b'\n_START_ARTICLE_\nVilla\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet villa anv\xc3\xa4ndes under medeltiden fr\xc3\xa4mst syftande p\xc3\xa5 slott och adelsgods. Det fick senare under 1700- och 1800-talet fr\xc3\xa4mst betydelse av ofr\xc3\xa4lse lantegendomar, sommarbost\xc3\xa4der f\xc3\xb6r st\xc3\xa4dernas v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgade borgare._NEWLINE_I slutet av 1800-talet v\xc3\xa4xte villast\xc3\xa4der fram i utkanterna av storst\xc3\xa4derna. Omr\xc3\xa5dena k\xc3\xb6ptes upp och styckades till tomter som s\xc3\xa5ldes genom olika f\xc3\xb6retag. N\xc3\xa5gra av dessa omr\xc3\xa5den var Djursholm etablerat 1889, Saltsj\xc3\xb6baden 1891, Stocksund och Stor\xc3\xa4ngen 1904 samt Liding\xc3\xb6 villastad 1906. I Malm\xc3\xb6 v\xc3\xa4xte villaomr\xc3\xa5dena Fridhem och Bellevue upp vid havet i v\xc3\xa4ster under \xc3\xa5rtiondena kring 1900. M\xc3\xa5nga av de hus som till en b\xc3\xb6rjan kallades villor var hus byggda f\xc3\xb6r en b\xc3\xa4ttre bemedlad medelklass, till exempel Stor\xc3\xa4ngen i Nacka och Stocksund i Danderyd, medan det \xc3\xa4ven byggdes egnahemshus f\xc3\xb6r v\xc3\xa4lbest\xc3\xa4llda arbetare och tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n i n\xc3\xa5got mindre attraktiva omr\xc3\xa5den som till exempel Duvbo, \xc3\x84lvsj\xc3\xb6 och \xc3\x96rby. De dyrare omr\xc3\xa5dena karakt\xc3\xa4riseras av sin n\xc3\xa4rhet till vatten och kommunikationer med j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g emedan de n\xc3\xa5got enklare omr\xc3\xa5dena ofta bara hade n\xc3\xa4rhet till j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen._NEWLINE_Egnahemsr\xc3\xb6relsen bildades under slutet av 1800-talet i Sverige f\xc3\xb6r att underl\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r arbetare, l\xc3\xa4gre tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n och andra personer utan st\xc3\xb6rre tillg\xc3\xa5ngar att skaffa sig en egen bostad i form av ett egnahem och i vissa fall ocks\xc3\xa5 en f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningsk\xc3\xa4lla i form av ett sm\xc3\xa5jordbruk, ett sm\xc3\xa5jordbruksegnahem. Det kunde dock dr\xc3\xb6ja innan innehavaren helt och fullt sj\xc3\xa4lv \xc3\xa4gde sitt egnahem d\xc3\xa5 det ofta var n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att ta upp l\xc3\xa5n som skulle betalas tillbaka under l\xc3\xa5ng tid._NEWLINE_En del av egnahemsomr\xc3\xa5dena kallas idag f\xc3\xb6r villaomr\xc3\xa5den. Ordet egnahem var fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan avsett som ett ord f\xc3\xb6r blygsamma bos\xc3\xa4ttningar, till skillnad fr\xc3\xa5n st\xc3\xb6rre villor. Under samtiden kallades dessa hus inte villor. _NEWLINE_Under 1920-talet b\xc3\xb6rjade byggandet i h\xc3\xb6gre grad nyttja standardiserade och ibland prefabricerade delar. Borohus, eller Bo-i-Ro som Landsbro Tr\xc3\xa4varubolag f\xc3\xb6rst kallade det, var bland de f\xc3\xb6rsta att ge ut en huskalatog med typhus f\xc3\xb6r egnahem som kunde best\xc3\xa4llas via bolaget. Prefabricerade hus var dock inget nytt, redan p\xc3\xa5 1820-talet fanns monteringsf\xc3\xa4rdiga hus, dock inte i huskataloger som riktade sig till medelklassen. Boro-hus kom att f\xc3\xb6ljas av flera framg\xc3\xa5ngsrika husleverant\xc3\xb6rer, redan slutet av 1920-talet fanns flera tillverkare, bland annat Myresj\xc3\xb6hus och Standardhus i Hultsfred._NEWLINE_Efter andra v\xc3\xa4rldskriget kunde pl\xc3\xb6tsligt betydligt fler i medelklassen f\xc3\xa5 tillg\xc3\xa5ng till bil, varf\xc3\xb6r omr\xc3\xa5den kunde till\xc3\xa5tas v\xc3\xa4xa \xc3\xa4ven utanf\xc3\xb6r de platser som kunde n\xc3\xa5s fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen.\n_START_SECTION_\nVilla i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI svenska spr\xc3\xa5kbruket skiljer man mellan villa och stuga, det senare antyder en lantligare placering.\n_START_SECTION_\nVilla i Finland\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xb6sterbottnisk finlandssvenska anv\xc3\xa4nds villa ist\xc3\xa4llet med betydelsen sommarstuga medan det i sydfinsk finlandssvenska ersatts i h\xc3\xb6g grad av finlandismen egnahemshus. D\xc3\xa4r betecknar sommarvilla ett p\xc3\xa5tagligt p\xc3\xa5kostat hus fr\xc3\xa5n den s\xc3\xa5 kallade grosshandlarepoken.\n_START_SECTION_\n1940 och 50 talen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1940-talet kom nya byggmetoder, d\xc3\xa4r v\xc3\xa4ggar av st\xc3\xa5ende plank ersattes med regelv\xc3\xa4ggar. De ganska smala och h\xc3\xb6ga husen ersattes med bredare byggnader och l\xc3\xa4gre. Det traditionella egnahemmet hade tidigare byggts av tr\xc3\xa4 i ett plan med vind, vad vi idag ofta kallar 1 \xc2\xbd-plan. P\xc3\xa5 1950-talet b\xc3\xb6rjade fler 1-plansvillor byggas - ytmaterial som fasadtegel, putsad l\xc3\xa4ttbetong och eternit b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r dessa hus. M\xc3\xa5nga lister och d\xc3\xb6rrar \xc3\xa4ndrades fr\xc3\xa5n att ha haft profiler och speglar till att bli sl\xc3\xa4ta. Husen utrustades med badrum i bostadsutrymmet. K\xc3\xb6ken var utformade f\xc3\xb6r att underl\xc3\xa4tta k\xc3\xb6ksarbetet och b\xc3\xb6rjade inneh\xc3\xa5lla moderniteter som elspis och kylsk\xc3\xa5p.\n_START_SECTION_\nKataloghus och grupphus\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1970 och 80-talen byggdes en stor del typhus. M\xc3\xa5nga hus byggdes i grupphusomr\xc3\xa5den p\xc3\xa5 kommunala tomter d\xc3\xa4r husen lades t\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r att minimera VA-kostnader, h\xc3\xa4r var ofta alla husen i kvarteret exakt likadana. Typhusen var ofta ritade f\xc3\xb6r att passa dessa tomter utan vidare modifiering. M\xc3\xa5nga hus byggdes \xc3\xa4ven genom att tomter i befintliga omr\xc3\xa5den ut\xc3\xb6kades, styckades av eller \xc3\xa4ldre hus revs. Ofta var dessa hus s\xc3\xa5 kallade kataloghus, d\xc3\xa4r husleverant\xc3\xb6rer erbj\xc3\xb6d f\xc3\xa4rdiga typhus vilket kunde kr\xc3\xa4va en viss anpassning av huset till tomten, men sammanfattningsvis var m\xc3\xa5nga av husen mycket lika utan individuell anpassning. Kataloghusen var dock genomarbetade ur ett arkitektoniskt perspektiv. Husen hade ofta 1 1/2 plan och krypgrund eller platta p\xc3\xa5 mark. Vindsplanet kunde ofta inredas enklare eller helt oinrett och \xc3\xa4ven m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra f\xc3\xb6r k\xc3\xb6paren att skapa en egen planl\xc3\xb6sning._NEWLINE_1993, i samband med finanskrisen i Sverige 1990\xe2\x80\x931994 minskade sm\xc3\xa5husbyggandet drastiskt. M\xc3\xa5nga av sm\xc3\xa5hustillverkarna hade inte pengar f\xc3\xb6r nyskapande i samma omfattning som tidigare, varf\xc3\xb6r 1990-talshusen i stort var vidareutvecklade 1980-talshus.\n_START_SECTION_\nNyfunktionalism\n_START_PARAGRAPH_\nUnder sent 1990-tal tog byggandet fart igen och en ny arkitektur, nyfunktionalism b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4xa fram. Stilen karakt\xc3\xa4riseras av att ta tillvara funktionalismens enkelhet, samtidigt som man tar fram en st\xc3\xb6rre variation i husen genom sneda tak och variationer i fasadmaterial. Genom ett optimerat utnyttjande av b\xc3\xa5de tomt och bostadsyta kan man, trots att husen ofta byggs p\xc3\xa5 relativt sm\xc3\xa5 tomter, m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger ha inv\xc3\xa4ndigt stora ljusinsl\xc3\xa4pp och luftiga, \xc3\xb6ppna planl\xc3\xb6sningar samt relativt ost\xc3\xb6rda tomter. Stilen \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nder jugendperiodens asymmetri och funktionalismens stramhet. Flera omr\xc3\xa5den byggs med tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsstaden som ideal, bland annat Silverdal i Sollentuna kommun.'