b'\n_START_ARTICLE_\nEstlandssvenska\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5kliga s\xc3\xa4rdrag\n_START_PARAGRAPH_\nDe dialektgeografiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena till \xc3\xb6vriga svenska dialekter \xc3\xa4r \xc3\xa4nnu inte klarlagda. Anknytningar kan g\xc3\xb6ras \xc3\xa5t olika h\xc3\xa5ll och sannolikt har olika svenska dialektomr\xc3\xa5den p\xc3\xa5verkat det estlandssvenska omr\xc3\xa5dets dialekter under en l\xc3\xa5ng tid. M\xc3\xa5nga ord fr\xc3\xa5n bland annat tyskan, ryskan och estniska har \xc3\xa4ven spelat en stor roll i arbetet med att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka hitta likheter mellan dialekterna._NEWLINE_\xc3\x84ven i ljudl\xc3\xa4rans omr\xc3\xa5de finns m\xc3\xa5nga \xc3\xa5lderdomliga drag; bland annat \xc3\xa4r de gamla fallande diftongerna ai, au och \xc3\xb6y bevarade, men de har sedan omformats och reducerats till tv\xc3\xa5. Estlandssvenskan visar \xc3\xa4ven exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 kallade sekund\xc3\xa4ra diftonger, till exempel i ord d\xc3\xa4r stamstavelsen slutar p\xc3\xa5 ett l\xc3\xa5ngt \xc3\xa5 som i till exempel str\xc3\xa5, g\xc3\xa5 och s\xc3\xa5 vidare._NEWLINE_Flera pronomen har initialt t ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r svenskans d, som till exempel tu f\xc3\xb6r du, till f\xc3\xb6ljd av en annan behandling av \xc3\xa4ldre \xc3\xbe i b\xc3\xb6rjan av ord. F\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt utm\xc3\xa4rks de estlandssvenska dialekterna av of\xc3\xb6rmjukade k och g, konsonantgrupper inneh\xc3\xa5llande dessa bokst\xc3\xa4ver (gj-, kj-, sk-) uttalas som de skrivs \xc3\xa4ven om gj- p\xc3\xa5 sina h\xc3\xa5ll ist\xc3\xa4llet l\xc3\xa5tit som dj-.'