b'\n_START_ARTICLE_\nBritta Schall Holberg\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt och tidig karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nBritta Schall Holberg \xc3\xa4r dotter till propriet\xc3\xa4ren Preben Caroc Claus Schall Holberg och Gudrun Ryder, som var privatsekreterare vid Statens Planteavlslaboratorium. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna skildes \xc3\xa5t n\xc3\xa4r Britta Schall Holberg var sju \xc3\xa5r gammal och hon v\xc3\xa4xte upp i en liten l\xc3\xa4genhet i Birker\xc3\xb8d tillsammans med sin moder. Hon tillbringade sin skolg\xc3\xa5ng vid Birker\xc3\xb8d Private Skole 1948-1953 och tog realexamen fr\xc3\xa5n Birker\xc3\xb8d Statsskole 1958. Hon tillbringade sedan ett \xc3\xa5r vid Ankerhus Husholdningsskole och som 19-\xc3\xa5ring gick hon p\xc3\xa5 syskola. Somrarna tillbringade hon p\xc3\xa5 sin faders g\xc3\xa5rd, d\xc3\xa4r hennes stora intresse var att rida p\xc3\xa5 h\xc3\xa4star. Britta Schall Holberg har p\xc3\xa5 senare \xc3\xa5r beskrivit sig sj\xc3\xa4lv under barndomen som en blyg flicka som hade sv\xc3\xa5rt att se folk i \xc3\xb6gonen. Hon hade ett gott f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, speciellt till sin moder som hon har beskrivit som modig och k\xc3\xa4rleksfull._NEWLINE_Britta Schall Holbergs fader \xc3\xa4gde g\xc3\xa5rden Store Skullerupg\xc3\xa5rd vid Glums\xc3\xb8, en bit utanf\xc3\xb6r N\xc3\xa6stved. Han kom att k\xc3\xb6pa ett gods, Hagenskov, vid staden Assens p\xc3\xa5 Fyn 1954. Britta Schall Holberg trotsade sin faders \xc3\xb6nskan om att hon skulle utbilda sig inom lantbruk f\xc3\xb6r att kunna ta \xc3\xb6ver och driva g\xc3\xa5rden efter honom. Hon valde ist\xc3\xa4llet att utbilda sig till l\xc3\xa4rare och genomgick l\xc3\xa4rarutbildningen vid det h\xc3\xb6gt ansedda N. Zahles Seminarium i K\xc3\xb6penhamn och avlade sin l\xc3\xa4rarexamen 1964. Under tiden som Schall Holberg studerade p\xc3\xa5 seminariet var Poul Hartling skolans rektor. Han var tillika folketingsledamot f\xc3\xb6r Venstre, partiledare 1965-1977 samt Danmarks statsminister 1973-1975. Enligt Schall Holberg spelade detta en roll i hennes val av skola, d\xc3\xa5 N. Zahles Seminarium under Hartlings ledning var ett s.k. "holdningsseminarium" (ungef\xc3\xa4r: h\xc3\xa5llnings- eller st\xc3\xa5ndpunktsseminarium). De n\xc3\xa4stf\xc3\xb6ljande tre \xc3\xa5ren efter avlagd examen arbetade hon som l\xc3\xa4rare p\xc3\xa5 Toftevangsskolen i Birker\xc3\xb8ds kommunala skolv\xc3\xa4sen. D\xc3\xa4refter gick hon \xc3\xb6ver till den regionala tidningen Sj\xc3\xa6llands Tidende som skolemedarbejder, samtidigt som hon arbetade som profylaxassistent vid skoltandv\xc3\xa5rden i Vestsj\xc3\xa6llands amt. Hon innehade dessa arbeten fram till 1975 respektive 1970 och \xc3\xa5tergick sedan till l\xc3\xa4raryrket vid Tuse skole utanf\xc3\xb6r Holb\xc3\xa6k 1975-1978._NEWLINE_Britta Schall Holberg gifte sig 1966 med \xc3\xb6verl\xc3\xa4raren J\xc3\xb8rgen Hansen och har tv\xc3\xa5 barn: Mads (1967) som nu \xc3\xa4r lantbrukare och Jacob (1976) som \xc3\xa4r advokat.\n_START_SECTION_\nPolitisk karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nDet politiska engagemanget b\xc3\xb6rjade i samband med att Britta Schall Holberg anst\xc3\xa4lldes vid Sj\xc3\xa6llands Tidende. Vid valet av parti gjorde hon samma val som sin moder, som hade varit en medlem av Venstre under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r. Efter att ha anslutit sig till Venstre organiserade hon sig i dess v\xc3\xa4ljarf\xc3\xb6rening i valdistriktet Butterup-Tuse. Hon blev samtidigt medlem av styrelsen f\xc3\xb6r v\xc3\xa4ljarf\xc3\xb6reningen. 1970 blev hon, efter tre \xc3\xa5r i partiet, invald till huvudstyrelsen till partiets landsorganisation, en post hon innehade fram till 1988. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver kom hon att bli en betydande del i den kommunala politiken i Holb\xc3\xa6ks kommun. Hon valdes in till kommunens byr\xc3\xa5d, och var samtidigt gruppordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Venstre fram till 1978. Schall Holberg verkade \xc3\xa4ven i amtspolitiken genom att 1970-1978 vara ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Kommunalpolitisk Udvalg i Vestsj\xc3\xa6llands Amt._NEWLINE_1977 besl\xc3\xb6t Britta Schall Holberg att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Fyn f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6lja i sin faders fotsp\xc3\xa5r. Hon k\xc3\xb6pte Hagenskov av honom och blev lantbrukare. Det politiska arbetet skulle dock inte l\xc3\xa4mnas kvar p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland, utan f\xc3\xb6ljde med henne trots att hon till en b\xc3\xb6rjan ans\xc3\xa5g att hon borde l\xc3\xa4gga det bakom sig. Hon satt i Assens byr\xc3\xa5d 1978-1982, d\xc3\xa4r hon \xc3\xa4ven var vice borgm\xc3\xa4stare och ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r den borgerliga gruppen. Schall Holbergs politiska arbete l\xc3\xa4t sig dock inte begr\xc3\xa4nsas till endast kommunalpolitiken, utan hon var \xc3\xa4ven ordf\xc3\xb6rande i Foreningen af Sociale Udvalg samt ordf\xc3\xb6rande (1976-1978) och d\xc3\xa4refter vice ordf\xc3\xb6rande (1978-1982) i Sammenslutningen af Sociale Udvalg. Inte minst var hon \xc3\xa4ven en betydande profil inom Venstres regionala politik, d\xc3\xa5 hon var vice ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Venstres amtsstyrelse p\xc3\xa5 Fyn fr\xc3\xa5n och med 1981.\n_START_SECTION_\nInrikesminister 1982-1986\n_START_PARAGRAPH_\n1982 tilltr\xc3\xa4dde en borgerlig koalitionsregering in som Danmarks nya regering. Den br\xc3\xb6t sju \xc3\xa5r av oavbrutet socialdemokratiskt styre och bestod av f\xc3\xb6ljande fyra partier: Det Konservative Folkeparti, Venstre, Centrum-Demokraterne och Kristeligt Folkeparti. Statsminister blev den konservativa Poul Schl\xc3\xbcter som nu skulle bilda regering. Till inrikesminister uts\xc3\xa5gs Britta Schall Holberg, som tillsammans med kulturminister Mimi Jakobsen, arbetsminister Grethe Fenger M\xc3\xb8ller och kyrkominister Elsebeth Kock-Petersen utgjorde den kvinnliga delen av den nya regeringen. Hon var s\xc3\xa5ledes den f\xc3\xb6rsta kvinnan i Danmark som tilldelats inrikesministerposten. Vid tidpunkten f\xc3\xb6r utn\xc3\xa4mningen till inrikesminister var Schall Holberg vice ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Venstre p\xc3\xa5 Fyn och ordf\xc3\xb6rande i socialn\xc3\xa4mnden i Assens kommun. Hon hade dock ingen erfarenhet av politiskt arbete p\xc3\xa5 riksniv\xc3\xa5 och blev inte medlem av folketinget f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n vid valet i januari 1984. Under de p\xc3\xa5f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren som inrikesminister kom hon att uppm\xc3\xa4rksammas f\xc3\xb6r sin sj\xc3\xa4lvs\xc3\xa4kra karakt\xc3\xa4r och f\xc3\xb6r sin vana att utan omsvep uttrycka sina st\xc3\xa5ndpunkter. Vad g\xc3\xa4ller resultatet av det arbete som hon utf\xc3\xb6rde som inrikesminister kan de m\xc3\xa5nga lag\xc3\xa4ndringarna och de strukturella reformerna inom fr\xc3\xa4mst kommunalv\xc3\xa4sendet och sjukhusv\xc3\xa4sendet n\xc3\xa4mnas.\n_START_SECTION_\nKommunalreformerna\n_START_PARAGRAPH_\nBritta Schall Holberg hade som inrikesminister ansvar f\xc3\xb6r bland annat kommunerna och amten och d\xc3\xa4rmed sjukv\xc3\xa5rden. Hon hade en sv\xc3\xa5r uppgift framf\xc3\xb6r sig. Det r\xc3\xa5dde ett stort underskott i den offentliga sektorn, vilket kr\xc3\xa4vde \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder. Det ledde till att besparingar och nedsk\xc3\xa4rningar skulle genomf\xc3\xb6ras, vilket fick ett impopul\xc3\xa4rt mottagande av dem som ber\xc3\xb6rdes av dem. Bland dessa besparingar h\xc3\xb6rde s\xc3\xa4nkta statsbidrag p\xc3\xa5 \xc3\xa5tskilliga miljarder danska kronor till kommunerna och amten. Bland de andra viktigare f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna under Schall Holbergs ledning h\xc3\xb6rde en utj\xc3\xa4mning av kommunernas utgifter vid betalning av varor och tj\xc3\xa4nster, d\xc3\xa5 de tilldelades ett belopp som svarade mot den enskilda kommunens utgifter. Beloppet som j\xc3\xa4mnade ut utgifterna finansierades av landets kommuner tillsammans, och stod d\xc3\xa4rmed oberoende av statsbidrag. En lag\xc3\xa4ndring fr\xc3\xa5n 1984 neutraliserade momsens betydelse f\xc3\xb6r en kommuns val mellan att p\xc3\xa5 egen hand producera varor och tj\xc3\xa4nster eller att k\xc3\xb6pa dem p\xc3\xa5 den privata marknaden. Kommunernas utgifter till momsen p\xc3\xa5 k\xc3\xb6pta varor och tj\xc3\xa4nster blev s\xc3\xa5ledes \xc3\xa5terbetalda av en f\xc3\xb6r kommunerna gemensam utj\xc3\xa4mningsordning. Det uppr\xc3\xa4ttades \xc3\xa4ven en s.k. momsfond vars ekonomiska medel skulle, efter majoritetsbeslut i fondens styrelse, finansiera utbildningsverksamhet, forskning samt f\xc3\xb6r kommunerna andra gemensamma uppgifter. Det genomf\xc3\xb6rdes 1984 \xc3\xa4ven en f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngning p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r av giltigheten av en lag fr\xc3\xa5n 1977, som innebar att kommunerna skulle avs\xc3\xa4tta ett visst belopp per inv\xc3\xa5nare till syssels\xc3\xa4ttningsbefr\xc3\xa4mjande \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l, d\xc3\xa4r vidareutbildning av m\xc3\xa4nniskor fick en starkare placering._NEWLINE_1985 genomf\xc3\xb6rdes en ny f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksordning f\xc3\xb6r kommunerna, det s.k. frikommunefors\xc3\xb8get, som innebar att landets kommuner kunde ans\xc3\xb6ka om att bli frikommuner. Detta f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k var till en b\xc3\xb6rjan menad att vara i fyra \xc3\xa5r, men ut\xc3\xb6kades och omfattade slutligen perioden 1985 till 1993 och bestod till en b\xc3\xb6rjan av 22 kommuner och 6 amtskommuner. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket var ett led i folketingets str\xc3\xa4van att l\xc3\xa5ta kommunerna, genom friare regler, utveckla nya s\xc3\xa4tt att ut\xc3\xb6va sitt lokalstyre och driften av de kommunala verksamheterna genom innovation och d\xc3\xa4rmed undvika en styrning som baserade sig p\xc3\xa5 vanor. Denna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksordning st\xc3\xb6tte dock p\xc3\xa5 motst\xc3\xa5nd, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l inom regeringen som i vissa ministerier, mot att ge kommunerna friare ramar att verka inom. Det resulterade ofta i konflikter mellan inrikesministeriet, med Britta Schall Holberg i spetsen, och kommunerna p\xc3\xa5 den ena sidan och \xc3\xb6vriga ministerier p\xc3\xa5 den andra. Detta visade sig dock vara produktivt d\xc3\xa5 dessa konflikter ofta gav upphov till nya f\xc3\xb6rslag och lag\xc3\xa4ndringar p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Schall Holberg uppmanade \xc3\xa4ven kommunerna att inr\xc3\xa4tta s\xc3\xa4rskilda ungdomsr\xc3\xa5d, som skulle fungera som ungdomarnas spr\xc3\xa5kr\xc3\xb6r i kommunpolitiken. Det f\xc3\xb6rsta r\xc3\xa5det uppr\xc3\xa4ttades 1985 i Ballerup utanf\xc3\xb6r K\xc3\xb6penhamn.\n_START_SECTION_\nReformer inom h\xc3\xa4lsoomr\xc3\xa5det\n_START_PARAGRAPH_\nSom den ansvariga ministern f\xc3\xb6r landets sjukhusv\xc3\xa4sen l\xc3\xa4t Britta Schall Holberg genom en ny lag bygga ut och renovera Rigshospitalets byggnader och lokaler. Man l\xc3\xa4t \xc3\xa4ven \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra alla specialistbehandlingar av cancersjukdomar fr\xc3\xa5n Finseninstituttet i K\xc3\xb6penhamn till Rigshospitalet genom en sammanslagning av dem b\xc3\xa5da. I den nya lagen ingick ocks\xc3\xa5 att sjukhuset (nuvarande namn Herlev Hospital) i K\xc3\xb6penhamnsf\xc3\xb6rorten Herlev fick sin onkologiska avdelning utbyggd och moderniserad f\xc3\xb6r att kunna erbjuda onkologisk behandling till K\xc3\xb6penhamnsomr\xc3\xa5dets alla 1,2 miljoner inv\xc3\xa5nare. 1985 kom en lag som beviljade medel till ombyggning och modernisering av Fysiurgisk Hospital i Hornb\xc3\xa6k p\xc3\xa5 nord\xc3\xb6stra Sj\xc3\xa4lland._NEWLINE_I samband med sammanslagningen av Rigshospitalet och Finseninstituttet best\xc3\xa4mde Schall Holberg att den tekniska metodutvecklingen p\xc3\xa5 den senare skulle sparas v\xc3\xa4ck. Hon ans\xc3\xa5g att det internationella forskarteamet p\xc3\xa5 Finseninstituttet som arbetade med detta inte f\xc3\xb6ljde sin prim\xc3\xa4ra uppgift, n\xc3\xa4mligen att \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t cancerforskning. Hennes beslut m\xc3\xb6tte kritik och protester fr\xc3\xa5n s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Finseninstituttet som utl\xc3\xa4ndska cancerforskare, varav de sistn\xc3\xa4mnda konstaterade att den sjukhusteknik som institutets forskargrupp hade utvecklat hade kommit till anv\xc3\xa4ndning p\xc3\xa5 amerikanska l\xc3\xa4karpraktiker och varit viktiga hj\xc3\xa4lpmedel vid behandling av cancer._NEWLINE_1985 genomf\xc3\xb6rdes en \xc3\xa4ndring av lagen om sjukhus som innebar att amtsr\xc3\xa5den, som ansvarade f\xc3\xb6r sjukhusdriften, fick friare ramar vid utformningen och planeringen av sjukhusdriften. Dessa beh\xc3\xb6vde inte l\xc3\xa4ngre godk\xc3\xa4nnas av inrikesministern och beh\xc3\xb6vde endast f\xc3\xb6lja de regler som g\xc3\xa4llde f\xc3\xb6r sjukhusplaneringen.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vriga reformer\n_START_PARAGRAPH_\nBritta Schall Holberg genomf\xc3\xb6rde \xc3\xa4ven flera \xc3\xa4ndringar av processerna kring valen till kommuner, amt och folketing. Bland dessa f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar h\xc3\xb6r bed\xc3\xb6mningen av postr\xc3\xb6ster, d\xc3\xa4r en postr\xc3\xb6sts giltighet f\xc3\xb6rutsatte att hela partiets namn eller en f\xc3\xb6rkortning av denna p\xc3\xa5 minst 2 bokst\xc3\xa4ver skrevs ut. En postr\xc3\xb6st blev s\xc3\xa5ledes ogiltig om en v\xc3\xa4ljare endast skrev S om denne r\xc3\xb6stade p\xc3\xa5 Socialdemokratiet, men giltig om v\xc3\xa4ljaren exempelvis skrev Soc.dem. eller n\xc3\xa5got liknande. Dessa regler s\xc3\xa5llade d\xc3\xa4rmed bort r\xc3\xb6ster med tveksamma angivelser av partival. Bland andra \xc3\xa4ndringar under Schall Holbergs ledning h\xc3\xb6r \xc3\xa4ndringen av lagen om valen till Europaparlamentet i och med Gr\xc3\xb6nlands uttr\xc3\xa4de ur EG 1985. Det gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska mandatet tillf\xc3\xb6ll enligt denna lag\xc3\xa4ndring Danmark och personer som var bosatta p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb6nland f\xc3\xb6rlorade d\xc3\xa4rmed sin r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt till Europaparlamentsvalen._NEWLINE_Britta Schall Holbergs ansvarsomr\xc3\xa5de innefattade \xc3\xa4ven det danska civilf\xc3\xb6rsvaret. P\xc3\xa5 detta omr\xc3\xa5de genomf\xc3\xb6rdes bl.a. en lag 1985 som gjorde alla landets kommuner skyldiga att inr\xc3\xa4tta skyddsrum, vilket tidigare endast varit en plikt f\xc3\xb6r vissa utm\xc3\xa4rkta zoner i st\xc3\xa4derna. Dessutom blev kommunerna f\xc3\xb6rpliktigade att planera den civila beredskapen under fredstid. Tillsammans med den d\xc3\xa5varande f\xc3\xb6rsvarsministern, Hans Engell (Det Konservative Folkeparti), skall Britta Schall Holberg dock ha avvisat arkitekten Tage J\xc3\xb8rgensens f\xc3\xb6rslag och ritningar p\xc3\xa5 hur man skulle inr\xc3\xa4tta s\xc3\xa4rskilda skyddsrum vid fall av atomvapenattacker och terrorattacker. J\xc3\xb8rgensens f\xc3\xb6rslag p\xc3\xa5 skyddsrum inneh\xc3\xb6ll bl.a. l\xc3\xb6sningar p\xc3\xa5 hur man i 90 dygn skulle kunna h\xc3\xa5lla temperaturen nere i ett stort rum med ett stort antal m\xc3\xa4nniskor, samt hur man kunde bygga skyddsrum som skulle d\xc3\xa4mpa chockv\xc3\xa5gen efter en atombomb. Schall Holberg svarade att hon inte var intresserad av ett s\xc3\xa5dant skyddsrum och att skyddsrum fortsatt skulle byggas efter de d\xc3\xa5 g\xc3\xa4llande reglerna._NEWLINE_Bland de mindre f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna p\xc3\xa5 det inrikespolitiska planet anses Britta Schall Holberg vara upphovskvinnan bakom \xc3\xa4ndringen av \xc3\xa4mbetsmannaunderskrifterna p\xc3\xa5 inrikesministeriets brev, d\xc3\xa4r underskriften P.M.V. \xe2\x80\x93 E.B. ersattes med "Med v\xc3\xa4nliga h\xc3\xa4lsningar".\n_START_SECTION_\nJordbruksminister 1986-1987\n_START_PARAGRAPH_\nBritta Schall Holberg bytte ministerpost 1986 och blev jordbruksminister. Som s\xc3\xa5dan genomf\xc3\xb6rde hon lagen om produktutveckling, som innebar att privata verksamheter inom jordbrukssektorn kunde f\xc3\xa5 statligt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r forskning och utveckling av jordbruksprodukter p\xc3\xa5 vissa villkor. Lagen var ett resultat av olika f\xc3\xb6rslag fr\xc3\xa5n den kommitt\xc3\xa9 som Schall Holberg tillsatte 1986 f\xc3\xb6r att utreda hur det danska jordbruket skulle g\xc3\xb6ras mer konkurrenskraftigt. Lagen blev s\xc3\xa5ledes en str\xc3\xa4van efter att modernisera jordbruket, och d\xc3\xa5 speciellt de traditionella produktionsgrenarna som hade drabbats av \xc3\xb6verproduktion och h\xc3\xb6ga omkostnader._NEWLINE_Efter endast n\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader p\xc3\xa5 posten r\xc3\xa5kade Schall Holberg ut f\xc3\xb6r kraftig kritik d\xc3\xa5 det framkom att hon hade bett sina \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n att formulera 20 politiska fr\xc3\xa5gor r\xc3\xb6rande jordbrukspolitik, samt 20 tillh\xc3\xb6rande svar som hon kunde anv\xc3\xa4nda sig av i den politiska debatten. Att anv\xc3\xa4nda sig av ett ministeriums \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n p\xc3\xa5 politiska grunder \xc3\xa4r olagligt i Danmark, d\xc3\xa5 dessa skall vara opolitiska. \xc3\x84rendet ledde till att Schall Holberg blev tillr\xc3\xa4ttavisad inf\xc3\xb6r folketinget av statsminister Poul Schl\xc3\xbcter f\xc3\xb6r att ha missbrukat \xc3\xa4mbetsmannaapparaten._NEWLINE_F\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt genomf\xc3\xb6rde Schall Holberg ocks\xc3\xa5 lagen om st\xc3\xb6d till f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring av strukturen och effektiviteten i jordbruket. Det innebar att statligt st\xc3\xb6d kunde ges till verksamheter inom jordbrukssektorn som exempelvis hade f\xc3\xb6r syfte att investera i energiekonomiska \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder, milj\xc3\xb6anpassning och i s\xc3\xa4nkningar av produktionsomkostnader. Dessa investeringar skulle f\xc3\xb6lja en f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringsplan som skulle godk\xc3\xa4nnas av jordbruksministern. Det var \xc3\xa4ven under Schall Holbergs tid som jordbruksminister som den danska ekologilagstiftningen utarbetades och antogs i folketinget. Det var den f\xc3\xb6rsta av sitt slag i b\xc3\xa5de Danmark och i resten av v\xc3\xa4rlden och var ett resultat av ett stigande engagemang f\xc3\xb6r milj\xc3\xb6v\xc3\xa4nlig produktion. Denna lag innebar en str\xc3\xa4van efter ett naturligt kretslopp inom jordbruket genom bl.a. offentligt st\xc3\xb6d till jordbruket f\xc3\xb6r att implementera en ekologisk jordbruksproduktion, inf\xc3\xb6rande av en m\xc3\xa4rkning av ekologiskt framst\xc3\xa4llda produkter samt tills\xc3\xa4ttandet av ett jordbruksr\xc3\xa5d som skulle f\xc3\xb6lja upp den ekologiska utvecklingen och utarbeta f\xc3\xb6rslag till f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar. Denna lag innebar \xc3\xa4ven ett avst\xc3\xa5ndstagande fr\xc3\xa5n anv\xc3\xa4ndning av konstg\xc3\xb6dsel, pesticider och tillsats\xc3\xa4mnen inom jordbruksproduktionen._NEWLINE_Hon inf\xc3\xb6rde \xc3\xa4ven Danmarks etiska r\xc3\xa5d f\xc3\xb6r husdjur, som fick Radikale Venstres Janne Normann som sin f\xc3\xb6rsta ordf\xc3\xb6rande.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6planen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1980-talet uppm\xc3\xa4rksammades de milj\xc3\xb6skadliga utsl\xc3\xa4pp av kv\xc3\xa4ve och fosfor som fanns i det danska havsvattnet och i danska sj\xc3\xb6ar och fjordar. Utsl\xc3\xa4ppen av dessa \xc3\xa4mnen ledde p\xc3\xa5 vissa st\xc3\xa4llen till \xc3\xb6verg\xc3\xb6dning, vilket resulterade i syrebrist och d\xc3\xa4rmed fiskd\xc3\xb6d. Detta resulterade i att NPO-handlingsplanen lades fram 1985 och antogs i folketinget 1986.  Denna handlingsplan byggde p\xc3\xa5 flera rapporter fr\xc3\xa5n Milj\xc3\xb8styrelsen som kunde konstatera att utsl\xc3\xa4ppen av kv\xc3\xa4ve, fosfor, syre och nitrater fr\xc3\xa5n jordbruket var h\xc3\xa4lsoskadliga och att m\xc3\xa4ngden utsl\xc3\xa4pp var mer \xc3\xa4n vad naturen t\xc3\xa5lde. Enligt handlingsplanen kom de milj\xc3\xb6skadliga utsl\xc3\xa4ppen fr\xc3\xa5n bost\xc3\xa4der, industrier, dammar och jordbruk. Speciellt utsl\xc3\xa4ppen fr\xc3\xa5n jordbruket uppm\xc3\xa4rksammades, d\xc3\xa5 det var dessa som var huvudorsaken till f\xc3\xb6roreningen av havsvattnet._NEWLINE_1987 antogs den f\xc3\xb6rsta milj\xc3\xb6planen f\xc3\xb6r landets sj\xc3\xb6ar, vattendrag och havsomr\xc3\xa5den. M\xc3\xa5len i denna plan var att fosforutsl\xc3\xa4ppen skulle minskas med 80\xc2\xa0% och att kv\xc3\xa4veutsl\xc3\xa4ppen, fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n jordbruket, skulle minskas med 50\xc2\xa0%. Dessa m\xc3\xa5l innebar omfattande investeringar, d\xc3\xa5 st\xc3\xa4der och industrier blev skyldiga att bygga reningsanl\xc3\xa4ggningar. Landets jordbruk blev nu skyldiga att f\xc3\xb6rhindra att f\xc3\xb6roreningar fr\xc3\xa5n avskr\xc3\xa4desh\xc3\xb6gar rann ut i vattendrag och hav, samt investera i g\xc3\xb6dseltankar och begr\xc3\xa4nsa m\xc3\xa4ngden av g\xc3\xb6dsel inneh\xc3\xa5llande kv\xc3\xa4ve, samt anv\xc3\xa4ndningen av det senare till vissa \xc3\xa5rstider. Det var dock inte utan motst\xc3\xa5nd som denna milj\xc3\xb6plan antogs. Flera jordbruksorganisationer och regeringspartiet Venstre, som har sitt ursprung i den danska bonder\xc3\xb6relsen, hade tidigare f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt nedk\xc3\xa4mpa NPO-handlingsplanen och motsatte sig den plan fr\xc3\xa5n den danska naturskyddsf\xc3\xb6reningen, Danmarks Naturfredningsforening, som l\xc3\xa5g till grund f\xc3\xb6r den i folketinget antagna milj\xc3\xb6planen. Regeringen var dock i ett politiskt mindretal i folketinget i denna fr\xc3\xa5ga och f\xc3\xb6r att inte hamna i en position som kunde hota regeringens \xc3\xb6verlevnad r\xc3\xb6stade den f\xc3\xb6r inf\xc3\xb6randet av milj\xc3\xb6planen. I samband med detta blev jordbruksorganisationerna och flera politiker inom Venstre inblandade i ett r\xc3\xa4nkspel mot b\xc3\xa5de milj\xc3\xb6minister Christian Christiansen (Kristeligt Folkeparti) och statsminister Poul Schl\xc3\xbcter. Till de inblandade h\xc3\xb6rde Britta Schall Holberg, som k\xc3\xa4nde till den rapport som jordbruksorganisationerna och Venstre t\xc3\xa4nkte anv\xc3\xa4nda sig av f\xc3\xb6r att underminera Schl\xc3\xbcters f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k om att skapa enighet kring milj\xc3\xb6planen. Denna rapport, som var missinformerande, konstaterade att jordbruket inte var skyldig till f\xc3\xb6roreningarna av havsvatten och vattendrag. Denna skandal kom att resultera i ett slut p\xc3\xa5 Britta Schall Holbergs ministerkarri\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nAvg\xc3\xa5ng som minister\n_START_PARAGRAPH_\nEfter valet till folketinget i september 1987 avgick Britta Schall Holberg som minister. Hennes eftertr\xc3\xa4dare blev partikollegan Laurits T\xc3\xb8rn\xc3\xa6s, som fram till ministerutn\xc3\xa4mningen hade varit Venstres politiska ordf\xc3\xb6rande i folketinget. Hon erbj\xc3\xb6ds att i geng\xc3\xa4ld eftertr\xc3\xa4da T\xc3\xb8rn\xc3\xa6s som politisk ordf\xc3\xb6rande, men avvisade erbjudandet. Hon dolde inte sin besvikelse och ben\xc3\xa4mnde avskedandet av henne fr\xc3\xa5n regeringen som ett "politiskt avskedande", vilket skapade en viss oreda i Venstres folketingsgrupp._NEWLINE_Samtidigt hade Venstre genomlidit sitt s\xc3\xa4msta val p\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge med 10,5\xc2\xa0% av r\xc3\xb6sterna, vilket var en tillbakag\xc3\xa5ng med 1,6\xc2\xa0% sedan valet 1984. Dessutom hade relationen mellan regeringspartierna Venstre och Det Konservative Folkeparti tidvis varit sp\xc3\xa4nd, vilket fick flera politiker fr\xc3\xa5n det f\xc3\xb6rstn\xc3\xa4mnda partiet att st\xc3\xa4lla sig fr\xc3\xa5gande gentemot Venstres fortsatta deltagande i en koalitionsregering. Britta Schall Holberg var en av dessa och st\xc3\xa4llde offentligt fr\xc3\xa5gan om "partiet slet upp sig sj\xc3\xa4lv i regeringen?". Oenigheterna partierna emellan hade bl.a. sin grund i att Venstres politiker ans\xc3\xa5g att partiets ekonomiska politik, d\xc3\xa4ribland viljan till reformer av pensions- och skattesystemen, blev ignorerade av regeringens konservativa del._NEWLINE_Britta Schall Holberg satt i folketinget fram till 1988, d\xc3\xa5 hon l\xc3\xa4mnade ocks\xc3\xa5 detta \xc3\xa4mbete eftersom hon valde att inte st\xc3\xa4lla upp i folketingsvalet det \xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\nAktivitet inom folkh\xc3\xb6gskoler\xc3\xb6relsen\n_START_PARAGRAPH_\nHolberg var under en kort period, 1992-1993, styrelseordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Heln\xc3\xa6s H\xc3\xb8jskole, en grundtvigiansk folkh\xc3\xb6gskola i Ebberup p\xc3\xa5 sydv\xc3\xa4stra Fyn. D\xc3\xa4refter var hon styrelseordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Kerteminde H\xc3\xb8jskole, ocks\xc3\xa5 den bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 Fyn, under perioden 2002-2005.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8jskoleudvalget 2002-2004\n_START_PARAGRAPH_\nBritta Schall Holberg var en av dem som 2002 blev utvalda av undervisningsminister Ulla T\xc3\xb8rn\xc3\xa6s (Venstre) till att bli medlemmar i H\xc3\xb8jskoleudvalget, en kommitt\xc3\xa9 som skulle utreda de danska folkh\xc3\xb6gskolornas framtid. Denna kommitt\xc3\xa9 tillsattes eftersom statistiken visade p\xc3\xa5 att folkh\xc3\xb6gskolornas samlade elevantal \xc3\xa5r 2002 var en minskning med 25\xc2\xa0% sedan 1995._NEWLINE_Bland kommitt\xc3\xa9ns f\xc3\xb6rslag fanns bl.a. 1) Ett introducerande av en 1-\xc3\xa5rig utbildning med studiest\xc3\xb6d d\xc3\xa4r eleverna kan l\xc3\xa4sa b\xc3\xa5de folkh\xc3\xb6gskole\xc3\xa4mnen och \xc3\xa4mnen fr\xc3\xa5n den danska gymnasieskolans kursplan s\xc3\xa5 att de blir beh\xc3\xb6riga till vissa h\xc3\xb6gre utbildningar, s\xc3\xa5som sjuksk\xc3\xb6terske- eller pedagogutbildningarna, 2) Kostnaden f\xc3\xb6r varje elev som g\xc3\xa5r en folkh\xc3\xb6gskoleutbildning skall begr\xc3\xa4nsas till kostnaden f\xc3\xb6r mat och logi, samt 3) St\xc3\xb6rre samarbete mellan folkh\xc3\xb6gskolorna och andra utbildningsinstitutioner._NEWLINE_Tillsammans med den tidigare kulturministern Grethe Rostb\xc3\xb8ll (Det Konservative Folkeparti) utgjorde Britta Schall Holberg ett mindretal i kommitt\xc3\xa9n som motsatte sig vissa av dess konklusioner. De menade att det som de ans\xc3\xa5g vara folkh\xc3\xb6gskolornas k\xc3\xa4rnkompetens; folklig upplysning och bildning fick ringa prioritet till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r kompetensgivande utbildningar, som de ans\xc3\xa5g dominerade folkh\xc3\xb6gskolornas undervisning. De ans\xc3\xa5g d\xc3\xa4rmed att folkh\xc3\xb6gskolorna, som inte har n\xc3\xa5gra examenskrav, fortsatt inte skulle inneh\xc3\xa5lla n\xc3\xa5gra av de formella och kompetensgivande utbildningarna som i vanliga fall erbjuds bland de danska yrkesskolorna, utan utg\xc3\xb6ra ett alternativ till dessa. Vidare menade man att de externa krav och den lagstiftning som g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6r de formella utbildningarna och kurserna skulle vara ett hot mot folkh\xc3\xb6gskolorna som fria utbildningsinstitutioner, som p\xc3\xa5 egen hand s\xc3\xa4tter sina m\xc3\xa5l och v\xc3\xa4ljer hur man skall uppn\xc3\xa5 dem._NEWLINE_Till sammanhanget kan n\xc3\xa4mnas att, likt Britta Schall Holberg, har Grethe Rostb\xc3\xb8ll ocks\xc3\xa5 varit f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r olika folkh\xc3\xb6gskolor. Hon har bl.a. har under en l\xc3\xa5ng period, tillsammans med sin f.d. make, varit f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r Ryslinge H\xc3\xb8jskole.\n_START_SECTION_\nProblem med Kerteminde H\xc3\xb8jskole\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2005 valde s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Holberg som den nytilltr\xc3\xa4dda f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndaren, Birgitte Kastrup, att avg\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n sina poster d\xc3\xa5 det r\xc3\xa5dde intern oenighet i Kerteminde H\xc3\xb8jskoles styrelse. Skolans ekonomi var sedan 2002 i botten och flera f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k p\xc3\xa5 att \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla den hade gjorts. Enligt Holberg var det nedr\xc3\xb6stningen av en i raden av ekonomiplaner som fick henne att ta beslutet att avg\xc3\xa5. Ekonomiplanen innebar att tv\xc3\xa5 av skolans klausuler skulle upph\xc3\xa4vas, n\xc3\xa4mligen att det endast fick bedrivas undervisning p\xc3\xa5 skolan, samt att Kerteminde kommun hade en r\xc3\xa4tt att k\xc3\xb6pa tillbaka skolans mark. Upph\xc3\xa4vandet av dessa klausuler skulle g\xc3\xb6ra det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r skolan att l\xc3\xa5ta f\xc3\xb6reningar och n\xc3\xa4ringslivet anv\xc3\xa4nda sig av skolans lokaler f\xc3\xb6r att bedriva kurser, vilket skulle ge skolan hyresint\xc3\xa4kter och kompensera f\xc3\xb6r ett fallande elevtal. Denna plan avvisades dock av s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Kerteminde kommun som l\xc3\xa4rarstaben och delar av skolans styrelse. Tidigare hade skolan bl.a. marknadsf\xc3\xb6rt sina kurser och s\xc3\xa4nkt de kostnader som eleverna betalar f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 skolan, vilket hj\xc3\xa4lpte under en tid d\xc3\xa5 50 nya elever b\xc3\xb6rjade p\xc3\xa5 skolan. Vid den tidpunkten sa Holberg att skolan redan hade gjort upp finansieringsplaner som str\xc3\xa4ckte sig till \xc3\xa5r 2007. D\xc3\xa4remot hade regeringen beslutat att det seminarium som hyrde in sig p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra folkh\xc3\xb6gskolans lokaler skulle l\xc3\xa4ggas ned 2005, vilket skulle komma att ge minskade int\xc3\xa4kter. Det hela fick som f\xc3\xb6ljd att Kerteminde H\xc3\xb8jskole lades ned 8 september 2005, d\xc3\xa5 det inte l\xc3\xa4ngre fanns pengar till att betala ut l\xc3\xa4rarnas l\xc3\xb6ner.\n_START_SECTION_\nTillbaka till folketinget\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 16 \xc3\xa5r \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Britta Schall Holberg till politiken d\xc3\xa5 hon 2004 st\xc3\xa4llde upp som kandidat till folketinget f\xc3\xb6r Venstre. I valet 2005 blev hon invald, vilket skapade kontroverser. Palle Lykke Ravn, en av dem blev HIV-smittade p\xc3\xa5 grund av blod fr\xc3\xa5n HIV-smittade blodgivare, uttalade sig f\xc3\xb6ljande om Britta Schall Holbergs kandidatur:_NEWLINE_"Det \xc3\xa4r ett h\xc3\xa5n mot de m\xc3\xa5nga, som redan \xc3\xa4r d\xc3\xb6da, och mot oss, som har k\xc3\xa4mpat f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verleva, att hon nu st\xc3\xa4ller upp till Folketinget. Varje r\xc3\xb6st p\xc3\xa5 henne \xc3\xa4r ett h\xc3\xa5n. Britta Schall Holberg vill g\xc3\xa4rna gl\xc3\xb6mma det. Men vi gl\xc3\xb6mmer det aldrig. Vi, som \xc3\xb6verlevde, k\xc3\xa4mpar fortfarande f\xc3\xb6r r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdighet. Det blir inte gl\xc3\xb6mt, f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n den dag vi ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r v\xc3\xa4ck."_NEWLINE_Britta Schall Holberg svarade f\xc3\xb6ljande p\xc3\xa5 grund av att man drog upp skandalen igen efter 16 \xc3\xa5r:_NEWLINE_"Jag kan gott f\xc3\xb6rst\xc3\xa5, att det \xc3\xa4r m\xc3\xa5nga k\xc3\xa4nslor i detta \xc3\xa4rende, men jag utg\xc3\xa5r ifr\xc3\xa5n, att vi lever i ett r\xc3\xa4ttssamh\xc3\xa4lle. \xc3\x84rendet \xc3\xa4r avslutat, och s\xc3\xa5 f\xc3\xa5r det vara med det. Mer har jag inte att s\xc3\xa4ga."_NEWLINE_V\xc3\xa4l som medlem av folketinget har Britta Schall Holberg bland annat kritiserat den borgerliga regeringen f\xc3\xb6r dess kommunalreform och avskaffandet av amten till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre regioner, dess planer p\xc3\xa5 att st\xc3\xa4nga ned mindre skolor. samt att man tillsatte en kommission f\xc3\xb6r att utreda burkans utbredning i landet.'