b'\n_START_ARTICLE_\nFragment 31 (Sapfo)\n_START_PARAGRAPH_\nFragment 31 \xc3\xa4r en antik dikt av den grekiska poeten Sapfo fr\xc3\xa5n \xc3\xb6n Lesbos. Den anses vara Sapfos mest ber\xc3\xb6mda dikt och en av de mest v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda k\xc3\xa4rleksdikterna i den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska litter\xc3\xa4ra traditionen.\n_START_SECTION_\nInneh\xc3\xa5ll och tolkning\n_START_PARAGRAPH_\nDikten \xc3\xa4r h\xc3\xa5llen i f\xc3\xb6rsta person singular och skildrar de fysiska effekter som det kvinnliga diktjagets f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskelse i en annan kvinna resulterar i, d\xc3\xa5 hon betraktar hur f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let f\xc3\xb6r hennes k\xc3\xa4rlek sitter bredvid en annan man. Anne Carson menar att dikten inte fr\xc3\xa4mst handlar om de tre som individer, utan om relationen mellan dem. Hon ser dikten som en bild av avst\xc3\xa5ndet mellan den unga kvinnan, mannen och poeten och lyfter fram triangeln som en central figur. En uppenbar konsekvens av detta blir att tolka dikten som en skildring av svartsjuka, vilket Carson menar att ett flertal forskare har gjort. Enligt en annan tolkning ska mannen i dikten inte tolkas som en riktig person utan som en poetisk hypotes som anv\xc3\xa4nds som kontrast f\xc3\xb6r att visa hur djupt diktjaget p\xc3\xa5verkas av n\xc3\xa4rvaron av den hon \xc3\xa4lskar._NEWLINE_Ytterligare en central aspekt i dikten \xc3\xa4r f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskelsen som ett sjukdomsliknande tillst\xc3\xa5nd. Sjukdomssymptomen \xc3\xa4r inte endast metaforiska utan direkt fysiska. Diktjaget p\xc3\xa5verkas konkret av f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskelsen, som d\xc3\xa4rmed f\xc3\xa5r n\xc3\xa4rmast patologiska drag.\n_START_SECTION_\nUppbyggnad och bevarande\n_START_PARAGRAPH_\nDikten omfattar fyra strofer och \xc3\xa4r skriven p\xc3\xa5 sapfisk strof, ett antikt versm\xc3\xa5tt uppkallat efter Sapfo. Det best\xc3\xa5r av strofer om fyra rader, av vilka tre \xc3\xa4r elvastaviga, "enfotade" rader medan den avslutande \xc3\xa4r en adonisk versrad._NEWLINE_Att dikten bevarats f\xc3\xb6r efterv\xc3\xa4rlden har enbart sin grund i att den citeras av Longinus i Om litter\xc3\xa4r storhet (Peri hypsous), d\xc3\xa4r den anv\xc3\xa4nds som ett exempel p\xc3\xa5 det sublima och p\xc3\xa5 Sapfos m\xc3\xa4sterskap som diktare. Dikten har ocks\xc3\xa5 parafraserats av den romerske poeten Catullus._NEWLINE_Det \xc3\xa4r inte klarlagt hur dikten, vad g\xc3\xa4ller antalet strofer, ursprungligen var utformad. Jan Stolpe menar att "[d]et \xc3\xa4r en omdiskuterad fr\xc3\xa5ga om Sapfos dikt har slutat d\xc3\xa4r den svenska \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningen slutar eller om den har g\xc3\xa5tt vidare. Argumenten f\xc3\xb6r att den \xc3\xa4r avslutad \xc3\xa4r bland annat att dikten d\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjar och slutar med samma ord (fainetai-fainomai: han synes, jag synes), vilket ger en ringkomposition, och att Catullus efterbildning av dikten omfattar just fyra strofer." I den rekonstruktion av dikten som gjorts av den brittiske antikforskaren Armand D\'Angour menar han att den ursprungligen kan ha inneh\xc3\xa5llit upp till \xc3\xa5tta strofer.'