b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4stlig rit\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4nt\n_START_PARAGRAPH_\nDe latinska riterna (liturgitraditionerna) \xc3\xa4r vanligtvis knutna till ett visst stift eller annat geografiskt omr\xc3\xa5de. M\xc3\xa5nga latinska riter och bruk anv\xc3\xa4nder samma eukaristib\xc3\xb6n (kanon) som den romerska ritus, men den mozarabiska ritens eukaristib\xc3\xb6n skiljer sig helt fr\xc3\xa5n den romerska kanon. Detta g\xc3\xa4ller \xc3\xa4ven gallikansk rit. Ambrosiansk rit (och keltisk rit, som sedan l\xc3\xa4nge \xc3\xa4r utd\xc3\xb6d) inneh\xc3\xa5ller inskott i eukaristib\xc3\xb6nen som saknas i den romerska kanonb\xc3\xb6nen. Tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4stliga riter inom de ortodoxa kyrkorna anv\xc3\xa4nder eukaristib\xc3\xb6ner som, i bearbetat skick, har anglikanska r\xc3\xb6tter. Gemensamma drag f\xc3\xb6r v\xc3\xa4stliga riter \xc3\xa4r den v\xc3\xa4stliga kyrkoarkitekturen, traditioner g\xc3\xa4llande liturgiska kl\xc3\xa4der, bruket av osyrat br\xc3\xb6d och orgel samt pr\xc3\xa4stcelibatet, p\xc3\xa5 vilka punkter de \xc3\xb6stliga riterna skiljer sig. Ortodoxa jurisdiktioner som anv\xc3\xa4nder v\xc3\xa4stlig rit till\xc3\xa5ter dock pr\xc3\xa4st\xc3\xa4ktenskap, och detta g\xc3\xa4ller \xc3\xa4ven anglikanerna och m\xc3\xa5nga av de sm\xc3\xa5samfund som g\xc3\xb6r bruk av v\xc3\xa4stlig rit._NEWLINE_Med rit (latin: ritus) avses egentligen en regions helt sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga gudstj\xc3\xa4nstordning, medan ordet bruk (latin: usus) brukar anv\xc3\xa4ndas om mindre varianter f\xc3\xb6rekommande i ett geografiskt omr\xc3\xa5des version av en ritus. I strikt mening \xc3\xa4r exempelvis Sarumriten och de olika ordensriterna inte riter utan skilda bruk inom den romerska riten.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6re schismen 1054\n_START_PARAGRAPH_\nKristet gudstj\xc3\xa4nstliv norr om alperna pr\xc3\xa4glades f\xc3\xb6re 750-talet av gallikansk rit, som \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4kt med den, p\xc3\xa5 iberiska halv\xc3\xb6n \xc3\xa4nnu f\xc3\xb6rekommande, mozarabiska riten. Sedan 750-talet, d\xc3\xa5 den romerska liturgin  (den latinske patriarkens liturgi, se romersk rit) blev dominerande i Frankerriket, har antalet ut\xc3\xb6vare av romersk rit vida \xc3\xb6verskuggat andra v\xc3\xa4stliga riter.\n_START_SECTION_\nRomersk-katolska kyrkan\n_START_PARAGRAPH_\nTrientkonciliet (1500-talet), som oroade sig f\xc3\xb6r en eventuell urvattning och protestantisering av liturgin, stadgade att de latinska riterna skulle ses \xc3\xb6ver f\xc3\xb6r att vid behov rensa ut tvetydiga, sentida till\xc3\xa4gg och s\xc3\xa5ledes \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla en trogen tradition f\xc3\xb6r varje latinsk rit. De liturgiska b\xc3\xb6ckerna f\xc3\xb6r varje latinsk rit skulle sedan nytryckas. Latinska riter som i denna process inte kunde uppvisa en \xc3\xa5lder och kontinuitet om minst 200 \xc3\xa5r f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r den romerska riten. \xc3\x96vriga latinska riter bekr\xc3\xa4ftades._NEWLINE_Under upplysningstiden, franska revolutionen och Napoleonkrigen dukade m\xc3\xa5nga stiftsegna riter under, varf\xc3\xb6r den romerska riten med tiden blev mera utbredd inom den latinska kyrkan, \xc3\xa5tminstone vad g\xc3\xa4ller m\xc3\xa4ssans utformning. Under upplysningstiden antogs emellertid ett antal nygallikanska breviarier (som, namnet till trots, inte var sl\xc3\xa4kt med de fornkyrkliga gallikanska officierna) i franska stift. Det sista av dessa, i stiftet Orleans, ersattes med Breviarium Romanum f\xc3\xb6rst 1875._NEWLINE_Efter Andra Vatikankonciliet och liturgireformen 1965 till\xc3\xa4ts inom den romerska riten att vissa av m\xc3\xa4ssans med kyrko\xc3\xa5ret v\xc3\xa4xlande delar firades p\xc3\xa5 folkspr\xc3\xa5ket. Paulus VI:s liturgi, inf\xc3\xb6rd 1969/1970, till\xc3\xa5ter att liturgin i sin helhet firas p\xc3\xa5 folkspr\xc3\xa5ken. J\xc3\xa4mte denna nya form av den romerska riten kvarlever dock den \xc3\xa4ldre, klassiska formen av den romerska riten (se Summorum pontificum och tridentinsk rit), vilken firas p\xc3\xa5 latin. _NEWLINE_N\xc3\xa5gra \xc3\xa4ldre ordnar beh\xc3\xb6ll en egen rit efter kyrkom\xc3\xb6tet i Trient, men av dessa existerar endast kartusiansk rit i en nutida romersk-katolsk ordinarie form (sedan 1981)\n_START_SECTION_\nAnglikanska kyrkor\n_START_PARAGRAPH_\nSedan mitten av 1800-talet f\xc3\xb6rekommer att anglikaner, helt eller delvis, firar gudstj\xc3\xa4nst enligt n\xc3\xa5gon av de gamla v\xc3\xa4stliga riterna. _NEWLINE_Fr\xc3\xa5n och med 1850-talet v\xc3\xa4xte kloster och kommuniteter \xc3\xa5ter fram i de anglikanska kyrkorna. Medan domkyrkor och f\xc3\xb6rsamlingskyrkor var \xc3\xa5lagda att anv\xc3\xa4nda de anglikanska kyrkornas officiella gudstj\xc3\xa4nstbok, Den allm\xc3\xa4nna b\xc3\xb6nboken, g\xc3\xa4llde denna best\xc3\xa4mmelse inte kommunitetskyrkor. N\xc3\xa5gra av de anglikanska ordnarna, kongregationerna, br\xc3\xb6draskapen och systraskapen valde att anv\xc3\xa4nda engelska \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar av Breviarium Romanum, Breviarium Monasticum eller n\xc3\xa5got av de nygallikanska breviarierna fr\xc3\xa5n 1700-talet. N\xc3\xa5gra av dem valde att anv\xc3\xa4nda engelska \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar av Sarumritens breviarium. Ytterligare n\xc3\xa5gra firade de tv\xc3\xa5 tideb\xc3\xb6ner, ottes\xc3\xa5ng och aftons\xc3\xa5ng, som \xc3\xa5terfinnes i Den allm\xc3\xa4nna b\xc3\xb6nboken, men kombinerade detta bruk med att fira dygnets \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende sex tideb\xc3\xb6ner enligt n\xc3\xa5got av de ovanst\xc3\xa5ende alternativen._NEWLINE_Vid samma tid b\xc3\xb6rjade delar av det anglikanska pr\xc3\xa4sterskapet \xe2\x80\x93 de som tillh\xc3\xb6rde anglokatolicismen \xe2\x80\x93 att anse sig moraliskt f\xc3\xb6rpliktigade att fira m\xc3\xa4ssan enligt antingen Sarumriten eller den romerska riten, \xc3\xa4ven om detta skulle strida mot den egna biskopens \xc3\xb6nskningar, med liturgiska stridigheter som f\xc3\xb6ljd._NEWLINE_I slutet av 1800-talet, och i synnerhet sedan en kunglig kommitt\xc3\xa9 framlagt sitt bet\xc3\xa4nkande i fr\xc3\xa5gan 1904, b\xc3\xb6rjade m\xc3\xa5nga anglikanska biskopar att betrakta denna r\xc3\xb6relse med v\xc3\xa4lvilliga \xc3\xb6gon. I kraft av biskopens ius liturgicum (r\xc3\xa4tt att utf\xc3\xa4rda liturgiska best\xc3\xa4mmelser g\xc3\xa4llande sitt stift)  i anglikansk kanonisk r\xc3\xa4ttstradition, b\xc3\xb6rjade m\xc3\xa5nga biskopar att till\xc3\xa5ta dessa bruk, helt eller delvis, som godk\xc3\xa4nda alternativ till den officiella gudstj\xc3\xa4nstordningen._NEWLINE_En starkare officiell st\xc3\xa4llning fick bruket av dessa v\xc3\xa4stliga riter i n\xc3\xa5gra av de kyrkor som uppkommit genom anglikansk mission pr\xc3\xa4glad av anglokatolicismen. Den koreanska anglikanska kyrkans m\xc3\xa4ssordning fr\xc3\xa5n 1938 och den v\xc3\xa4stindiska anglikanska kyrkans m\xc3\xa4ssordning fr\xc3\xa5n 1959 \xc3\xa5terger i h\xc3\xb6g utstr\xc3\xa4ckning romersk rit eller sarumrit (dock med den romerska kanonb\xc3\xb6nen ersatt av en anglikansk eukaristib\xc3\xb6n). Den anglikanska kyrkan i Ghana antog 1960 anvisningar f\xc3\xb6r m\xc3\xa4ssfirandet avsedda att anv\xc3\xa4ndas tillsammans med en engelsk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av den romerska ritens m\xc3\xa4ssa._NEWLINE_Efter 1969 splittrades str\xc3\xb6mningen bl.a. i en gren som fortsatte att fira den romerska m\xc3\xa4ssans extra-ordinarie form och en gren som b\xc3\xb6rjade att fira den ordinarie romerska m\xc3\xa4ssan._NEWLINE_Denna str\xc3\xb6mning har f\xc3\xb6rsvagats avsev\xc3\xa4rt genom bildandet av s.k. ordinariat inom den romersk-katolska kyrkan, \xc3\xa4mnade att ta emot anglikanska konvertiter till den romersk-katolska kyrkan, och l\xc3\xa5ta dem forts\xc3\xa4tta v\xc3\xa5rda ett gudstj\xc3\xa4nstliv som f\xc3\xb6renar anglikanska och romerska drag. Seden att fira m\xc3\xa4ssan enligt n\xc3\xa5gon av de v\xc3\xa4stliga riterna har dock fortsatt i delar av den liberalt pr\xc3\xa4glade anglikanska r\xc3\xb6relsen Affirming Catholicism.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96stligt ortodoxa kyrkors jurisdiktioner av v\xc3\xa4stlig rit\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt \xc3\xb6stligt ortodoxt syns\xc3\xa4tt var Rom-patriarkatet ortodoxt f\xc3\xb6re \xc3\xa5r 1054, och de v\xc3\xa4stliga riterna f\xc3\xb6re denna tidpunkt var ortodoxa. Med detta argument har v\xc3\xa4stliga riter kommit att anv\xc3\xa4ndas i \xc3\xb6stligt ortodoxa kyrkors jurisdiktioner f\xc3\xb6r v\xc3\xa4stlig rit under 1900-talet. Den Fransk-ortodoxa kyrkan (som, i tur och ordning, fr\xc3\xa5n 1937 utgjorde en jurisdiktion under Rysk-ortodoxa kyrkan, Ryska utlandskyrkan och Rum\xc3\xa4nsk-ortodoxa kyrkan, innan den 1993 utesl\xc3\xb6ts ur den \xc3\xb6stligt ortodoxa kyrkogemenskapen) rekonstruerade den fornkyrkliga gallikanska riten. Antiokias amerikanska \xc3\xa4rkestift till\xc3\xa5ter sedan 1960-talets b\xc3\xb6rjan bruket av v\xc3\xa4stlig rit, och Ryska utlandskyrkan till\xc3\xa5ter bruket av v\xc3\xa4stlig rit sedan 2003.\n_START_SECTION_\nRelaterade artiklar\n_START_PARAGRAPH_\nRiter inom Katolska kyrkan'