b'\n_START_ARTICLE_\nViolett guldvinge\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nViolett guldvinge finns p\xc3\xa5 blomrik og\xc3\xb6dslad sl\xc3\xa5ttermark, i skogsgl\xc3\xa4ntor, p\xc3\xa5 kalkrik mark i fj\xc3\xa4llen och p\xc3\xa5 andra platser d\xc3\xa4r dess v\xc3\xa4rdv\xc3\xa4xt v\xc3\xa4xer. _NEWLINE_Juvelvingar har normalt en lugn och g\xc3\xa4rna fladdrande flykt. Ofta flyger de korta turer fr\xc3\xa5n blomma till blomma. Om natten och i molnigt v\xc3\xa4der vilar denna fj\xc3\xa4ril. Flygtiden b\xc3\xb6rjar i juni. Vingarna h\xc3\xa5lls sammanlagda upp och ut fr\xc3\xa5n kroppen, och den n\xc3\xa5got spr\xc3\xa4ckliga vingundersidan ger ett visst kamouflage och skydd. _NEWLINE_Vuxna juvelvingar lever av nektar som de suger fr\xc3\xa5n blommorna p\xc3\xa5 olika \xc3\xb6rter. Sugsnabeln, p\xc3\xa5 huvudets undersida, ger fj\xc3\xa4rilen m\xc3\xb6jlighet att n\xc3\xa5 in i djupa blommor och suga till sig nektar. Sugsnabeln g\xc3\xb6r att fj\xc3\xa4rilar \xc3\xa4r beroende av flytande f\xc3\xb6da.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nParningen sker genom sammankoppling mellan de tv\xc3\xa5 k\xc3\xb6nen. Under parningen uts\xc3\xb6ndrar hannen ett doft\xc3\xa4mne fr\xc3\xa5n vingarna. Detta kan vara en mekanism f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5verka honans parningsvillighet. Om ett par st\xc3\xb6rs under parningen, flyger vanligtvis hannen iv\xc3\xa4g, medan honan f\xc3\xb6rblir passivt h\xc3\xa4ngande. Honor som har parat sig intar ofta en speciell st\xc3\xa4llning, d\xc3\xa4r vingarna h\xc3\xa5lls ganska platt och utbredda, medan bakkroppen lyftes upp. \xc3\x84ggen placeras ett och ett p\xc3\xa5 undersidan av v\xc3\xa4rdv\xc3\xa4xtens blad, vid mittnerven. Efter omkring tio dagar kl\xc3\xa4cks \xc3\xa4ggen.\n_START_SECTION_\nLarverna\n_START_PARAGRAPH_\nLarven \xc3\xa4r mycket olik de vuxna fj\xc3\xa4rilarna, b\xc3\xa5de i levnadss\xc3\xa4tt och i kroppsuppbyggnad. Den har inga synliga f\xc3\xb6rsvarsmekanismer. _NEWLINE_Larven lever som v\xc3\xa4xt\xc3\xa4tare i Norden p\xc3\xa5 ormrot och l\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut p\xc3\xa5 stor ormrot. I Norden tar larvutvecklingen fyra till fem veckor._NEWLINE_Violett guldvinge kan ibland leva i symbios med myror, men ofta l\xc3\xa5ter myrorna larven vara. Larvens kroppstemperatur \xc3\xa4r mellan 35\xc2\xa0och\xc2\xa038\xc2\xa0\xc2\xb0C. Vid l\xc3\xa4gre temperatur blir larven inaktiv. De kr\xc3\xa4ver d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga timmar sol f\xc3\xb6r att kunna vara aktiva. Om det blir f\xc3\xb6r varmt reglerar larven temperaturen genom att upps\xc3\xb6ka skugga.\n_START_SECTION_\nPuppan\n_START_PARAGRAPH_\nViolett guldvinge har fullst\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6rvandling (den \xc3\xa4r en holometabol insekt), som genomg\xc3\xa5r en metamorfos som ett led i utvecklingen. Mellan larvstadiet och det vuxna stadiet finns ett puppstadium, en viloperiod, d\xc3\xa4r fj\xc3\xa4rilens inre och yttre organ f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras. Larvens b\xc3\xb6jliga och mjuka kropp omvandlas till en puppa med ett h\xc3\xa5rt skal. N\xc3\xa4r skalet \xc3\xa4r h\xc3\xa5rt b\xc3\xb6rjar omvandlingen fr\xc3\xa5n larv till den vuxna (imago) guldvingen. De inre organen bryts i varierande grad ned till en cellmassa. En omorganisering sker och djuret byggs upp igen. I Norden g\xc3\xb6r den \xc3\xb6vervintringen i puppstadiet. L\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut har arten tv\xc3\xa5 generationer per \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nHotstatus\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige \xc3\xa4r den violetta guldvingen r\xc3\xb6dlistad. I 2005 \xc3\xa5rs r\xc3\xb6dlista var den upptagen som s\xc3\xa5rbar ("VU"), medan den i 2010 och 2015 \xc3\xa5rs r\xc3\xb6dlistor anges som starkt hotad ("EN"). \xc3\x84ven i Finland \xc3\xa4r den r\xc3\xb6dlistad som starkt hotad._NEWLINE_Naturv\xc3\xa5rdsverket finansierar ett \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdsprogram under perioden 2013-2017 f\xc3\xb6r att st\xc3\xa4rka artens fortlevnad. \xc3\x85tg\xc3\xa4rdsprogrammet v\xc3\xa4ntas \xc3\xa4ven gynna andra hotade arter som ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r knutna till \xc3\xb6ppna marker.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nUtbredningsomr\xc3\xa5det omfattar Europas mer eller mindre bergiga omr\xc3\xa5den fr\xc3\xa5n Pyren\xc3\xa9erna och Ardennerna genom \xc3\xb6stra Europa och via Norden \xc3\xb6sterut genom Ryssland till Sibirien (Sacha, Transbajkal och Amur)._NEWLINE_I Sverige har arten g\xc3\xa5tt mycket tillbaka, och dess sydgr\xc3\xa4ns ligger nu p\xc3\xa5 Dalarna och H\xc3\xa4lsingland. Norr d\xc3\xa4rom finns arten troligtvis endast kvar i fj\xc3\xa4llv\xc3\xa4rlden, framf\xc3\xb6r allt i J\xc3\xa4mtland. \xc3\x84ven i Finland har arten minskat p\xc3\xa5tagligt, och finns nu fr\xc3\xa4mst i Norra \xc3\x96sterbotten. S\xc3\xb6der d\xc3\xa4rom finns bara enstaka, fragmenterade f\xc3\xb6rekomster.'