b'\n_START_ARTICLE_\nAristeasbrevet\n_START_PARAGRAPH_\nAristeasbrevet \xc3\xa4r en hellenistisk skrift fr\xc3\xa5n 200-talet f.Kr., en av pseudepigrafierna. Josefus omn\xc3\xa4mner brevets f\xc3\xb6rfattare, Aristeas, och \xc3\xa4ven brevets mottagare, Filokrates._NEWLINE_\xc3\x96ver tjugo manuskript av brevet finns bevarade och verket n\xc3\xa4mns ofta och citeras i andra texter. Brevets f\xc3\xb6rfattare ber\xc3\xa4ttar hur kungen av Egypten, antagligen Ptolemaios II Filadelfos, av sin bibliotekarie Demetrius Phalereus uppmanas \xc3\xb6vers\xc3\xa4tta den hebreiska Bibeln till grekiska: Pentateuken.\n_START_SECTION_\nBrevets syfte\n_START_PARAGRAPH_\nBrevets f\xc3\xb6rfattare \xc3\xa4r sannolikt en jude, f\xc3\xb6rmodligen bosatt i Alexandria, vilken velat ge en tendenti\xc3\xb6s skildring av uppkomsten av Septuaginta. P\xc3\xa5 tillr\xc3\xa5dan av Demetrios fr\xc3\xa5n Faleron, f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r biblioteket i Alexandria, skall Ptolemaios ha s\xc3\xa4nt en med rika sk\xc3\xa4nker utrustad beskickning, i vilken ocks\xc3\xa5 Aristeas deltog, till \xc3\xb6verstepr\xc3\xa4sten Eleazar i Jerusalem med anh\xc3\xa5llan att denne ville skicka honom m\xc3\xa4n, som kunde \xc3\xb6vers\xc3\xa4tta den judiska "Lagen", det vill s\xc3\xa4ga de 5 Moseb\xc3\xb6ckerna, till grekiska. Eleazar s\xc3\xa4nde d\xc3\xa5 72 m\xc3\xa4n, vilka p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Faros p\xc3\xa5 72 dagar fullbordade \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningen._NEWLINE_Aristeasbrevet \xc3\xa4r en typisk hellenistisk litteraturprodukt ur spr\xc3\xa5klig synpunkt viktig som prov p\xc3\xa5 koinespr\xc3\xa5ket.'