa5ngt senare, n\xc3\xa4r Hygelac fallit p\xc3\xa5 vikingat\xc3\xa5g i Frisland, och dennes son Heardred (H\xc3\xa5rdr\xc3\xa5de) blivit kung, kommer flyktingar seglande \xc3\xb6ver havet. Det \xc3\xa4r Eadgils (Adils) och dennes broder Eanmund (Anund), sveakungen Ohtheres s\xc3\xb6ner. Efter faderns d\xc3\xb6d har dennes broder Onela tagit makten \xc3\xb6ver svearna och f\xc3\xb6rdrivit sina brors\xc3\xb6ner. Heardred mottar g\xc3\xa4stv\xc3\xa4nligt de landsflyktiga prinsarna. N\xc3\xa4r Onela f\xc3\xa5r reda p\xc3\xa5 detta, harmas han, och beger sig till geaternas land med sin krigsh\xc3\xa4r. I striderna d\xc3\xb6das Heardred och \xc3\xa4ven Eanmund, men Eadgils lyckas undkomma och h\xc3\xa5lla sig g\xc3\xb6md. Onela ger d\xc3\xa5 makten \xc3\xb6ver geaterna till Beowulf (Bjolf), den framlidne kung Hrethels systerson. Beowulf \xc3\xa4r n\xc3\xa4mligen svensk p\xc3\xa5 f\xc3\xa4dernet. Men Beowulf utnyttjar tillf\xc3\xa4llet, allierar sig med den f\xc3\xb6rdrivne Eadgils och tillsammans besegrar de Onela, varvid Eadgils intr\xc3\xa4der som svearegent, och Beowulf kastar av sig oket som underkonung._NEWLINE_Efter Beowulfs d\xc3\xb6d uttrycker dikten geaternas fruktan f\xc3\xb6r svearnas h\xc3\xa4mnd. Det f\xc3\xb6rutsp\xc3\xa5s v\xc3\xa5ldsamma strider, varvid geatiska m\xc3\xa4n skall mista livet och deras kvinnor f\xc3\xb6ras bort som tr\xc3\xa4lar.'