b'\n_START_ARTICLE_\nBertel Jung\n_START_PARAGRAPH_\nAxel Bertel Jung, f\xc3\xb6dd 11 juni 1872 i Jakobstad, d\xc3\xb6d 12 maj 1946 i Helsingfors, var en finl\xc3\xa4ndsk arkitekt, bror till arkitekten Valter Jung.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nBertel Jung var son till f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringstj\xc3\xa4nstemannen Axel Gabriel Jung och Sofia Augusta Brunberg. Han blev student \xc3\xa5r 1891 och inledde arkitektstudier vid Polytekniska institutet (nuv. Tekniska h\xc3\xb6gskolan, Helsingfors) vilka han slutf\xc3\xb6rde 1895. Som studerande arbetade han bland annat i Lars Soncks arkitektbyr\xc3\xa5 i Mariehamn. Efter arkitektstudierna studerade han vid Berlins kungliga konstskola. D\xc3\xa4refter arbetade Jung n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r med arkitekt Karl H\xc3\xa5rd af Segerstad. \xc3\x85ren 1898 till 1913 hade Jung en arkitektbyr\xc3\xa5 tillsammans med Oscar Bomansson. Bland deras f\xc3\xb6rsta uppdrag var byggnaden Commerce i Tammerfors 1898. I Helsingfors planerade de bostadshus samt flera skolbyggnader runt om i Finland. _NEWLINE_Sitt livsverk gjorde Bertel Jung som stadsplanerare. Han var ocks\xc3\xa5 en flitig skribent; han var den f\xc3\xb6rsta chefredakt\xc3\xb6ren p\xc3\xa5 tidningen Arkkitehti 1903-1904 och var aktiv skribent i tidningen ocks\xc3\xa5 senare. Jung utn\xc3\xa4mndes till Helsingfors f\xc3\xb6rsta stadsplaneringsarkitekt \xc3\xa5r 1908. Innan utn\xc3\xa4mningen hade han deltagit i planeringst\xc3\xa4vlingen om T\xc3\xb6l\xc3\xb6 tillsammans med Lars Sonck och Valter Thom\xc3\xa9 d\xc3\xa5 de vann tredje pris. Jung tog del i m\xc3\xa5nga internationella m\xc3\xb6ten efter att han utn\xc3\xa4mnts till stadsplaneringsarkitekt. Han refererade dessa i Arkkitehti och h\xc3\xa4nvisade till tyskspr\xc3\xa5kiga stadsplaneringsteoretiker. I Finland fanns vid denna tidpunkt ingen utbildning i stadsplanering. F\xc3\xb6r stadsbyggnadsutst\xc3\xa4llningen i Berlin 1910 planerade Jung en egen avdelning f\xc3\xb6r Finland. _NEWLINE_Bland Bertel Jungs viktigaste stadsplanearbeten \xc3\xa4r planen Pro Helsingfors som han gjorde tillsammans med Eliel Saarinen 1918 och Munksn\xc3\xa4s-Haga stadsplan tre \xc3\xa5r tidigare. Dessa var de enda moderna stadsplaner som gjordes i Finland under 1910-talet. De inneh\xc3\xb6ll detaljerade uppskattningar om befolkningsutvecklingen och den v\xc3\xa4xande trafiken. \xc3\x85r 1916 flyttade Bertel Jung \xc3\xb6ver till Br\xc3\xa4nd\xc3\xb6 villastad och Herton\xc3\xa4s Gods Ab som stadsplaneringsarkitekt. 1919-1923 arbetade han f\xc3\xb6r \xc3\x85bo hamn och efter det som stadsplaneringsarkitekt f\xc3\xb6r \xc3\x85bo stad, i vars tj\xc3\xa4nst han var till \xc3\xa5r 1925. _NEWLINE_Bertel Jung hade planerat en stadsplan f\xc3\xb6r "Stor-\xc3\x85bo" redan \xc3\xa5r 1921, vars monumentalitet tangerade amerikansk stadsplanering. En liknande plan gjorde han f\xc3\xb6r Varkaus \xc3\xa5r 1927. \xc3\x85r 1925 flyttade Jung tillbaka till Helsingfors och grundade arkitektbyr\xc3\xa5n Jung & Jung tillsammans med sin bror Valter. I byr\xc3\xa5n ansvarade Bertel Jung f\xc3\xb6r stadsplanering och stadskonstn\xc3\xa4rliga helheter, medan Valter Jung sk\xc3\xb6tte den praktiska byggnadsplaneringen. Byr\xc3\xa5n hade m\xc3\xa5nga uppdrag och koncentrerade sig fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 aff\xc3\xa4rsbyggnader. Bland arbetena kan n\xc3\xa4mnas Hotell Torni och A. Ahlstr\xc3\xb6ms aff\xc3\xa4rspalats i Helsingfors, Serlachius kontor i M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4 samt Rettigs och Bores kontor i \xc3\x85bo._NEWLINE_Han gifte sig 1903 med Gunborg Hausen.\xe2\x80\xa9\n_START_SECTION_\n\xc3\x85landsfr\xc3\xa5gan\n_START_PARAGRAPH_\nI b\xc3\xb6rjan av 1918 under finska inb\xc3\xb6rdeskriget s\xc3\xa5 bildade Bertel Jung  tillsammans med en annan \xc3\xa5l\xc3\xa4ndsk verksam arkitekt Lars Sonck och arkeologen och \xc3\xa5l\xc3\xa4nningen Bj\xc3\xb6rn Cederhvarf \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n. Det var en reaktion p\xc3\xa5 \xc3\x85landsr\xc3\xb6relsens ambition att \xc3\x85land skulle brytas loss fr\xc3\xa5n Finland och \xc3\xa5terf\xc3\xb6renas till Sverige. \xc3\x85landsr\xc3\xb6relsen hade d\xc3\xa5 \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnat sin namninsamling fr\xc3\xa5n julhelgen 1917 via en \xc3\xa5l\xc3\xa4ndsk deputation bara n\xc3\xa5gra veckor tidigare. \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n uppvaktar olika finska myndighetspersoner med skrivelser d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rklarar hur den \xc3\x85l\xc3\xa4ndska sj\xc3\xa4lvstyrelsen skulle kunna se ut. S\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge \xc3\x85landsfr\xc3\xa5gan \xc3\xa4r nationell s\xc3\xa5 \xc3\xa4r det motsvarande inrikesministers som de tr\xc3\xa4ffar. Lars Sonck blir utsedd att n\xc3\xa4rvara som expert i den finska demonterings truppen av de ryska bef\xc3\xa4stningarna p\xc3\xa5 \xc3\x85land 1919. N\xc3\xa4r \xc3\x85landsfr\xc3\xa5gan f\xc3\xa5r en internationell inriktning b\xc3\xb6rja \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n att tr\xc3\xa4ffa Finlands utrikesministrar, f\xc3\xb6rst Carl Enckell och sedan Rudolf Holsti f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka p\xc3\xa5verka dem ist\xc3\xa4llet. _NEWLINE_H\xc3\xb6sten 1919 hade lobbyverksamheten fr\xc3\xa5n \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n samt tillsammans med ett uttalande fr\xc3\xa5n Frankrikes premi\xc3\xa4rminister Georges Clemenceau uttalande under fredskonferensen i Paris gjort att Finlands President Kaarlo Juho St\xc3\xa5hlberg \xc3\xa4ndrade Tulenheimokommitt\xc3\xa9ns inriktning och att den ist\xc3\xa4llet skulle p\xc3\xa5b\xc3\xb6rja arbetet med att ta fram ett f\xc3\xb6rslag p\xc3\xa5 en \xc3\x85l\xc3\xa4ndsk sj\xc3\xa4lvstyrelse. \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n som nu hade vuxit till flera medlemmar fick med tv\xc3\xa5 delegater till den nya kommitt\xc3\xa9n \xc3\xa5l\xc3\xa4nningen Johannes Holmberg och Artur Tollet. P\xc3\xa5 rekordkort tid arbetar man fram ett f\xc3\xb6rslag, som i stort sett baseras p\xc3\xa5 tankeg\xc3\xa5ngerna och skisserna som Lars Sonck hade varit med att framtaga. Detta f\xc3\xb6rslag godk\xc3\xa4nner Finlands riksdag i maj 1920. _NEWLINE_\xc3\x85landsr\xc3\xb6relsen vill dock inte mottaga den nya lagen och det slutar med att \xc3\x85landsfr\xc3\xa5gan tas upp i Nationernas F\xc3\xb6rbund._NEWLINE_Sverige och \xc3\x85landsr\xc3\xb6relsen vill att \xc3\x85land skall \xc3\xa5terf\xc3\xb6ras till Sverige och Finland och \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n vill att \xc3\x85land skall vara sj\xc3\xa4lvstyrt och h\xc3\xb6ra till Finland. Efter att Nationernas F\xc3\xb6rbund utsett en trio som utrett fr\xc3\xa5gan och rest och tr\xc3\xa4ffat alla inblandade parter, s\xc3\xa5 avgav de ett utl\xc3\xa5tande som f\xc3\xb6rordade \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9ns linje att \xc3\x85land skulle bli sj\xc3\xa4lvstyrt och h\xc3\xb6ra till Finland, men f\xc3\xa5 ut\xc3\xb6kat spr\xc3\xa5kskydd. Nationernas F\xc3\xb6rbund f\xc3\xb6ljde rapport\xc3\xb6rernas f\xc3\xb6rslag och r\xc3\xb6stade enh\xc3\xa4lligt enligt den linjen att \xc3\x85land skulle blev ett sj\xc3\xa4lvstyrt omr\xc3\xa5de . L\xc3\xb6sningen till \xc3\x85landsfr\xc3\xa5gan kallas f\xc3\xb6r \xc3\x85landsmodellen._NEWLINE_Bertel Jung skriver ner \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9ns verksamhets ber\xc3\xa4ttelse  som de hemligst\xc3\xa4mplar i 40 \xc3\xa5r. Orsaken varf\xc3\xb6r \xc3\xa4r inte klarlagd, men helt klart var att sj\xc3\xa4lvstyrelse l\xc3\xb6sningen inte var popul\xc3\xa4r i alla kretsar p\xc3\xa5 \xc3\x85land.'