b'\n_START_ARTICLE_\nWaldorfpedagogik\n_START_SECTION_\n\xc3\x96versikt \xc3\xb6ver Waldorfpedagogiken\n_START_PARAGRAPH_\nWaldorff\xc3\xb6rskolan utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n och baseras p\xc3\xa5 barnets naturliga tilltro till och f\xc3\xb6rundran inf\xc3\xb6r v\xc3\xa4rlden, och str\xc3\xa4var efter att bygga upp barnets trygghet och f\xc3\xb6rtroende till den som en intressant och god plats att leva i._NEWLINE_Verksamheterna baseras p\xc3\xa5 barnets naturliga s\xc3\xa4tt att l\xc3\xa4ra sig genom efterh\xc3\xa4rmning och \xc3\xa4gnas \xc3\xa5t traditionella hush\xc3\xa5llsverksamheter, som matlagning, diskning och st\xc3\xa4dning omv\xc3\xa4xlande med ber\xc3\xa4ttelser, r\xc3\xb6relselekar och fri lek._NEWLINE_Enkelt utformade leksaker av naturmaterial anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att underst\xc3\xb6dja barnets fantasi. Av samma sk\xc3\xa4l undviker och avr\xc3\xa5der man fr\xc3\xa5n att uts\xc3\xa4tta barnen fr\xc3\xa5n olika former av tekniska media mer \xc3\xa4n som n\xc3\xa5got p\xc3\xa5 sin h\xc3\xb6jd marginellt i deras liv._NEWLINE_I de l\xc3\xa4gre klasserna i skolan leder det \xc3\xb6ver till en grundl\xc3\xa4ggande, mer medveten betoning p\xc3\xa5 och anv\xc3\xa4ndning av konstn\xc3\xa4rliga element i olika former (rytm, r\xc3\xb6relse, f\xc3\xa4rg, form, recitation, s\xc3\xa5ng och musik) som medel att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 och relatera till v\xc3\xa4rlden, genom att bygga en f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else f\xc3\xb6r olika \xc3\xa4mnen utifr\xc3\xa5n det som \xc3\xa4r "sk\xc3\xb6nt" i v\xc3\xa4rlden i bred betydelse._NEWLINE_Under de f\xc3\xb6rsta timmarna av dagen undervisar man huvudsakligen i matematik, litteratur, spr\xc3\xa5k och historia. Klassl\xc3\xa4raren ansvarar f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre delen av all undervisning, Under senare delen av perioden, fr\xc3\xa5n 12 till 14-\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern tar \xc3\xa4mnesl\xc3\xa4rare alltmer \xc3\xb6ver undervisningen i bl a matematik och naturkunskap._NEWLINE_P\xc3\xa5 h\xc3\xb6gstadiet upp till klass 12 leder det till en alltmer medveten inriktning p\xc3\xa5 att \xc3\xb6va en iakttagande, reflekterande och experimentell vetenskaplig h\xc3\xa5llning, fokuserad p\xc3\xa5 att bygga en f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else av vad som \xc3\xa4r sant i v\xc3\xa4rlden, baserat p\xc3\xa5 personlig erfarenhet, t\xc3\xa4nkande och omd\xc3\xb6mesbildning._NEWLINE_M\xc3\xa5let med waldorf- eller steinerpedagogik \xc3\xa4r att g\xc3\xb6ra det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r eleverna att s\xc3\xa5 fullt som m\xc3\xb6jligt som vuxna i frihet v\xc3\xa4lja och f\xc3\xb6lja sin individuella v\xc3\xa4g genom livet._NEWLINE_Medan antroposofin utg\xc3\xb6r den filosofiska och teoretiska grunden f\xc3\xb6r de undervisningsmetoder som anv\xc3\xa4nds i waldorfskolor och \xc3\xa5terspeglas i attityden hos m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4rare och i den allm\xc3\xa4nna struktureringen och inriktningen i undervisningen p\xc3\xa5 de olika stadierna, s\xc3\xa5 ing\xc3\xa5r ingen undervisning i antroposofin som s\xc3\xa5dan i undervisningen._NEWLINE_Om n\xc3\xa5gon l\xc3\xa4rare i n\xc3\xa5gon form skulle undervisa i antroposofi p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som g\xc3\xa5r ut\xc3\xb6ver vad var och en kan iaktta och uppleva, s\xc3\xa5 skulle det enligt Rudolf Steiner som grundare av Waldorfpedagogiken strida mot hela intentionen med Waldorfpedagogiken._NEWLINE_De flesta av de ca 1.000 waldorfskolorna (inkl vuxen- och l\xc3\xa4rarutbildning) runt v\xc3\xa4rlden \xc3\xa4r oberoende friskolor, som har startat utan allm\xc3\xa4nt ekonomiskt st\xc3\xb6d. Men ett \xc3\xb6kande antal skolor har kommit att finansieras av det allm\xc3\xa4nna i olika l\xc3\xa4nder.\n_START_SECTION_\nPeriodundervisning\n_START_PARAGRAPH_\nSkoldagen inleds fr\xc3\xa5n ettan till tolvan med en dubbeltimme i ett \xc3\xa4mne i perioder p\xc3\xa5 mellan en och fem veckor, p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som ger m\xc3\xb6jlighet att genom koncentration och f\xc3\xb6rdjupning bygga upp en sammanh\xc3\xa5llen \xc3\xb6verblick \xc3\xb6ver ett \xc3\xa4mne eller tema. Varje skoldag inleds med att klassen gemensamt l\xc3\xa4ser en vers, som inom waldorfpedagogiken kallas morgonspr\xc3\xa5k och som delvis har karakt\xc3\xa4r av en b\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4sinl\xc3\xa4rning - fr\xc3\xa5n bild till bokstav\n_START_PARAGRAPH_\nUndervisningen i Waldorfskolor \xc3\xa4r starkt bunden till den muntliga traditionen, och ber\xc3\xa4ttandet. Den utg\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 grunden f\xc3\xb6r l\xc3\xa4sinl\xc3\xa4rningen, som sker l\xc3\xa5ngsamt och stegvis och b\xc3\xb6rjar med skrivandet, d\xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till varje bokstav grundligt byggs upp med utg\xc3\xa5ngspunkt i en ber\xc3\xa4ttelse - ofta en folksaga, om en svan f\xc3\xb6r S eller en groda f\xc3\xb6r G - r\xc3\xb6relselekar och en poetisk vers som f\xc3\xb6rmedlar ljudens karakt\xc3\xa4r, f\xc3\xb6r att sedan abstrahera ut bokstaven ur ber\xc3\xa4ttelsen, r\xc3\xb6relseleken och de poetiska versen via m\xc3\xa5lade bilder.\n_START_SECTION_\nPeriodh\xc3\xa4ften\n_START_PARAGRAPH_\nInga l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker anv\xc3\xa4nds p\xc3\xa5 l\xc3\xa5gstadiet. Ist\xc3\xa4llet g\xc3\xb6r eleverna sina egna l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker, f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 bas av vad l\xc3\xa4raren skriver p\xc3\xa5 tavlan, och senare alltmer p\xc3\xa5 bas av sina egna anteckningar fr\xc3\xa5n undervisningen och egna studier. Periodh\xc3\xa4ften \xc3\xa4r ofta illustrerade.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nWaldorfskolor undervisar i engelska fr\xc3\xa5n klass 1. I fj\xc3\xa4rde, eller femte klass l\xc3\xa4ggs ett modernt spr\xc3\xa5k till, t.ex. franska, tyska, italienska eller spanska. Undervisningen tar p\xc3\xa5 l\xc3\xa5gstadiet sin utg\xc3\xa5ngspunkt i s\xc3\xa5nger, lekar och ramsor och sker p\xc3\xa5 det fr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5ket. I de h\xc3\xb6gre klasserna \xc3\xb6vas f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan till konversation och skrivning p\xc3\xa5 de fr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5ken med utg\xc3\xa5ngspunkt i muntliga skildringar fr\xc3\xa5n de olika spr\xc3\xa5kkulturerna.\n_START_SECTION_\nKonsterna\n_START_PARAGRAPH_\nUt\xc3\xb6ver str\xc3\xa4van att via muntlig undervisning och ber\xc3\xa4ttelser bygga upp elevernas f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else f\xc3\xb6r olika \xc3\xa4mnen l\xc3\xa4gger Waldorfpedagogiken ocks\xc3\xa5 stor vikt p\xc3\xa5 att utveckla ett f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till de olika konsterna.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5lning\n_START_PARAGRAPH_\nAkvarellm\xc3\xa5lning (v\xc3\xa5tt-i-v\xc3\xa5tt) \xc3\xb6vas varje vecka under de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren och bild- och konstundervisningen forts\xc3\xa4tter genom hela h\xc3\xb6gstadiet upp till klass 12 f\xc3\xb6r alla elever._NEWLINE_Under de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren \xc3\xb6var man dagligen ocks\xc3\xa5 kritm\xc3\xa5lning. Av pedagogiska sk\xc3\xa4l g\xc3\xb6rs figurer vanligtvis helt i f\xc3\xa4rg och inte bara som konturer. Ett s\xc3\xa4rskilt \xc3\xa4mne, formteckning, skapat av en av de f\xc3\xb6rsta Waldorfl\xc3\xa4rarna, Herman von Baravalle, fokuserar p\xc3\xa5 linjeformer.\n_START_SECTION_\nMusik\n_START_PARAGRAPH_\nI de l\xc3\xa4gre klasserna sjunger barnen varje dag med sin klassl\xc3\xa4rare. De har ocks\xc3\xa5 s\xc3\xa5nglektioner med en s\xc3\xa4rskild musikl\xc3\xa4rare fr\xc3\xa5n en tidig \xc3\xa5lder och k\xc3\xb6rs\xc3\xa5ng upp till klass 12._NEWLINE_Pentatoniska fl\xc3\xb6jter anv\xc3\xa4nds i f\xc3\xb6rsta och andra klass, diatoniska fl\xc3\xb6jter fr\xc3\xa5n klass tre. Gitarrspel ing\xc3\xa5r i musikundervisningen i klass 5.\n_START_SECTION_\nEurytmi\n_START_PARAGRAPH_\nEurytmi \xc3\xa4r en dansliknande r\xc3\xb6relse\xc3\xb6vning d\xc3\xa4r musik och tal uttrycks med kroppsr\xc3\xb6relser och d\xc3\xa4r olika toner, klanger och ljud i spr\xc3\xa5ket ska hj\xc3\xa4lpa eleverna att hitta ett inre och yttre fokus. Eurytmi \xc3\xa4r en \xc3\xb6vning i lyssnande, rytmisk kroppskoordination, social samverkan i grupp och ett medel att i de h\xc3\xb6gre klasserna framst\xc3\xa4lla poesi, drama och musik. Genom eurytmi \xc3\xb6vas \xc3\xa4ven rumsuppfattningen. Om eleven av skoll\xc3\xa4karen anses beh\xc3\xb6va det kan l\xc3\xa4keeurytmiska r\xc3\xb6relse\xc3\xb6vningar ordineras, vilket sker i enskild undervisning.\n_START_SECTION_\nReligionskunskap\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6ljer skolverkets konfessionsfria kursplan.\n_START_SECTION_\nRytmisk uppl\xc3\xa4ggning av undervisningen\n_START_PARAGRAPH_\nWaldorfskolans dagsschema utg\xc3\xa5r enligt svenska waldorfskolefederationen fr\xc3\xa5n vad man menar \xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskans naturliga dygnsrytm. Efter morgonens tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta timmar av periodundervisning f\xc3\xb6ljer mitt p\xc3\xa5 dagen spr\xc3\xa5k och konstn\xc3\xa4rliga \xc3\xa4mnen, medan hantverk och gymnastik \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 aktiviteter man \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa5t p\xc3\xa5 eftermiddagen. Waldorfskolan f\xc3\xb6ljer inte bara dygnet utan l\xc3\xa4gger stor vikt vid \xc3\xa5rets v\xc3\xa4xlande g\xc3\xa5ng.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5nadsfest\n_START_PARAGRAPH_\nInf\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre h\xc3\xb6gtider och lov h\xc3\xa5lls en fest f\xc3\xb6r hela skolan, vilket ofta brukar bli ungef\xc3\xa4r en g\xc3\xa5ng i m\xc3\xa5naden. Varje klass och grupper av elever framf\xc3\xb6r d\xc3\xa5 inslag fr\xc3\xa5n undervisningen med bl a s\xc3\xa5ng, musik, dramatiserade inslag och recitation, f\xc3\xb6r de andra klasserna, l\xc3\xa4rarna och skolans f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar. Genom m\xc3\xa5nadsfesterna kan alla vid skolan f\xc3\xb6lja vad som sker i alla klasser och \xc3\xa5terkommande f\xc3\xa5 en bild av utvecklingen genom de tolv \xc3\xa5ren i en Waldorfskola._NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver m\xc3\xa5nadsfesterna spelar ocks\xc3\xa5 fester i samband med de fyra \xc3\xa5rstiderna, Mikaeli om h\xc3\xb6sten, Julen, P\xc3\xa5sken och Midsommar en viktig roll i Waldorfskolan.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4s\xc3\xa5rsbrev\n_START_PARAGRAPH_\nEfter varje l\xc3\xa4s\xc3\xa5r f\xc3\xa5r eleverna i \xc3\xa5rskurs 1-12 ett l\xc3\xa4s\xc3\xa5rsbrev, som beskriver deras utveckling och prestation i olika \xc3\xa4mnen under \xc3\xa5ret i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till m\xc3\xa5let med \xc3\xa5rskursen och deras egna f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar. I klass 9 eller klass 12 ges slutbetyg. M\xc3\xa5nga Waldorfskolor har \xc3\xa4ven inf\xc3\xb6rt SchoolSoft, Skola 24 eller V-klass f\xc3\xb6r att tydligg\xc3\xb6ra elevernas m\xc3\xa5luppfyllelse i de olika \xc3\xa4mnena.\n_START_SECTION_\nOrganisation\n_START_PARAGRAPH_\nWaldorfskolor brukar ha formen av en stiftelse men kan \xc3\xa4ven ha formen av en ideell f\xc3\xb6rening.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4rarkollegiet\n_START_PARAGRAPH_\nVarje vecka, av tradition ofta om torsdagar, m\xc3\xb6ts alla l\xc3\xa4rare vid skolan till en kollegiekonferens. Kollegiekonferensen brukar omfatta ett pedagogiskt studium, konstn\xc3\xa4rligt \xc3\xb6vande, behandling av elevfr\xc3\xa5gor och kollegiets administration._NEWLINE_Kollegiet \xc3\xa4r det centrala ansvariga organet vid Waldorfskolor vad g\xc3\xa4ller anst\xc3\xa4llningar, pedagogik, fortbildning och principen f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rdelning av tillg\xc3\xa4ngliga l\xc3\xb6nemedel._NEWLINE_F\xc3\xb6r bl a elevintagningar, l\xc3\xb6nefr\xc3\xa5gor, anst\xc3\xa4llningar och elevv\xc3\xa5rd i olika former brukar man bilda arbetsgrupper, som kan ha omfattande, men tidsavgr\xc3\xa4nsade befogenheter. Rektor har det \xc3\xb6vergripande pedagogiska ansvaret som p\xc3\xa5 andra skolor.\n_START_SECTION_\nAdministration - rektor\n_START_PARAGRAPH_\nWaldorfskolor har en icke-hierarkisk organisation som arbetar efter huvudprincipen att den som g\xc3\xb6r ett arbete ocks\xc3\xa5 i st\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6jliga utstr\xc3\xa4ckning ska ges ansvar f\xc3\xb6r arbetets uppl\xc3\xa4ggning och utformning._NEWLINE_Den \xc3\xb6vergripande administrationen, skolr\xc3\xa4ttsliga fr\xc3\xa5gor och ekonomisk planering handl\xc3\xa4ggs av styrelsen/huvudmannen, medan extra finansiering av olika behov, genom bl a skolmarknader i samband med \xc3\xa5rsh\xc3\xb6gtiderna brukar organiseras av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldraf\xc3\xb6reningen._NEWLINE_Det inneb\xc3\xa4r \xc3\xa5terkommande samordnings- och planeringsm\xc3\xb6ten mellan de olika inblandade grupperna p\xc3\xa5 skolan._NEWLINE_Nu m\xc3\xa5ste alla skolor inklusive Waldorf ha en rektor p\xc3\xa5 skolan. Det r\xc3\xa4cker inte att kollegiet eller en styrelse finns.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna\n_START_PARAGRAPH_\nEleverna vid Waldorfskolor g\xc3\xa5r d\xc3\xa4r i f\xc3\xb6rsta hand f\xc3\xb6r att deras f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar valt det, ibland f\xc3\xb6r att de sj\xc3\xa4lva som lite \xc3\xa4ldre valt det. Det valet och engagemanget av i f\xc3\xb6rsta hand f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna \xc3\xa4r grunden f\xc3\xb6r den viktiga roll de spelar vid Waldorfskolor._NEWLINE_F\xc3\xb6r\xc3\xa4ldram\xc3\xb6ten h\xc3\xa5lls vanligtvis ett par g\xc3\xa5nger per termin. Pedagogiken, arbetet och f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet i klassen brukar st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 dagordningen. Som styrelseledam\xc3\xb6ter i den f\xc3\xb6rening eller stiftelse som \xc3\xa4r den juridiska formen f\xc3\xb6r skolan ansvarar f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna i samarbete med l\xc3\xa4rarna f\xc3\xb6r skolan. Flera Waldorfskolor har \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldraf\xc3\xb6reningar som drivs av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar p\xc3\xa5 skolorna.\n_START_SECTION_\nUtvecklingen i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige grundades den f\xc3\xb6rsta Waldorfskolef\xc3\xb6reningen 1922, tre \xc3\xa5r efter grundandet av den f\xc3\xb6rsta Waldorskolan i Stuttgart. F\xc3\xb6reningen, som ombildades 1927, ordnade en rad f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar i Stockholm och p\xc3\xa5 andra h\xc3\xa5ll i landet._NEWLINE_1931 startade den f\xc3\xb6rsta Waldorfskolan i Stockholm, men st\xc3\xa4ngde 1939, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 grund av f\xc3\xb6r svag ekonomi._NEWLINE_1947 \xc3\xa5teraktiverades f\xc3\xb6reningen och tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare startade Kristofferskolan med 13 elever p\xc3\xa5 Timmermansg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 S\xc3\xb6der i Stockholm. Efter en kort tid p\xc3\xa5 S:t G\xc3\xb6rans ungdomsg\xc3\xa5rd h\xc3\xb6sten 1951 fick skolan \xc3\xb6verta lokaler fr\xc3\xa5n Stockholms Tekniska Institut p\xc3\xa5 Malmskillnadsgatan, d\xc3\xa4r man stannade till 1967, d\xc3\xa5 verksamheten flyttade till en helt nybyggd skola i Bromma, Kristofferskolan med statligt st\xc3\xb6d till driften fr\xc3\xa5n 1968._NEWLINE_S\xc3\xa4ttet att starta en waldorfskola med utg\xc3\xa5ngspunkt i lokala behov och initiativ, sammanslutning av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar till en waldorff\xc3\xb6rening och att b\xc3\xb6rja med en waldorflekskola har sen pr\xc3\xa4glat utvecklingen av Waldorfr\xc3\xb6relsen i Sverige._NEWLINE_1960 startade ett f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrakooperativ en skola i J\xc3\xa4rna och 1966 grundades Rudolf Steinerskolan i G\xc3\xb6teborg. 1975 startade Rudolf Steinerskolan i Norrk\xc3\xb6ping, 1976 startade Martinskolan, S\xc3\xb6ders Waldorfskola i Farsta och 1977 kom ytterligare tre skolor, Delsbo Waldorfskola, Rudolf Steinerskolan i Delsbo och Lunds Waldorfskola. Fram till 1981 f\xc3\xb6ljde ytterligare fem Waldorfskolor; Ume\xc3\xa5 Waldorfskola (1978), \xc3\x96rebro Waldorfskola (Johannaskolan) i \xc3\x96rebro (1978), Ellen Keyskolan i Sp\xc3\xa5nga (1979), Solviksskolan f\xc3\xb6r fostran genom konsterna (1981) och \xc3\x96rjanskolan (1981), b\xc3\xa5da i J\xc3\xa4rna. 1989 \xc3\xb6ppnades Josefinaskolan i M\xc3\xa4rsta. 2000 \xc3\xb6ppnas \xc3\xa4ven Idunskolan i Nacka._NEWLINE_H\xc3\xb6sten 2016 fanns 44 Waldorfskolor i Sverige.'