b'\n_START_ARTICLE_\nAnkarur\n_START_PARAGRAPH_\nAnkarg\xc3\xa5ng \xc3\xa4r en typ av urverkskonstruktion som anv\xc3\xa4nds i de flesta moderna mekaniska ur. I sn\xc3\xa4vare bem\xc3\xa4rkelse brukar endast urverk med s\xc3\xa5 kallat ankare, inber\xc3\xa4knas, \xc3\xa4ven kallad fri ankarg\xc3\xa5ng. I bredare bem\xc3\xa4rkelse \xc3\xa4ven urverk med sl\xc3\xa4phaksg\xc3\xa5ng._NEWLINE_Sedan pendeluret uppfunnits 1656 vidade sig spindelg\xc3\xa5ngen mindre l\xc3\xa4mplig f\xc3\xb6r loddrivna pendelur, och omkring 1675 konstruerade engelsmannen William Clement sl\xc3\xa4phaks\xc3\xa5ngen eller den \xc3\xa5terspringande ankarg\xc3\xa5ngen, d\xc3\xa4r lappspindeln ersattes av en tv\xc3\xa5kload hake, en g\xc3\xa5nghake f\xc3\xb6r att reglera steghjulets hastighet. 1710 konstruerade en annan engelsman George Graham den vilande hakg\xc3\xa5ngen, d\xc3\xa4r g\xc3\xa5nghjulet enbart r\xc3\xb6r sig i impuls\xc3\xb6gonblicket, d\xc3\xa5 hjulet \xc3\xa4r ol\xc3\xa5st r\xc3\xb6r sig men \xc3\xb6vrigt st\xc3\xa5r stilla. En variant av samma urverkstyp \xc3\xa4r stiftg\xc3\xa5ngen, d\xc3\xa4r g\xc3\xa5nghjulets t\xc3\xa4nder ersatts av halvcylindriska stift, som sitter vinkelr\xc3\xa4tt mot hjulets plan._NEWLINE_Den fria ankarg\xc3\xa5ngen uppfanns av George Grahams elev Thomas Mudge 1760. G\xc3\xa5nghaken ersattes av ett ankare. Ankaret \xc3\xa4r konstruerat som en g\xc3\xa5nghake men f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngd med en gaffel vars slut\xc3\xa4nda omsluts av en skiva, f\xc3\xb6rbunden med orons axel och vid orons sv\xc3\xa4ngande fram och tillbaka f\xc3\xb6r ankaret fram och \xc3\xa5ter. Den fria ankarg\xc3\xa5ngen gav en betydligt j\xc3\xa4mnare urverksg\xc3\xa5ng._NEWLINE_Den fria ankarg\xc3\xa5ngen blev dock l\xc3\xa4nge ok\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r de flesta urmakare. Fr\xc3\xa5n 1842 togs den upp i den schweiziska urproduktionen och f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades d\xc3\xa5 av urmakarna A. L\xc3\xa9chaud (1812-1875) och G. A. Leschot (1800-1884). Vid slutet av 1800-talet kom den att ers\xc3\xa4tta de flesta \xc3\xa4ldre urverkstyper._NEWLINE_Man brukar skilja mellan spetstandsankarur (i brittiska klockor), klumptandsankarur (i schweiziska klockor), glash\xc3\xbctteankarur (i tyska klockor) och stiftsankarur.'