b'\n_START_ARTICLE_\nMarie Louise Marcadet\n_START_PARAGRAPH_\nMarie Louise Marcadet, f\xc3\xb6dd Baptiste 3 december 1758 i Stockholm, d\xc3\xb6d 1804 i Paris, var en svensk sk\xc3\xa5despelare och operas\xc3\xa5ngerska av franskt ursprung. Hon har kallats "en av den gustavianska scenens mest betydande krafter". Hon var fr\xc3\xa5n 1795 medlem i Kungliga Musikaliska Akademien.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nMarie Louise Marcadet f\xc3\xb6ddes i Sverige som dotter till de franska sk\xc3\xa5despelarna Marie Baptiste och Jacques Anselme Baptiste, som b\xc3\xa5da var aktiva i Sverige som medlemmar i Adolf Fredriks franska teatertrupp.  Hon utbildades till akt\xc3\xb6r av sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, n\xc3\xa5got som var det vanliga bland den tidens sk\xc3\xa5despelarbarn. Familjen l\xc3\xa4mnade Sverige n\xc3\xa4r den franska teatern uppl\xc3\xb6stes av Gustav III \xc3\xa5r 1771, men \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde 1776.\n_START_SECTION_\nKarri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nHon engagerades \xc3\xa5r 1778 vid Operan i Stora Bollhuset, d\xc3\xa4r hon debuterade i operetten De b\xc3\xa4gge girige samma \xc3\xa5r. Hon var engagerad som s\xc3\xa5ngerska vid Operan 1778-95, och som talsk\xc3\xa5despelare vid Gustav III:s franska teater 1781-92, och vid Dramaten 1788-95. Hon gifte sig \xc3\xa5r 1780 med den franska dans\xc3\xb6ren och balettkomposit\xc3\xb6ren Jean-R\xc3\xa9my Marcadet, premi\xc3\xa4rdans\xc3\xb6r och dansinstrukt\xc3\xb6r vid Operan i Stockholm och blev fr\xc3\xa4mst k\xc3\xa4nd som Madame Marcadet. _NEWLINE_Vid grundandet av Dramaten 1788 tillh\xc3\xb6rde hon dess pionj\xc3\xa4rgeneration. N\xc3\xa4r Dramaten mellan 1788 och 1803 styrdes som ett kooperativ av sk\xc3\xa5despelarna sj\xc3\xa4lva ber\xc3\xb6mdes hon f\xc3\xb6r att ha visat gott omd\xc3\xb6me under omr\xc3\xb6stningarna f\xc3\xb6r vilka pj\xc3\xa4ser som skulle spelas. _NEWLINE_Hon och Fredrica L\xc3\xb6f innehade \xc3\xa5r 1788 truppens h\xc3\xb6gsta lottandelar och r\xc3\xa4knades allts\xc3\xa5 som teaterns fr\xc3\xa4msta akt\xc3\xb6rer. _NEWLINE_Vid sitt gifterm\xc3\xa5l 1780 fick hon en recett p\xc3\xa5 Operan, med ansvaret f\xc3\xb6r en upps\xc3\xa4ttning. Gustaf Johan Ehrensv\xc3\xa4rd skrev om den, som en kritik mot direkt\xc3\xb6r Barnekow, att hon: "agerat directeur af spectaclen, det han bort g\xc3\xb6ra, disponerat om loger, uts\xc3\xa5lt dem s\xc3\xa5som upp\xc3\xa5 en auction, och som premierministern riksr\xc3\xa5det Ulric Scheffer ej var bland de h\xc3\xb6gst bjudande, s\xc3\xa5 geck han miste om sin loge ... den var blifvet gifven till en kock och en hofm\xc3\xa4stare. S\xc3\xa5dana oanst\xc3\xa4ndigheter kan ingen annan theaterdirektion \xc3\xa4n denna till\xc3\xa5ta."\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nMarie Louise Marcadet upptr\xc3\xa4dde i b\xc3\xa5de s\xc3\xa5ngroller och talroller, och s\xc3\xa5gs under sina n\xc3\xa4stan tjugo \xc3\xa5r l\xc3\xa5nga karri\xc3\xa4r som en av Sveriges mest fr\xc3\xa4mst\xc3\xa5ende scenartister. Hon anses vid sidan av Jacques Marie Boutet de Monvel och paret Desguillons ha bidragit till att den svenska scenkonsten utvecklades i fransk tradition.  Hon n\xc3\xa4mndes av Carl von Fersen som ett exempel p\xc3\xa5 utbildningens betydelse i sin skrift Operans och svenska spektaklets f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrande (1780).  _NEWLINE_Hon beskrevs inte som vacker \xe2\x80\x93 hon var mycket mager och hennes silhuettbild visar en framskjutande underk\xc3\xa4ke och en spetsig n\xc3\xa4sa \xe2\x80\x93 men som en str\xc3\xa5lande sk\xc3\xa5despelare och s\xc3\xa5ngare.  Hennes s\xc3\xa5ngr\xc3\xb6st bed\xc3\xb6mdes som i grunden medelm\xc3\xa5ttig, men hon ska ha hanterat den med s\xc3\xa5dan skolning att hon fungerade utm\xc3\xa4rkt som operas\xc3\xa5ngare, \xc3\xa4ven om hon inte r\xc3\xa4knades som de fr\xc3\xa4msta. Hennes b\xc3\xa4sta gren ans\xc3\xa5gs i st\xc3\xa4llet vara taldramat, d\xc3\xa4r hennes h\xc3\xa5rda franska accent enligt kritikerna gav hennes repliker kraft och energi och ber\xc3\xb6mdes f\xc3\xb6r intrycket av passionerad styrka.  Bland hennes st\xc3\xb6rsta roller var Klytaimnestra, Merope, Jocasta i Oedipe, Statira i Olympie, Athalia och grevinnan Walltron. _NEWLINE_Kellgren sade att hon spelade gudomligt, Carl Christoffer Gj\xc3\xb6rwell skrev om henne att: "Hela sj\xc3\xa4len \xc3\xa4r skapad f\xc3\xb6r teatern" sedan han sett henne delta i pj\xc3\xa4sen Zemir och Azor av Gr\xc3\xa9try.\n_START_SECTION_\nRoller\n_START_PARAGRAPH_\nHon spelade Henriette i De b\xc3\xa4gge girige av Gr\xc3\xa9try (s\xc3\xa4songen 1777\xe2\x80\x9378), Ars\xc3\xa9ne i Ars\xc3\xa9ne av Monsigny mot Elisabeth Olin och Kristofer Kristian Karsten och Iphigenie i Iphigenie i Aulis av Gl\xc3\xbcck mot Carl Stenborg (1779\xe2\x80\x9380), Cybele i Atys av Piccinni mot Carl Stenborg och Kristofer Kristian Karsten (1784\xe2\x80\x9385), Hermione i Andromaque av Gr\xc3\xa9try mot Franziska Stading, Cecilia av Eka in Gustaf Wasa av Naumann mot Carl Stenborg, Kristofer Kristian Karsten och Caroline M\xc3\xbcller (1785\xe2\x80\x9386), Ramfrid i Folke Birgersson till Ringstad mot Kristofer Kristian Karsten och Inga \xc3\x85berg (1792\xe2\x80\x9393), och Minerva i Alcides intr\xc3\xa4de i v\xc3\xa4rlden av Haeffner (1793\xe2\x80\x9394). Hon spelade \xc3\xa4ven Virginia i Virginia och Ebba Bjelke i Siri Brahe och Johan Gyllenstjerna (1790-91).\n_START_SECTION_\nSenare liv\n_START_PARAGRAPH_\nUnder h\xc3\xb6sten 1795 kom Marcadet, av ok\xc3\xa4nd orsak, i konflikt med ledningen p\xc3\xa5 Dramaten och avslutade sitt engagemang vid b\xc3\xa5de Dramaten och Operan. Hon gick ist\xc3\xa4llet \xc3\xb6ver till Stenborgs Teater. _NEWLINE_Under sitt engagemang hos Stenborg samma h\xc3\xb6st spelade hon Amelie i Amelie och Montrose mot Samuel Ahlgren och Lovisa i operan Alexis mot Stenborg.  Vid avskedspj\xc3\xa4serna, recetterna Alexis och Italienskan i London, uttryckte hon genom annonserna sin \xc3\xb6nskan att "f\xc3\xa5 emottaga den v\xc3\xb6rdade allm\xc3\xa4nhetens uppmuntran, den hon under sin tj\xc3\xa4nstetid s\xc3\xa5 lyckligt \xc3\xa5tnjutit". Hon gjorde sin avskedsf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning p\xc3\xa5 Stenborgs Teater den 14 november 1795, d\xc3\xa4r hon gjorde "en storartad succ\xc3\xa9 genom den hyllning henne bragtes av den h\xc3\xa4nf\xc3\xb6rda publiken"._NEWLINE_Marie Louise Marcadet l\xc3\xa4mnade d\xc3\xa4refter landet med sin make och reste till Frankrike. Hon ans\xc3\xa5gs sv\xc3\xa5r att ers\xc3\xa4tta inom sitt fack i Sverige och hennes avsked s\xc3\xa5gs som en f\xc3\xb6rlust inom teaterv\xc3\xa4rlden. Hon avled i Paris.'