b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings T\xc3\xa4ndsticksfabrik\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings T\xc3\xa4ndsticksfabriks AB med s\xc3\xa4te i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping grundades 1857 genom en sammanslagning av br\xc3\xb6derna Lundstr\xc3\xb6ms t\xc3\xa4ndsticksfabrik, grundad 1845, med fem andra ledande t\xc3\xa4ndsticksfabriker. F\xc3\xb6retaget f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades av Ivar Kreuger 1917 i samband med grundandet av Svenska T\xc3\xa4ndsticks Aktiebolaget (STAB) som \xc3\xa4r ursprunget till dagens Swedish Match AB.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings T\xc3\xa4ndsticksfabrik grundas\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings T\xc3\xa4ndsticksfabrik grundades av Johan Edvard Lundstr\xc3\xb6m, som 1845 hade p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat tillverkning av t\xc3\xa4ndstickor i en f\xc3\xb6rhyrd lokal i env\xc3\xa5ningshuset i sydv\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rnet av Barnarps- och V\xc3\xa4stra Storgatan i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping. Ett \xc3\xa5r senare, 1846, gick hans bror Carl Frans Lundstr\xc3\xb6m med i f\xc3\xb6retaget och 1847 k\xc3\xb6pte de en tomt vid V\xc3\xa4tterns strand d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rsta fabriksbyggnaderna f\xc3\xb6r storskalig t\xc3\xa4ndsticksproduktion uppf\xc3\xb6rdes. _NEWLINE_Till en b\xc3\xb6rjan tillverkades fosforstickor som hade nackdelen att l\xc3\xa4tt sj\xc3\xa4lvant\xc3\xa4nda och kunde t\xc3\xa4ndas mot vilken skrovlig yta som helst. Den vita fosforn som anv\xc3\xa4ndes blev ocks\xc3\xa5 ett mycket stort arbetsmilj\xc3\xb6problem i tillverkningen, som orsakade m\xc3\xa5nga m\xc3\xa4nskliga tragedier. _NEWLINE_Fosfor\xc3\xa5ngor som inandades av de som arbetade med doppningen f\xc3\xb6r p\xc3\xa5f\xc3\xb6ringen av t\xc3\xa4ndsatsen kunde efter l\xc3\xa5ng tids exponering g\xc3\xb6ra arbetarna livshotande sjuka, med symptom som bland annat tandlossning, inflammationer och benf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar p\xc3\xa5 underk\xc3\xa4ken. Sjukdomen kom att kallas f\xc3\xb6r fosfornekros. N\xc3\xa4r man hade kommit underfund med att det var fosforn som var orsaken inf\xc3\xb6rde man b\xc3\xa4ttre ventilation men ins\xc3\xa5g snart att den vita fosforn m\xc3\xa5ste ers\xc3\xa4ttas av n\xc3\xa5got annat.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4kerhetst\xc3\xa4ndstickan\n_START_PARAGRAPH_\nUtvecklingen av den fosforfria s\xc3\xa4kerhetst\xc3\xa4ndstickan som uppfanns av Gustaf Erik Pasch (1788-1862) och som han 1844 fick svenskt patent - det svenska patentet p\xc3\xa5 s\xc3\xa4kerhetst\xc3\xa4ndstickan gick ut 1859 - p\xc3\xa5 och senare patenterade i m\xc3\xa5nga andra l\xc3\xa4nder kom att bli en avg\xc3\xb6rande faktor f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra Sverige till ett ledande land inom t\xc3\xa4ndsticksproduktion. J. E. Lundstr\xc3\xb6m vidareutvecklade - tillsammans med brodern Carl Frans Lundstr\xc3\xb6m - Gustaf Erik Paschs patent efter att ha f\xc3\xa5tt prov p\xc3\xa5 r\xc3\xb6d fosfor under Londonutst\xc3\xa4llningen 1851 av den brittiska firman Albright and Wilson, som ett par \xc3\xa5r senare blev huvudleverant\xc3\xb6r av r\xc3\xb6d fosfor till hela t\xc3\xa4ndsticksindustrin. P\xc3\xa5 s\xc3\xa4kerhetst\xc3\xa4ndstickan ersattes den vita fosforn av ofarlig r\xc3\xb6d fosfor som bands till ett pl\xc3\xa5n p\xc3\xa5 utsidan av t\xc3\xa4ndsticksasken. Tillverkningen av den nya t\xc3\xa4ndstickan kom ig\xc3\xa5ng omkring 1853 och p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen i Paris 1855 fick man en s\xc3\xa4rskild utm\xc3\xa4rkelse f\xc3\xb6r uppfinningen. \xc3\x96verg\xc3\xa5ngen till s\xc3\xa4kerhetst\xc3\xa4ndstickor gjorde att f\xc3\xb6retagets tillverkningsvolym \xc3\xb6kade snabbt. Redan 1858 tillverkade och s\xc3\xa5lde br\xc3\xb6derna n\xc3\xa4rmare 12 miljoner "elddon" (askar) och J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings t\xc3\xa4ndsticksfabrik kom fr\xc3\xa5n cirka 1860 och fram\xc3\xa5t att inta en ledande st\xc3\xa4llning i v\xc3\xa4rlden under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r p\xc3\xa5 produktion och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av s\xc3\xa4kerhetst\xc3\xa4ndstickor.\n_START_SECTION_\nOmbildning till aktiebolag 1857\n_START_PARAGRAPH_\n1857 ombildades f\xc3\xb6retaget till aktiebolag, med J. E. Lundstr\xc3\xb6m som disponent fram till 1863 och d\xc3\xa4refter Anders Bernhard Hay fram till 1898. Det var f\xc3\xb6retr\xc3\xa4desvis under ledning av Bernhard Hay (f\xc3\xb6dd 1835) som fabriken fr\xc3\xa5n 1863- trots en h\xc3\xa5rdnande konkurrens b\xc3\xa5de inom Sverige och utomlands - med anv\xc3\xa4ndande av avancerade t\xc3\xa4ndsticksmaskiner, utvecklade av A. L. Sj\xc3\xb6berg och Alexander Lagerman, som f\xc3\xb6retaget blev ett storindustriellt f\xc3\xb6retag och gjorde namnet J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping k\xc3\xa4nt \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden.  S\xc3\xa4kerhetst\xc3\xa4ndstickor blev synonymt med J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping i stora delar av v\xc3\xa4rlden. 1910 tillverkades i genomsnitt 1,8 miljoner askar per dag. F\xc3\xb6rutom de i handeln vanligen f\xc3\xb6rekommande t\xc3\xa4ndstickorna, tillverkades \xc3\xa4ven askar och t\xc3\xa4ndstickor i olika specialvarianter. \xc3\x84ven fosforst\xc3\xa4ndstickor exporterades till en del l\xc3\xa4nder som efterfr\xc3\xa5gade detta, men d\xc3\xa5 med b\xc3\xa4ttre produktionsmetoder som reducerade risken f\xc3\xb6r fosfornekros hos arbetarna.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings & Vulcans T\xc3\xa4ndsticksfabriks AB grundas 1903\n_START_PARAGRAPH_\nI b\xc3\xb6rjan av 1903 gick bolaget ihop med 5 andra av landets st\xc3\xb6rre t\xc3\xa4ndsticksfabriker (J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings v\xc3\xa4stra, Vulcan, Uddevalla, Annebergs och V\xc3\xa4sterviks nya) i det d\xc3\xa5 nybildade J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings & Vulcans T\xc3\xa4ndsticksfabriks AB, f\xc3\xb6rkortat J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings T\xc3\xa4ndsticksfabriks AB. Aktiekapitalet uppgick till 10 014 000 kr. Fr\xc3\xa5n 1 januari 1909 leddes f\xc3\xb6retaget av disponent E. von Seth._NEWLINE_Fabriksomr\xc3\xa5det 1910 omfattade cirka 15,4 ha och bestod av 70 st\xc3\xb6rre fabriksbyggnader och mindre hus. Till fabriken h\xc3\xb6rde ett litografiskt- och accidenstryckeri, en s\xc3\xa5g med 2 rams\xc3\xa5gar, snickarverkstad och mekanisk verkstad, d\xc3\xa4r alla fabrikens arbetsmaskiner tillverkades, en central station f\xc3\xb6r produktion av elektrisk str\xc3\xb6m till s\xc3\xa5v\xc3\xa4l fabriksdriften som till belysningen. _NEWLINE_F\xc3\xb6r de anst\xc3\xa4llda, cirka 1000, fanns det medel avsatta som uppgick till totalt 290,748 kr. i januari 1909. Medlen utgjordes dels av donerade pengar och dels av bolaget avsatta medel till sjuk- och begravningshj\xc3\xa4lp samt underst\xc3\xb6d och pensioner, men \xc3\xa4ven medel som donerats av enskilda personer f\xc3\xb6r undervisning och \xc3\xa4nkepensioner. P\xc3\xa5 fabriksomr\xc3\xa5det fanns ocks\xc3\xa5 ett stort antal flerbostadshus med l\xc3\xa4genheter f\xc3\xb6r anst\xc3\xa4llda, stora samlingssalar med lokaler f\xc3\xb6r bibliotek, studier, f\xc3\xb6redrag, musik m.m.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning till Ivar Kreuger 1917\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1913 f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Ivar Kreuger f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings t\xc3\xa4ndsticksfabriker att g\xc3\xa5 samman med hans under 1913 grundade AB Svenska F\xc3\xb6renade T\xc3\xa4ndsticksfabriker, men detta avb\xc3\xb6jdes av f\xc3\xb6retaget. Det skulle dr\xc3\xb6ja till 1917 d\xc3\xa5 Ivar Kreuger med hj\xc3\xa4lp av Handelsbanken och Emissionsbolaget, k\xc3\xb6pte upp J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings t\xc3\xa4ndsticksfabriks AB och i samband med f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvet grundade Svenska T\xc3\xa4ndsticks Aktiebolaget (STAB) med Ivar Krueger som verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r. STAB kom att omfatta samtliga t\xc3\xa4ndsticksfabriker i Sverige inkluderat alla r\xc3\xa5varuf\xc3\xb6retag och \xc3\xa4ven de ledande f\xc3\xb6retag i Sverige som tillverkade t\xc3\xa4ndsticksmaskiner. _NEWLINE_Tillverkningen vid huvudfabriken i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping lades ner 1940. Systerfabriken, J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings v\xc3\xa4stra t\xc3\xa4ndsticksfabrik, fortsatte med produktionen fram till 1970.'