b'\n_START_ARTICLE_\nBelgiska Kongo\n_START_SECTION_\nBelgiska Kongo bildas\n_START_PARAGRAPH_\nLeopold II av Belgien hade f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngaren Fristaten Kongo som personlig egendom. 1906 blev det skandal i Belgien sedan en parlamentarisk utredning anklagat kungen f\xc3\xb6r att ha missk\xc3\xb6tt Kongo. Det visar sig senare att kungens rovdrift p\xc3\xa5 naturtillg\xc3\xa5ngarna, fr\xc3\xa4mst naturgummi och elfenben i Kongo halverat landets befolkning. Diamanter hade d\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu inte uppt\xc3\xa4ckts i Kongo. 1908 \xc3\xb6vertogs Kongo av belgiska staten efter beslut av Belgiens parlament. Det nya styret utformades utifr\xc3\xa5n Belgiens kolonialminister och Belgiens kolonir\xc3\xa5d (Conseil Colonial) med s\xc3\xa4te i Bryssel. Den lagstiftande makten \xc3\xb6ver Belgiska Kongo l\xc3\xa5g hos Belgiens parlament. Den h\xc3\xb6gsta representanten f\xc3\xb6r Belgien i Kongo var Governor-general.\n_START_SECTION_\n1908\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven efter att den belgiska staten \xc3\xb6vertagit styret fortsatte rovdriften med plantager och gruvor. Kongo dominerades av de m\xc3\xa4ktiga koncessionsbolagen, framf\xc3\xb6rallt Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 G\xc3\xa9n\xc3\xa9rale som grundades 1928 och det 1906 grundade Union Mini\xc3\xa8re du Haut Katanga. De stora bolagen beh\xc3\xb6ll sitt politiska och ekonomiska inflytande fram till 1960-talet. 1933 f\xc3\xb6rlorade den f\xc3\xb6retagsstyrda provinsen Katanga sitt sj\xc3\xa4lvstyre._NEWLINE_Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget stred belgiska trupper mot Tyskland och ockuperade Rwanda-Urundi (dagens Rwanda och Burundi). Efter kriget f\xc3\xb6rlorade Tyskland sina kolonier och Rwanda och Urundi inf\xc3\xb6rlivades efterhand i det belgiska styret \xc3\xb6ver Kongo. 1946 skildes omr\xc3\xa5det \xc3\xa5ter fr\xc3\xa5n Kongos f\xc3\xb6rvaltning och blev sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt 1962. 1926 f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d kolonialmakten alla afrikanska organisationer, \xc3\xa4ven religi\xc3\xb6sa. Samma \xc3\xa5r flyttades f\xc3\xb6rvaltningen till L\xc3\xa9opoldville._NEWLINE_Under andra v\xc3\xa4rldskriget kom Belgiska Kongo att f\xc3\xa5 en viktig strategisk roll som leverant\xc3\xb6r av r\xc3\xa5varor till de allierade, bland annat h\xc3\xa4mtades h\xc3\xa4r uran till det amerikanska atombombsprogrammet. Detta ledde till en ekonomisk boom. Kongoleserna fick grundl\xc3\xa4ggande utbildning och medicinsk omsorg men till\xc3\xa4ts inte bli en del av den belgiska f\xc3\xb6rvaltningen.\n_START_SECTION_\n1945\xe2\x80\x931960\n_START_PARAGRAPH_\nEfter andra v\xc3\xa4rldskriget startade en l\xc3\xa5ngsam process f\xc3\xb6r Kongos sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. 1955 bes\xc3\xb6kte Baudouin av Belgien Kongo f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka v\xc3\xa4nda str\xc3\xa4vandena efter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. En incident intr\xc3\xa4ffade d\xc3\xa5 en kongoles lyckade ta kungens sabel under en bilkort\xc3\xa9ge. F\xc3\xb6r den kongolesiska befolkningen blev det en symbol f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskampen._NEWLINE_1956 bildades motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen Mouvement National Congolais (MNC) och 1958 Mouvement National Congolais-Lumumba under ledning av Patrice Lumumba. 1959 samtyckte belgiske kungen Baudouin till sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet f\xc3\xb6r Kongo. 1960 f\xc3\xb6ljer Rundabordssamtal mellan Belgien och kongolesiska politiska ledare. Belgiska Kongo blev sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt den 30 juni 1960 med namnet Republiken Kongo (sedermera Zaire, idag Demokratiska republiken Kongo). Den belgiska kungen var deltagare i sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsceremonin. I samband med att landet blev sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt h\xc3\xb6lls allm\xc3\xa4nna val._NEWLINE_Provinsen Katanga f\xc3\xb6rklarade sig sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt under ledning av Moise Tshombe, och med Belgiens st\xc3\xb6d, vilket blev inledningen till Kongokrisen. P\xc3\xa5 beg\xc3\xa4ran av centralregeringen s\xc3\xa4ndes FN-trupper till Kongo f\xc3\xb6r att hj\xc3\xa4lpa till att inf\xc3\xb6rliva den nya staten med Kongo, och efter ett tidvis mycket blodigt krig kunde FN-trupperna besegra Katangas styrkor._NEWLINE_1954 \xc3\xb6ppnade belgarna det f\xc3\xb6rsta universitetet i Kongo, i staden Lavanium.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nBefolkningen var 13,5 miljoner \xc3\xa5r 1958, och omkring 16 miljoner i slutet av 1960-talet. De st\xc3\xb6rsta folkgrupperna var luba (18%), mongo (17%), kongo (15%) och asande (10%)._NEWLINE_I landet talades omkring 200 spr\xc3\xa5k, uppdelade i 25 spr\xc3\xa5kgrupper. Officiella spr\xc3\xa5k var franska, lingala (talades i huvudstaden), swahili, kikongo och tshiluba.'