b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb6l\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6l \xc3\xa4r den del av en b\xc3\xa5t eller ett fartyg som befinner sig l\xc3\xa4ngst ned p\xc3\xa5 skrovets botten (med undantag f\xc3\xb6r eventuell l\xc3\xb6sk\xc3\xb6l). K\xc3\xb6len var den stock som man utgick ifr\xc3\xa5n f\xc3\xb6r att bygga de tidiga tr\xc3\xa4b\xc3\xa5tar och skepp. K\xc3\xb6len \xc3\xa4r att betrakta som b\xc3\xa5tens ryggrad.\n_START_SECTION_\nBeskrivning och historik\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5tens eventuella barlast \xc3\xa4r ofta placerad n\xc3\xa4ra k\xc3\xb6len. Vanligt har varit att placera barlasten inv\xc3\xa4ndigt i b\xc3\xa5tens botten. Den tidigare barlasten kunde best\xc3\xa5 av stenar, senare av j\xc3\xa4rntackor eller betongblock som var ingjutna mot skrovet. _NEWLINE_P\xc3\xa5 en modern segelb\xc3\xa5t utg\xc3\xb6r k\xc3\xb6len f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningen f\xc3\xb6r att b\xc3\xa5ten ska kunna kryssa. K\xc3\xb6lens uppgift \xc3\xa4r tv\xc3\xa5delad d\xc3\xa5 den dels genom sin vikt ska motverka den kr\xc3\xa4ngning som uppst\xc3\xa5r n\xc3\xa4r vinden drar i seglet och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt vill v\xc3\xa4lta b\xc3\xa5ten, dels minska b\xc3\xa5tens avdrift, det vill s\xc3\xa4ga ben\xc3\xa4genheten att driva i sidled i vindens riktning, n\xc3\xa4r b\xc3\xa5ten kryssar eller seglar bidevind. K\xc3\xb6lar \xc3\xa4r monterade med ett flertal grova bultar, k\xc3\xb6lbultar, mot b\xc3\xa5tens d\xc3\xb6dtr\xc3\xa4 upp genom bottenstockar om det \xc3\xa4r en tr\xc3\xa4b\xc3\xa5t. P\xc3\xa5 en plastb\xc3\xa5t \xc3\xa4r det p\xc3\xa5 motsvarande s\xc3\xa4tt en konstruktion i st\xc3\xa5l som tar upp belastningen av k\xc3\xb6len._NEWLINE_Eftersom k\xc3\xb6len \xc3\xa4r det som sticker l\xc3\xa4ngst ned under ytan \xc3\xa4r det \xc3\xa4ven den som \xc3\xa4r mest utsatt vid en grundst\xc3\xb6tning. Olika k\xc3\xb6lkonstruktioner \xc3\xa4r olika k\xc3\xa4nsliga. Generellt kan s\xc3\xa4gas att ju kortare och djupare k\xc3\xb6l, desto k\xc3\xa4nsligare \xc3\xa4r den. En l\xc3\xa5ngk\xc3\xb6lad b\xc3\xa5t d\xc3\xa4r \xc3\xa4ven rodret sitter bak p\xc3\xa5 k\xc3\xb6len har betydligt b\xc3\xa4ttre chanser att klara en grundst\xc3\xb6tning \xc3\xa4n en fenk\xc3\xb6lad b\xc3\xa5t. Mer eller mindre fantasifulla f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k har gjorts att minska skadorna vid grundst\xc3\xb6tningar. Till exempel finns s\xc3\xa5 kallade k\xc3\xb6lskydd i form av ett gummiskydd som f\xc3\xa4stes p\xc3\xa5 k\xc3\xb6lens framkant f\xc3\xb6r att ta upp en del av energin vid en grundst\xc3\xb6tning._NEWLINE_Idag kan k\xc3\xb6len i sin mest extrema form vara en vinge med en stor bulb, en str\xc3\xb6mlinjeformad utbuktning, nederst p\xc3\xa5 k\xc3\xb6len. Bulben inneh\xc3\xa5ller barlasten. _NEWLINE_Tidigare segelb\xc3\xa5tar i modern tid var l\xc3\xa5ngk\xc3\xb6lade. En del byggs fortfarande p\xc3\xa5 det h\xc3\xa4r s\xc3\xa4ttet efter klassregler, till exempel folkb\xc3\xa5ten. Den l\xc3\xa5nga k\xc3\xb6lens f\xc3\xb6rdel \xc3\xa4r dels att den ger en mera stabil kurs, dels att den \xc3\xa4r mindre k\xc3\xa4nslig f\xc3\xb6r grundst\xc3\xb6tning, nackdelen att stabiliteten \xc3\xa4ven g\xc3\xa4ller vid snabba man\xc3\xb6vrar s\xc3\xa5som stagv\xc3\xa4ndning. Motorb\xc3\xa5tar \xc3\xa4r oftast byggda med l\xc3\xa5ng k\xc3\xb6l eller utan markant utskjutande k\xc3\xb6l.\n_START_SECTION_\nFenk\xc3\xb6l\n_START_PARAGRAPH_\nFenk\xc3\xb6len har f\xc3\xb6rst utvecklats f\xc3\xb6r kappsegling. Den ger mindre v\xc3\xa5t yta och d\xc3\xa4rmed mindre motst\xc3\xa5nd i vattnet, l\xc3\xa5ter tyngdpunkten komma l\xc3\xa4gre, vilket ger m\xc3\xb6jlighet att f\xc3\xb6ra mer segel och ger mindre motst\xc3\xa5nd vid kurs\xc3\xa4ndringar, vilket \xc3\xa4r viktigt framf\xc3\xb6rallt vid stagv\xc3\xa4ndning. En fenk\xc3\xb6lad b\xc3\xa5t har inte den kursstabilitet som en l\xc3\xa5ngk\xc3\xb6lad b\xc3\xa5t har._NEWLINE_Fenk\xc3\xb6lade b\xc3\xa5tar kan drabbas av svajk\xc3\xb6l d\xc3\xa5 k\xc3\xb6len r\xc3\xb6r sig i sidled vid kr\xc3\xa4ngning p\xc3\xa5 grund av att materialet i skrovet runt k\xc3\xb6lens inf\xc3\xa4stning har mjuknat, exempelvis p\xc3\xa5 grund av materialutmattning. Eftersom svajk\xc3\xb6l kan leda till k\xc3\xb6lhaveri, att k\xc3\xb6len tappas, \xc3\xa4r svajk\xc3\xb6l en skada som kr\xc3\xa4ver reparation.\n_START_SECTION_\nSlingerk\xc3\xb6l\n_START_PARAGRAPH_\nSlingerk\xc3\xb6l (\xc3\xa4ven slagk\xc3\xb6l) har tillkommit p\xc3\xa5 b\xc3\xa5tar och fartyg f\xc3\xb6r att begr\xc3\xa4nsa dess r\xc3\xb6relse i sidled vid sj\xc3\xb6g\xc3\xa5ng. Slingerk\xc3\xb6l finns p\xc3\xa5 mindre b\xc3\xa5tar som till exempel \xc3\x96landssnipan och upp till st\xc3\xb6rre fartyg. Det \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 utstickande "fenor" som hindrar fartyget att r\xc3\xb6ra sig annat \xc3\xa4n fram\xc3\xa5t/bak\xc3\xa5t. De \xc3\xa5terfinns typiskt sett i par, vanligen akterut, vinkelr\xc3\xa4tt mot nollspantens plan.\n_START_SECTION_\nBulbk\xc3\xb6l\n_START_PARAGRAPH_\nBulbk\xc3\xb6l \xc3\xa4r en typ av fenk\xc3\xb6l d\xc3\xa4r den st\xc3\xb6rre massan \xc3\xa4r placerad l\xc3\xa4ngst ned p\xc3\xa5 k\xc3\xb6len i en bulb.\n_START_SECTION_\nSv\xc3\xa4ngk\xc3\xb6l\n_START_PARAGRAPH_\nSv\xc3\xa4ngk\xc3\xb6l \xc3\xa4r en typ av arrangemang f\xc3\xb6r att kunna vinkla k\xc3\xb6len i sidled l\xc3\xa4ngs en segelb\xc3\xa5ts l\xc3\xa5ngskeppslinje. Vissa b\xc3\xa5tar, till exempel VO 70-b\xc3\xa5tar, kan med hj\xc3\xa4lp av hydraulik vinkla k\xc3\xb6len mot lovart (mot vinden) f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka det uppr\xc3\xa4tande momentet.\n_START_SECTION_\nSlagk\xc3\xb6l\n_START_PARAGRAPH_\nSlagk\xc3\xb6len \xc3\xa4r en variant av slingerk\xc3\xb6len som ger mindre djupg\xc3\xa5ende och hj\xc3\xa4lper b\xc3\xa5ten st\xc3\xa5 uppr\xc3\xa4tt om den hamnar p\xc3\xa5 botten vid l\xc3\xa5gvatten. F\xc3\xb6rekommer mest i l\xc3\xa4nder som har tidvatten'