b'\n_START_ARTICLE_\nNorrk\xc3\xb6pings Tidningar\n_START_SECTION_\nTidningen grundas\n_START_PARAGRAPH_\nReinerus Reineri Broocman var kyrkoherde i Norrk\xc3\xb6ping och ville publicera en svensk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av Christian Scrivers Sj\xc3\xa4le-skatt. Uppgiften att trycka manuset l\xc3\xa4mnades till ett tryckeri i Stockholm men Broocman ans\xc3\xa5g att arbetet gick alldeles f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngsamt, besl\xc3\xb6t att skaffa sig ett eget tryckeri och den 13 augusti 1723 fick han privilegium p\xc3\xa5 detta. Tryckeriet fanns i en byggnad inne p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden vid Drottninggatan 13. Det som fr\xc3\xa4mst kom att publiceras var religi\xc3\xb6s litteratur men ocks\xc3\xa5 en handbok i lant- och skogshush\xc3\xa5llning. 1733 \xc3\xb6vertogs privilegiet av sonen Carl Fredric Broocman. Den ledande kraften vad g\xc3\xa4ller tryckeriet var dock dennes sv\xc3\xa4rson Johan Edman. Edman fick i juni 1758 tillst\xc3\xa5nd av stadsmagistraten att publicera en veckotidning. Landsh\xc3\xb6vding Gustaf Adolf Lagerfelt gav sitt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r saken och skickade ans\xc3\xb6kan vidare till kanslikollegiet som i sin tur utf\xc3\xa4rdade privilegiet den 15 september 1758._NEWLINE_Till privilegiet var kopplat vissa restriktioner. Eftersom det inte fanns lagstadgad tryckfrihet skulle varje nummer av tidningen f\xc3\xb6rhandsgranskas av n\xc3\xa5gon ur stadens pr\xc3\xa4sterskap. Tidningen fick inte heller inneh\xc3\xa5lla n\xc3\xa5got som var till f\xc3\xb6rf\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r tidningarna i Stockholm, i praktiken att inte skriva om allm\xc3\xa4nna nyheter eftersom till exempel Postverkets tidning Posttidningen hade privilegium p\xc3\xa5 detta. Det f\xc3\xb6rsta numret av Norrk\xc3\xb6pings Weko-Tidningar kom l\xc3\xb6rdagen den 14 oktober 1758 och i denna fanns en programf\xc3\xb6rklaring. Enligt denna skulle tidningen ha ett inneh\xc3\xa5ll som fr\xc3\xa4mjade stadens politik, handel och sj\xc3\xb6fart, avhandlingar i icke allm\xc3\xa4nna \xc3\xa4mnen samt annonser. Prenumerationspriset f\xc3\xb6r ett \xc3\xa5r sattes i b\xc3\xb6rjan till 6 daler kopparmynt._NEWLINE_N\xc3\xa5got journalistiskt \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l hade ju inte Edman med sin tidning och f\xc3\xb6r detta fanns inte heller resurser. Inneh\xc3\xa5llet under de tidigare \xc3\xa5ren var denna: p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta sidan antecknades de resande som kommit till staden och var dessa var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g. D\xc3\xa4refter f\xc3\xb6ljde personnotiser, f\xc3\xb6dda och d\xc3\xb6da samt vilka som hade gift sig. D\xc3\xa4refter f\xc3\xb6ljde vilka fartyg som hade anl\xc3\xa4nt under veckan, deras last och fartyg som hade avg\xc3\xa5tt. Annonsavdelningen hade annonser f\xc3\xb6r k\xc3\xb6pes, s\xc3\xa4ljes, uthyres, borttappade saker och arbetss\xc3\xb6kande som s\xc3\xb6kte plats. Under rubriken "Kung\xc3\xb6relser" fanns annonser om auktioner. Det fanns ocks\xc3\xa5 plats f\xc3\xb6r lokala nyheter, en l\xc3\xa4ngre avhandling som str\xc3\xa4ckte sig \xc3\xb6ver flera nummer samt ins\xc3\xa4ndare. Tidningen gav ocks\xc3\xa5 plats f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga dikter och verser.\n_START_SECTION_\nSm\xc3\xa5 ambitioner\n_START_PARAGRAPH_\nEdman utn\xc3\xa4mndes 1766 till boktryckare vid akademin i Uppsala och b\xc3\xa5de tryckeriet och tidningen \xc3\xb6vertogs av Johan Benjamin Blume. Tryckeriet kom att flyttas till Tunnbindargatan 18 och tidningen kom att publiceras under namnet Norrkj\xc3\xb6pings Wecko-Tidningar. 1766 fick Sverige sin f\xc3\xb6rsta tryckfrihetsf\xc3\xb6rordning vilket gjorde att polemiska artiklar och ins\xc3\xa4ndare, vanligtvis skrivna under pseudonym, fick plats i tidningen, inte minst d\xc3\xa5 riksdagen tr\xc3\xa4ffades i Norrk\xc3\xb6ping 1769. I slutet av 1769 publicerades en ins\xc3\xa4ndare under signaturen Lika godt Hwilken som riktade kritik mot st\xc3\xa4nderna. Skribenten var en bokh\xc3\xa5llare vid sockerbruket Gripen och r\xc3\xa5dhusr\xc3\xa4tten d\xc3\xb6mde denne till d\xc3\xb6dsstraff. Hovr\xc3\xa4tten \xc3\xa4ndrade domen till f\xc3\xa4ngelse i 14 dagar p\xc3\xa5 vatten och br\xc3\xb6d._NEWLINE_Under Blumes ledning har tidningen beskrivits som sl\xc3\xa4tstruken och enformig och Blume har inte lyckats h\xc3\xa5lla Edmans standard. Antalet prenumeranter verkar ha sjunkit \xc3\xa5r efter \xc3\xa5r och n\xc3\xa5tt ett bottenrekord under 1770-talet med 60-70 prenumeranter. F\xc3\xb6rutom de vanliga personnotiserna, annonserna och kung\xc3\xb6relserna inneh\xc3\xb6ll tidningen moraliska betraktelser men \xc3\xa4ven debatt p\xc3\xa5 ins\xc3\xa4ndarsidan. Nyheten om kung Adolf Fredriks bortg\xc3\xa5ng verkar tidningen ha missat. En vecka efter Gustav III:s statskupp publicerade tidningen en hyllningsdikt till kungen och kungens tal till st\xc3\xa4nderna skickades separat till prenumeranterna. Tidningen fylldes under denna tid av sedliga och moraliska betraktelser medan politiska nyheter i modern bem\xc3\xa4rkelse undveks._NEWLINE_Blumes dotter Brita Magdalena gifte sig 1775 med handelsmannen Adolf Fredric Raam och Raam kom d\xc3\xa4refter att sk\xc3\xb6ta boktryckeriet. Det kan dock inte finnas tvivel att Raam \xc3\xa4ven medverkade i det redaktionella arbetet. Efter Brita Magdalenas bortg\xc3\xa5ng 1874 gifte Raam om sig med Sara Johanna Jansson, f\xc3\xb6dd 1768. Efter Blumes bortg\xc3\xa5ng 1786 tog Raam ensam \xc3\xb6ver ledningen. Denne \xc3\xa4ndrade tidningens namn 1787 till Norrk\xc3\xb6pings Tidningar och tidningen b\xc3\xb6rjade komma ut tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger i veckan, onsdagar och l\xc3\xb6rdagar. Raam verkar ha haft stora publicistiska ambitioner men n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar verkar inte ha skett f\xc3\xb6rutom p\xc3\xa5 en punkt: regelbundna nyheter fr\xc3\xa5n utlandet. Spridda notiser fr\xc3\xa5n utlandet hade naturligtvis funnits tidigare. Tidningen fick en utrikesredakt\xc3\xb6r, M. Orrelius. Dessa nyheter \xc3\xa4r \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar fr\xc3\xa5n utl\xc3\xa4ndska tidningar, i f\xc3\xb6rsta hand tyska tidningar fr\xc3\xa5n Hamburg och Altona. Prenumerationspriset h\xc3\xb6jdes till 1 riksdaler 8 skilling. N\xc3\xa4r riksdagen sammantr\xc3\xa4dde i Norrk\xc3\xb6ping 1800 utkom tidningen tre g\xc3\xa5nger i veckan under n\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader._NEWLINE_Efter Adolf Fredric Raams bortg\xc3\xa5ng 1802 \xc3\xb6vertogs ledningen av dennes \xc3\xa4nka Sara Johanna Raam. Tidningen trycktes och hade sina lokaler p\xc3\xa5 V\xc3\xa4stg\xc3\xb6tegatan 20. Tidningen trycktes p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4pressar. Omkring 1812 skaffade tryckeriet sig handpressar av j\xc3\xa4rn av Stanhope-modell. Utrikesavdelningen kom med tiden att s\xc3\xa4nka sina ambitioner, delvis d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att inf\xc3\xb6rseln av franska tidningar f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds. I lag f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds ocks\xc3\xa5 publicering av nyheter om Frankrikes inrikes f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden samt uppgifter om Napoleon och dennes sl\xc3\xa4ktingar, n\xc3\xa5got som kom att g\xc3\xa4lla fram till Gustav IV Adolfs fall 1809. Det skandalartade mordet p\xc3\xa5 Axel von Fersen 1810 ber\xc3\xb6rdes inte med ett ord i tidningen. 1832 b\xc3\xb6rjade tidningen publicera ytterligare en tidning p\xc3\xa5 m\xc3\xa5ndagar, Norrk\xc3\xb6pings-Bladet. I sak fanns ingen n\xc3\xa4mnv\xc3\xa4rd skillnad mellan denna och Norrk\xc3\xb6pings Tidningar. En kort tid fanns en verklig konkurrent, Norrk\xc3\xb6pings Aftonblad publicerad av boktryckaren Abraham Bohlin, men denna blev endast kortvarig. Efter Sara Johanna Raams bortg\xc3\xa5ng 1839 \xc3\xb6vergick tidningen och tryckeriet till dottersonen Christian T\xc3\xb6rnequist, tidigare f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r tryckeriet.\n_START_SECTION_\nTidningen blir opinionsdrivande\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n 1842 blev Theodor Bj\xc3\xb6rck tidningens redakt\xc3\xb6r och fr\xc3\xa5n 1840-talet blev det tydligt att Norrk\xc3\xb6pings Tidningar i allm\xc3\xa4nhet var f\xc3\xb6r regeringen och kungav\xc3\xa4nlig och motst\xc3\xa5ndare till den liberalism som f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes av Aftonbladet. Tidningen klargjorde 1851 sin politiska st\xc3\xa5ndpunkt. Redaktionen bar "hvarken den r\xc3\xb6da m\xc3\xb6ssan eller den vita bindeln", det vill s\xc3\xa4ga h\xc3\xb6rde inte till dem som f\xc3\xb6rsvarade den franska revolutionen eller Gustav III:s statskupp. Tidningen f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade fosterlandsk\xc3\xa4rlek, lag och ordning och r\xc3\xa4knade sig till den moderat liberala sidan. Dess politiska linje var dock inte s\xc3\xa5 klar d\xc3\xa5 tidningen i vissa fr\xc3\xa5gor h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 det best\xc3\xa5ende, i andra f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade reformer och det f\xc3\xb6rekom att tidningen bytte uppfattning. I konkreta stridsfr\xc3\xa5gor ville tidningen reformera st\xc3\xa5ndsriksdagen men inte avskaffa den och vad g\xc3\xa4ller tullfr\xc3\xa5gan var man protektionistisk. Samtidigt f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade tidningen st\xc3\xb6rre frihet f\xc3\xb6r handeln och v\xc3\xa4lkomnade avskaffandet av skr\xc3\xa5v\xc3\xa4sendet. I b\xc3\xb6rjan av 1850-talet f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade tidningen att man skulle skynda l\xc3\xa5ngsamt vad g\xc3\xa4llde utbyggandet av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen. Med tiden blev tidningen dock en ivrig anh\xc3\xa4ngare. Oscar I:s reformer av kriminalv\xc3\xa5rden v\xc3\xa4lkomnades._NEWLINE_1851 skaffade tryckeriet en sn\xc3\xa4llpress av Koenig & Bauer-typ och formatet blev fyrspaltigt. 1856 ink\xc3\xb6ptes ytterligare en sn\xc3\xa4llpress och formatet blev femspaltigt. I oktober 1851 flyttade b\xc3\xa5de tidningen och tryckeriet till V\xc3\xa4stg\xc3\xb6tegatan 16. 1858 fick tidningen \xc3\xa5ter en konkurrent, Norrk\xc3\xb6pings-Kuriren, som publicerades under fyra \xc3\xa5rs tid. N\xc3\xa4r Norrk\xc3\xb6ping fick en telegrafstation i augusti 1855 fick det ocks\xc3\xa5 betydelse f\xc3\xb6r nyhetsspridningen; 1867 blev tidningen kund hos Svenska Telegrambyr\xc3\xa5n. Fr\xc3\xa5n och med januari 1872 publicerades tidningen sex dagar i veckan._NEWLINE_1860 \xc3\xb6vertogs tryckeriet och tidningen av Fredrik T\xc3\xb6rnequist (1832\xe2\x80\x931901). Denne p\xc3\xa5st\xc3\xa5s ha varit en drifig f\xc3\xb6retagare men framg\xc3\xa5ngarna gjorde honom of\xc3\xb6rsiktig, han skuldsatte sig och 1875 \xc3\xb6vertogs tidningen och tryckeriet av ett aktiebolag under ledning av Christian Eberstein, John Lenning och Henning Schultz f\xc3\xb6r ett pris p\xc3\xa5 200 000 kronor. Aktiebolaget utn\xc3\xa4mnde Ludvig Eklund till tidningens redakt\xc3\xb6r och under Eklund blev tidningens konservatism tydlig. Eklund menade att det b\xc3\xa4sta f\xc3\xb6r samh\xc3\xa5llet vore utveckling och fram\xc3\xa5tskridande i j\xc3\xa4mnt takt utan brytningar och att det var detta som var "sann konservativsm". 1886 k\xc3\xb6pte tryckeriet en dubbel sn\xc3\xa4llpress. Under 1870- och 1880-talen verkar tidningen ha haft en upplaga mellan 2 500 och 3 500 exemplar. 1892 flyttade tryckeriet och tidningen till en ny byggnad p\xc3\xa5 V\xc3\xa4stg\xc3\xb6tegatan 18._NEWLINE_1890 grundades tidningen \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands Dagblad i Link\xc3\xb6ping och 1895 flyttade \xc3\x96D till Norrk\xc3\xb6ping d\xc3\xa4r den till skillnad fr\xc3\xa5n Norrk\xc3\xb6pings Tidningar var en morgontidning. \xc3\x96D var ocks\xc3\xa5 till skillnad fr\xc3\xa5n NT frihandelsv\xc3\xa4nlig. Ett stort debatt\xc3\xa4mne vid denna tid var r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsfr\xc3\xa5gan d\xc3\xa4r Norrk\xc3\xb6pings Tidningar var motst\xc3\xa5ndare till allm\xc3\xa4n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt och f\xc3\xb6rklarade sig n\xc3\xb6jd med att det d\xc3\xa5varande r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsstrecket (800 kronors \xc3\xa5rsinkomst) skulle g\xc3\xb6ra att allt fler i takt med \xc3\xb6kande inkomster fick r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. Vid andrakammarvalet 1896 fick Ludvig Eklund h\xc3\xa5rd kritik f\xc3\xb6r sin konservatism fr\xc3\xa5n \xc3\x96D och han f\xc3\xb6rlorade sin riksdagsplats. 1897 blev han ist\xc3\xa4llet invald i riksdagens f\xc3\xb6rsta kammare. Tidningens konservativa utg\xc3\xa5ngspunkt gav sig ocks\xc3\xa5 till k\xc3\xa4nna vad g\xc3\xa4ller litteraturen. Tidningen kallade Strindbergs R\xc3\xb6da rummet f\xc3\xb6r smakl\xc3\xb6s. Giftasprocessen f\xc3\xb6ljdes med stort intresse och efter den friande domen varnade tidningen f\xc3\xb6r vad den radikala litteraturen skulle betyda f\xc3\xb6r kristendomen.\n_START_SECTION_\nEn modern dagstidning\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Ludvig Eklunds bortg\xc3\xa5ng 1898 blev journalisten, ledarskribenten och filosofie doktor Erik Sundin, tidigare redaktionssekreterare p\xc3\xa5 Nya Dagligt Allehanda, ny redakt\xc3\xb6r. I bolagets styrelse satt Axel Swartling, John Philipson samt VD Daniel Engelke. I den d\xc3\xa5 aktuella f\xc3\xb6rsvarsfr\xc3\xa5gan f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade tidningen ett v\xc3\xa4rnpliktsf\xc3\xb6rsvar. 1903 fick tryckeriet en dubbel rotationspress som klarade sju spalter. 1905 fick tidningen ytterligare en konkurrent, socialdemokratiska \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands Folkblad. 1907 kom en redaktionell nyhet n\xc3\xa4r Norrk\xc3\xb6pings Tidningar b\xc3\xb6rjade skriva om sport. Vad g\xc3\xa4ller d\xc3\xa5 aktuella h\xc3\xa4ndelser ans\xc3\xa5g tidningen i samband med flaggfr\xc3\xa5gan att den norska inst\xc3\xa4llningen var en skymf mot Sverige. Den norska sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsf\xc3\xb6rklaringen 1905 s\xc3\xa5g tidningen som en r\xc3\xa4ttskr\xc3\xa4nkning men man var motst\xc3\xa5ndare till alla former av milit\xc3\xa4ra \xc3\xa4ventyrligheter f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla Norge kvar i unionen. Vad g\xc3\xa4ller r\xc3\xb6str\xc3\xa4tten kopplade man samman den med den 1901 inf\xc3\xb6rda v\xc3\xa4rnplikten och kom att f\xc3\xb6respr\xc3\xa5ka allm\xc3\xa4n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r m\xc3\xa4n vid proportionella val._NEWLINE_Upplagan v\xc3\xa4xte stadigt till 6 500 exemplar 1907 och 9 500 exemplar 1913. L\xc3\xb6rdagsupplagan var 12 500 - 13 000 exemplar. Tidningen fortsatte att ge uttryck f\xc3\xb6r konservativa uppfattningar vad g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6rsvarsfr\xc3\xa5gan och st\xc3\xb6dde kungamakten. N\xc3\xa4r f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget utbr\xc3\xb6t f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade tidningen Sveriges neutralitet ehuru man kan finna n\xc3\xa5gra negativa uttalanden om Storbritannien d\xc3\xa5 man ans\xc3\xa5g att Sveriges sj\xc3\xb6fart och handelsv\xc3\xa4gar hotades d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. N\xc3\xa4r det finska inb\xc3\xb6rdeskriget utbr\xc3\xb6t 1918 f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade tidningen svensk hj\xc3\xa4lp till de vita skyddsk\xc3\xa5rerna. Bland tidningens skribenter vid denna tid kan n\xc3\xa4mnas kr\xc3\xb6nik\xc3\xb6rerna Arthur Nord\xc3\xa9n och Edward Ringborg och 1917 anst\xc3\xa4lldes Tage Aurell som reporter och konst- och litteraturrecensent._NEWLINE_I maj 1929 l\xc3\xa4mnade Erik Sundin arbetet som huvudredakt\xc3\xb6r och eftertr\xc3\xa4ddes av redaktionssekreterare John B\xc3\xb6rjesson. B\xc3\xb6rjesson blev 1922 ansvarig utgivare f\xc3\xb6r tidningen och 1929 blev han chefredakt\xc3\xb6r. 1930 flyttade tidningen och tryckeriet till Hospitalsgatan 8. 1932 fick tryckeriet en ny press som kunde trycka 26 000 32-sidiga tidningar i timmen och under 1930-talet b\xc3\xb6rjade man trycka l\xc3\xb6rdagstidningen i f\xc3\xa4rg. Redan 1939 ink\xc3\xb6ptes en ny tryckpress fr\xc3\xa5n Koenig & Bauer som kunde trycka 36 000 exemplar i timmen. Tidningens inst\xc3\xa4llning till Adolf Hitler var f\xc3\xb6rst avvaktande men snart tog man avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n judef\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljelserna och den nazistiska rasl\xc3\xa4ran. N\xc3\xa4r folkdomstolar inf\xc3\xb6rdes ans\xc3\xa5g tidningen att Tyskland tagit ytterligare ett steg bort fr\xc3\xa5n den kulturkrets landet tidigare tillh\xc3\xb6rt. Under andra v\xc3\xa4rldskriget st\xc3\xb6dde tidningen den svenska regeringens neutralitetspolitik. Under \xc3\xa5ren 1934-1955 var konsthistorikern och filosofie doktorn Viggo Loos andre redakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Norrk\xc3\xb6pings Tidningar. 1950-1955 var Loos \xc3\xa4ven tidningens ansvarige utgivare. _NEWLINE_1946 avled den tidigare huvudredakt\xc3\xb6ren Erik Sundin och 1947 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rde dennes \xc3\xa4nka Asta Sundin sina aktier i Norrk\xc3\xb6pings Tidningars F\xc3\xb6rlagsaktiebolag till Erik och Asta Sundins stiftelse. Stiftelsens \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l var att med hj\xc3\xa4lp av avkastningen ge underst\xc3\xb6d till beh\xc3\xb6vande \xc3\xa5lderstigna och sjuka personer i Norrk\xc3\xb6ping. Genom stiftelseformen kunde inte f\xc3\xb6retaget komma i andra h\xc3\xa4nder. Efter B\xc3\xb6rjessons avg\xc3\xa5ng som chefredakt\xc3\xb6r 1951 eftertr\xc3\xa4ddes denne av Lennart Dansk, tidigare ombudsman f\xc3\xb6r H\xc3\xb6gerpartiet. Tidningens styrelse bestod under 1950-talet av talman Martin Skoglund, direkt\xc3\xb6r Harald Molander samt advokat Axel Regnell.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands Dagblad\n_START_PARAGRAPH_\nI mitten av 1950-talet hade allts\xc3\xa5 Norrk\xc3\xb6ping tv\xc3\xa5 dagstidningar med partibeteckningen h\xc3\xb6ger; ut\xc3\xb6ver dessa fanns socialdemokratiska Folkbladet. NT publicerades p\xc3\xa5 eftermiddagarna medan \xc3\x96D var en morgontidning. L\xc3\xa4sekretsen var ocks\xc3\xa5 annorlunda; NT l\xc3\xa4stes i Norrk\xc3\xb6ping och \xc3\xb6stra \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands t\xc3\xa4torter medan \xc3\x96D l\xc3\xa4stes fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 landsbygden. Aktiemajoriteten i \xc3\x96D hade under 1930-talet \xc3\xb6verg\xc3\xa5tt till Ivar Anderson, sedan 1917 huvudredakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r \xc3\x96stg\xc3\xb6ta Correspondenten i Link\xc3\xb6ping. Anderson ledde \xc3\x96D under hela 1930-talet tills han 1940 blev chefredakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Svenska Dagbladet. Han s\xc3\xa5lde 1941 aktiemajoriteten i \xc3\x96D till familjen Ridderstad, \xc3\xa4gare till \xc3\x96stg\xc3\xb6ta Correspondenten. Ett motiv f\xc3\xb6r familjen Ridderstad var de vinster som samarbete mellan \xc3\x96D och \xc3\x96C skulle kunna ge. Detta samarbete visade sig dock inte vara m\xc3\xb6jligt. Ett samarbete mellan \xc3\x96D och NT b\xc3\xb6rjade diskuteras i b\xc3\xb6rjan av 1950-talet mellan \xc3\x96D:s verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r Christer Ridderstad och NT:s verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r Harald Molander. Diskussionerna ledde till att \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands Dagblad i maj 1956 s\xc3\xa5ldes till Norrk\xc3\xb6pings Tidningar._NEWLINE_1955 hade Norrk\xc3\xb6pings Tidningar k\xc3\xb6pt tryckeriet AB Trycksaker som hade sina lokaler p\xc3\xa5 Ris\xc3\xa4ngen utanf\xc3\xb6r centrala Norrk\xc3\xb6ping. Inom n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r flyttades tidningstryckeriet dit och i de lediga lokalerna p\xc3\xa5 Hospitalsgatan flyttade \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands Dagblad in. Tidningarna fortsatte att drivas som tv\xc3\xa5 olika tidningar. \xc3\x96D fortsatte dock att g\xc3\xa5 med f\xc3\xb6rlust och i december 1958 besl\xc3\xb6t styrelsen att de tv\xc3\xa5 tidningarna skulle sl\xc3\xa5s samman till en enda morgontidning. Den 1 juni 1959 kom det f\xc3\xb6rsta numret av den sammanslagna tidningen.\n_START_SECTION_\nEfter sammanslagningen\n_START_PARAGRAPH_\nTidningen hade en lokalredaktion i Valdemarsvik som bevakade l\xc3\xa4nets syd\xc3\xb6stra del. P\xc3\xa5 andra sidan l\xc3\xa4nsgr\xc3\xa4nsen, i V\xc3\xa4stervik, var den helt dominerande tidningen V\xc3\xa4sterviks-Tidningen som hade anor tillbaka till 1834. I b\xc3\xb6rjan av 1960-talet ville majoritets\xc3\xa4garen s\xc3\xa4lja sin andel. Norrk\xc3\xb6pings Tidningar k\xc3\xb6pte dessa aktier 1961 och V\xc3\xa4sterviks-Tidningen \xc3\xb6vergick till att bli morgontidning. 1967 gick tidningens upplaga f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen \xc3\xb6ver 50 000 exemplar. Tidningen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte expandera in i s\xc3\xb6dra S\xc3\xb6dermanland, uppr\xc3\xa4ttade en lokalredaktion i Katrineholm och erbj\xc3\xb6d en s\xc3\xa4rskild S\xc3\xb6rmlands-upplaga. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket lyckades dock inte och redaktionen avvecklades. _NEWLINE_1970 flyttade hela redaktionen ut till ett nybyggt tidningshus p\xc3\xa5 Ris\xc3\xa4ngen utanf\xc3\xb6r stadsk\xc3\xa4rnan f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis kunna samla redaktion och tryckeri i samma byggnad. Trycktekniskt \xc3\xb6vergick man till fotos\xc3\xa4ttning med offsettryck. Fr\xc3\xa5n och med den 2 januari blev f\xc3\xb6rstasidan en renodlad nyhetssida ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r annonssida. Alla upplagor fick ocks\xc3\xa5 namnet Norrk\xc3\xb6pings Tidningar \xc3\xb6verst medan \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands Dagblad placerades i mindre stil under. N\xc3\xa4r den nya trycktekniken skulle tas i bruk den 1 september 1970 fungerade inte pressen som var avsett och ingen tidning kom ut den dagen._NEWLINE_I takt med den tekniska utvecklingen har tryckeriet utvecklats. I mars 1996 inleddes ett samarbete med Aftonbladet f\xc3\xb6r att varje natt trycka 100 000 exemplar av Aftonbladet i Norrk\xc3\xb6ping. 1999 blev det m\xc3\xb6jligt att trycka samtliga sidor i tidningen i fyrf\xc3\xa4rg. Den 12 september 1995 fick Norrk\xc3\xb6pings Tidningar en egen webbsida.'