b"\n_START_ARTICLE_\nTrobriand\xc3\xb6arna\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nTrobriand\xc3\xb6arna \xc3\xa4r uppkallade efter den franske l\xc3\xb6jtnanten Denis de Trobriand som deltog i s\xc3\xb6kandet efter sj\xc3\xb6fararen Joseph d'Entrecasteaux som f\xc3\xb6rsvann 1789 med sin konvoj p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g fr\xc3\xa5n Australien till Salomon\xc3\xb6arna.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTrobriand\xc3\xb6arna beboddes troligen av polynesier sedan cirka 1500 f Kr. Den franske kapten Joseph d'Entrecasteaux 1793 uppt\xc3\xa4ckte Trobriand\xc3\xb6arna 1793. _NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta europ\xc3\xa9 som bosatte sig p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna var en metodist pastor som flyttade till \xc3\xb6n Kiriwina \xc3\xa5r 1894._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta antropolog som studerade \xc3\xb6arna var C. G. Seligman. Hans arbete f\xc3\xb6ljdes sedan upp av en elev, Bronislaw Malinowski som studerade befolkningen h\xc3\xa4r och p\xc3\xa5 D'Entrecasteaux-\xc3\xb6arna._NEWLINE_1943 utspelades ett st\xc3\xb6rre slag (Operation Cartwheel) n\xc3\xa4ra \xc3\xb6arna under USA:s framryckning mot Japan._NEWLINE_P\xc3\xa5 1970-talet b\xc3\xb6rjade anti-koloniala r\xc3\xb6relser sprida sig bland ursprungsbefolkningen.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nUrsprungsbefolkningen p\xc3\xa5 Trobriand\xc3\xb6arna uppg\xc3\xa5r till ca 12000 och de flesta bor p\xc3\xa5 huvud\xc3\xb6n Kiriwina. De flesta inv\xc3\xa5narna lever i traditionella samh\xc3\xa4llen med matriline\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4ktgrupper om ca. 30 personer. Den \xc3\xa4ldsta kvinnan \xc3\xa4ger sl\xc3\xa4ktgruppens mark och resurser. Vid hennes d\xc3\xb6d \xc3\xa4rver en av hennes d\xc3\xb6ttrar marken.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nSpr\xc3\xa5ket \xc3\xa4r Kilivila, ett papauanskt spr\xc3\xa5k i den Austronesiska spr\xc3\xa5kfamiljen. Vissa familjegrupper talar en dialekt av Kilivila. Endast f\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskor beh\xc3\xa4rskar utl\xc3\xa4ndska spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nKristna mission\xc3\xa4rer kom till Trobrianderna i slutet av 1800-talet. Men \xc3\xa4ldre religioner lever kvar och styr livet i byarna. Malinowski f\xc3\xb6rklarar totemism utifr\xc3\xa5n vad han kunde iakttaga. Totemism \xc3\xa4r en upps\xc3\xa4ttning heterogena och l\xc3\xb6st sammanh\xc3\xa4ngande religi\xc3\xb6sa och sociala fenomen. Sociologiskt \xc3\xa4r det ett trossystem som delar en stam i ett antal sl\xc3\xa4ktgrupper och samtidigt integrerar dem i en helhet._NEWLINE_Trobrianderna verkar tro p\xc3\xa5 reinkarnation och de menar att naturen \xc3\xa4r besj\xc3\xa4lad, animism. Ett exempel \xc3\xa4r att n\xc3\xa4r en kvinna blir gravid, beror det p\xc3\xa5 att Baloma, ett andev\xc3\xa4sen har tr\xc3\xa4ngt in i hennes kropp. Det kan ske n\xc3\xa4r kvinnan badar i havet. Mannens uppgift vid samlag \xc3\xa4r att \xc3\xb6ppna kanalen f\xc3\xb6r Baloma.\n_START_SECTION_\nKost och h\xc3\xa4lsa\n_START_PARAGRAPH_\nI traditionella samh\xc3\xa4llen finns det ofta flera tabun. Trobrianderna \xc3\xa4ter inte i andras \xc3\xa5syn. Vid m\xc3\xa5ltider drar man sig tillbaka till sin egen h\xc3\xa4rd, v\xc3\xa4nder ryggen mot varandra och \xc3\xa4ter snabbt. D\xc3\xa4remot \xc3\xa4r det till\xc3\xa5tet att tugga r\xc3\xb6tter fr\xc3\xa5n betelpalm, som de g\xc3\xa4rna blandar med peppar eller citron f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 bort den beska smaken._NEWLINE_Vid sk\xc3\xb6rdetid festar man och diskuterar mat, skryter om hur mycket man har i ladorna. _NEWLINE_L\xc3\xa4karen Staffan Lindeberg vid Lunds universitet gjorde p\xc3\xa5 90-talet en h\xc3\xa4lsounders\xc3\xb6kning p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Kitava, en mindre \xc3\xb6 som inte hade p\xc3\xa5verkats av den moderna livsstilen. M\xc3\xa5let vara att studera eventuella hj\xc3\xa4rt- och k\xc3\xa4rlsjukdomar. Han fann att kroppsvikten inte \xc3\xb6kar, trots mat i \xc3\xb6verfl\xc3\xb6d, och diabetes f\xc3\xb6rekom inte. Kvinnor drabbades inte av bensk\xc3\xb6rhetsfrakturer. Dessa resultat ans\xc3\xa5g han berodde p\xc3\xa5 faktorer som kosth\xc3\xa5llningen och det mycket aktiva r\xc3\xb6relsem\xc3\xb6nstret. En kontrollgrupp av trobriander, som flyttat till st\xc3\xa4der p\xc3\xa5 Nya Guinea studerades som j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse. Denna grupp uppvisade redan efter kort tid samma kroppsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar som v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4nningar, exempelvis fetma.\n_START_SECTION_\nFamiljem\xc3\xb6nster\n_START_PARAGRAPH_\nInga ceremonier f\xc3\xb6rekommer vid \xc3\xa4ktenskap, d\xc3\xa4remot finns det tabun som hindrar unga m\xc3\xa4nniskor att inleda relation med n\xc3\xa5gon inom samma sl\xc3\xa4ktgrupp. N\xc3\xa4r ett ungt par vill gifta sig, visar de sin k\xc3\xa4rlek genom att ofta vara tillsammans i flera veckor. Om den unga kvinnan accepterar en present fr\xc3\xa5n mannen, blir han godk\xc3\xa4nd av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna och de f\xc3\xa5r sova tillsammans. Om kvinnan inte l\xc3\xa4mnar sin \xc3\xa4lskares hus f\xc3\xb6re soluppg\xc3\xa5ngen, kommer brudens mamma med frukost best\xc3\xa5ende av kokt jams. N\xc3\xa4r det unga paret \xc3\xa4ter tillsammans anses de vara gifta. D\xc3\xa5 f\xc3\xa5r kvinnan jams fr\xc3\xa5n sin far. Efter ett \xc3\xa5r \xc3\xa5terg\xc3\xa5r de till sedv\xc3\xa4njan att inte \xc3\xa4ta tillsammans. _NEWLINE_Om kvinnan blir gravid och f\xc3\xb6der ett barn, s\xc3\xa5 \xc3\xa4r det hennes bror som har huvudansvaret f\xc3\xb6r familjens v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rd. Brodern har odlat jams och sk\xc3\xa4nker en stor del av sk\xc3\xb6rden till sin syster, D\xc3\xa4rmed s\xc3\xa4kras att barnet f\xc3\xa5r n\xc3\xa4ring fr\xc3\xa5n sin mammas land. Barnets pappa f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntas sk\xc3\xa4nka jams eller andra g\xc3\xa5vor till sin sv\xc3\xa4rfar._NEWLINE_Det \xc3\xa4r vanligt att barn adopteras bort f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4xa upp bland n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4ktingar till modern. En demografisk och genealogisk studie p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Kaileuna visade att 27 procent av barnen var adopterade._NEWLINE_Vid sju-\xc3\xa5tta \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder b\xc3\xb6rjar barnen leka erotiska lekar och imiterar de vuxnas f\xc3\xb6rf\xc3\xb6riska konster. Ungef\xc3\xa4r fyra \xc3\xa5r senare b\xc3\xb6rjar de s\xc3\xb6ka efter sexuella partners och de byter ofta partner. Flickor kan vara minst lika p\xc3\xa5stridiga och dominerande som pojkar n\xc3\xa4r de s\xc3\xb6ker eller avvisar en partner.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nNaturahush\xc3\xa5llning praktiseras allm\xc3\xa4nt p\xc3\xa5 Trobriand\xc3\xb6arna och sl\xc3\xa4ktgrupperna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjer sig p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsodling. Den viktigaste gr\xc3\xb6dan \xc3\xa4r jams, och odlas f\xc3\xb6r sina st\xc3\xa4rkelserika rotkn\xc3\xb6lar.\n_START_SECTION_\nValuta\n_START_PARAGRAPH_\nTrobrianderna anv\xc3\xa4nder jams som valuta och det \xc3\xa4r kvinnorna som \xc3\xa4ger jamsladorna. Ju st\xc3\xb6rre lada desto st\xc3\xb6rre rikedom och makt. Kvinnor anv\xc3\xa4nder ocks\xc3\xa5 buntar av repade bananblad.\n_START_SECTION_\nJamscirkulation\n_START_PARAGRAPH_\nAlla m\xc3\xa4n odlar jams och sk\xc3\xa4nker sk\xc3\xb6rden till sin syster eller dotter om hon \xc3\xa4r gift. Ju mer jams hon erh\xc3\xa5ller och lagrar i sin lada, desto rikare och m\xc3\xa4ktigare \xc3\xa4r hon. N\xc3\xa4r jams sk\xc3\xb6rdas torkas den i tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden och visas upp f\xc3\xb6r andra odlare. Det \xc3\xa4r alltid en kvinna som \xc3\xa4ger sk\xc3\xb6rden och varje \xc3\xa5r \xc3\xa4r det en stor ceremoni n\xc3\xa4r sk\xc3\xb6rden ska f\xc3\xb6ras till \xc3\xa4garinnans g\xc3\xa5rd. Odlarens barn har kl\xc3\xa4tt upp sig i traditionella festkl\xc3\xa4der. De b\xc3\xa4r jamsen i korgar och sjunger n\xc3\xa4r de n\xc3\xa4rmar sig g\xc3\xa5rden f\xc3\xb6r att meddela att jams har anl\xc3\xa4nt. N\xc3\xa5gra dagar senare kommer odlaren och lastar in jamsen i ladan och sedan \xc3\xa4r \xc3\xa4garinnans make ansvarig f\xc3\xb6r sk\xc3\xb6rden. Han ska ocks\xc3\xa5 bjuda barnen och odlaren p\xc3\xa5 kokt jams, taro och \xe2\x80\x93 om det finns \xe2\x80\x93 fl\xc3\xa4sk.\n_START_SECTION_\nKula-systemet\n_START_PARAGRAPH_\nTrobrianderna deltar i ett regionalt ekonomiskt system d\xc3\xa4r man byter sn\xc3\xa4ckskal som kallas kula. Man kan segla till v\xc3\xa4nner och bekanta p\xc3\xa5 n\xc3\xa4rliggande \xc3\xb6ar och ger g\xc3\xa5vor. Uppskattade halsband cirkulerar bland h\xc3\xb6vdingar i en riktning fr\xc3\xa5n \xc3\xb6 till \xc3\xb6, och armband den andra riktningen. G\xc3\xa5von\xc3\xa4tverket f\xc3\xb6r vanligt folk kan omfatta allt fr\xc3\xa5n mat, b\xc3\xa5tar och arbetskraft. Men det \xc3\xa4r inte fr\xc3\xa5ga om byteshandel. Man ger en g\xc3\xa5va till n\xc3\xa5gon som har behov. Denne kanske klarar sig utan och ger till en person som har ett st\xc3\xb6rre behov \xe2\x80\x93 och s\xc3\xa5 vidare._NEWLINE_Den franske sociologen Marcel Mauss beskriver systemet p\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande s\xc3\xa4tt:_NEWLINE_Systemet av \xe2\x80\x9dg\xc3\xa5va genom utbyte\xe2\x80\x9d genomsyrar allt ekonomiskt liv, stamliv och moralliv f\xc3\xb6r folket p\xc3\xa5 Trobriand. Det \xc3\xa4r impregnerat med det, s\xc3\xa5som Malinowski s\xc3\xa5 v\xc3\xa4lformulerat uttryckte det. Det \xc3\xa4r ett konstant \xe2\x80\x9dgivande och tagande\xe2\x80\x9d. Processen utm\xc3\xa4rks av ett kontinuerligt fl\xc3\xb6de i alla riktningar av presenter givna, accepterade och bytta."