b'\n_START_ARTICLE_\nFranz de Champagny\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc3\xa7ois-Joseph Marie-Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se de Nomp\xc3\xa8re de Champagny, vanligen kallad greve Franz de Champagny, f\xc3\xb6dd den 10 september 1804 i Wien, d\xc3\xb6d den 4 maj 1882 i Paris, var en fransk skriftst\xc3\xa4llare, son till Jean-Baptiste Nomp\xc3\xa8re de Champagny._NEWLINE_de Champagny var en talangfull f\xc3\xb6rk\xc3\xa4mpe f\xc3\xb6r katolicismen. Han medarbetade flitigt i Ami de la religion och Le correspondant och var en av grundarna av Revue contemporaine. I dessa och en del mindre skrifter upptr\xc3\xa4dde han som en ivrig m\xc3\xa5lsman f\xc3\xb6r undervisningsfriheten, men fr\xc3\xa5n klerikal st\xc3\xa5ndpunkt. de Champagnys huvudverk \xc3\xa4r Histoire des C\xc3\xa9sars, tableau du monde romain sous les premiers empereurs (4 band, 1841-43; 2:a upplagan, 2 band, 1853) och dess forts\xc3\xa4ttningar Les Antonins (3 band, 1863; 2:a upplagan 1866) samt Les C\xc3\xa9sars du III:e si\xc3\xa8cle (3 band, 1870). \xc3\x85r 1869 blev de Champagny medlem av Franska akademien efter Berryer.'