b'\n_START_ARTICLE_\nKinesiska kalendern\n_START_PARAGRAPH_\nDen kinesiska kalendern \xc3\xa4r en lunisolarkalender som utvecklats fr\xc3\xa5n en m\xc3\xa5nkalender, d\xc3\xa4r element fr\xc3\xa5n en solkalender arbetats in. Den fick sin nuvarande utformning under Handynastin (206 f.Kr: - 220 e.Kr.), men en del inslag i den \xc3\xa4r betydligt \xc3\xa4ldre, i varje fall fr\xc3\xa5n Shangdynastin (1766 f.Kr. \xe2\x80\x93 1122 f.Kr.). Kalendern betraktades som ett uttryck f\xc3\xb6r kejsarmakten och avskaffades som officiell kalender 1929, efter n\xc3\xa5gra misslyckade tidigare f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k. Den ersattes d\xc3\xa5 av den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska gregorianska kalendern. Dock r\xc3\xa4knade man 1911 (\xc3\xa5ret f\xc3\xb6r Xinhairevolutionen d\xc3\xa5 kejsard\xc3\xb6met st\xc3\xb6rtades) som \xc3\xa5r noll; i denna form g\xc3\xa4ller den gregorianska kalendern fortfarande p\xc3\xa5 Taiwan medan man i Folkrepubliken Kina anv\xc3\xa4nder den i dess internationellt vanliga form._NEWLINE_Den kinesiska kalendern, eller varianter av den, har \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4nts i Korea, Vietnam och Japan. I alla dessa l\xc3\xa4nder har den under andra halvan av 1800-talet eller f\xc3\xb6rsta halvan av 1900-talet ersatts av den gregorianska. Den traditionella m\xc3\xa5nkalendern lever dock kvar parallellt med den nya, d\xc3\xa5 den avg\xc3\xb6r datum f\xc3\xb6r en m\xc3\xa4ngd h\xc3\xb6gtider under \xc3\xa5ret. Den \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 av central betydelse inom kinesisk astrologi._NEWLINE_Den kinesiska kalendern kallas i Kina vanligen f\xc3\xb6r "bondekalendern" (n\xc3\xb3ngl\xc3\xac \xe8\xbe\xb2\xe6\x9b\x86). En annan ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 den \xc3\xa4r "m\xc3\xa5nkalendern" eller "yinkalendern" (y\xc4\xabnl\xc3\xac \xe9\x99\xb0\xe6\x9b\x86), till skillnad fr\xc3\xa5n den gregorianska "solkalendern" eller "yangkalendern" (y\xc3\xa1ngl\xc3\xac \xe9\x99\xbd\xe6\x9b\x86).\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5naderna\n_START_PARAGRAPH_\nNy\xc3\xa5r infaller alltid vid den andra nym\xc3\xa5nen efter vintersolst\xc3\xa5ndet, och vid varje nym\xc3\xa5ne d\xc3\xa4refter inleds en ny m\xc3\xa5nad. Eftersom ett m\xc3\xa5nvarv (synodisk m\xc3\xa5nad) varar 29,5 dygn kommer det kinesiska ny\xc3\xa5ret att infalla mellan den 21 januari och den 21 februari. M\xc3\xa5naderna blir 30 dagar l\xc3\xa5nga, eller ibland 29 beroende p\xc3\xa5 exakt klockslag f\xc3\xb6r nym\xc3\xa5nen. De flesta \xc3\xa5r kommer att inneh\xc3\xa5lla tolv m\xc3\xa5nader, men ungef\xc3\xa4r vart tredje \xc3\xa5r blir skott\xc3\xa5r med tretton m\xc3\xa5nader. M\xc3\xa5naderna har inga egentliga namn, utan de numreras \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9dden f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa5naden\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dden andra m\xc3\xa5naden\xe2\x80\x9d och s\xc3\xa5 vidare. Vid skott\xc3\xa5r r\xc3\xa4knas en av de tretton m\xc3\xa5naderna som skottm\xc3\xa5nad (r\xc3\xb9nyu\xc3\xa8 \xe9\x96\x8f\xe6\x9c\x88); denna har inget eget nummer utan r\xc3\xa4knas som en dubblett av n\xc3\xa4rmast f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende m\xc3\xa5nad. \xc3\x84ven skott\xc3\xa5ren slutar d\xc3\xa4rmed med \xe2\x80\x9dden tolfte m\xc3\xa5naden\xe2\x80\x9d. Vilken av de tretton som ska r\xc3\xa4knas som skottm\xc3\xa5nad best\xc3\xa4ms av invecklade regler; en huvudregel \xc3\xa4r att den m\xc3\xa5nad i vilken solen hela tiden befinner sig i en och samma stj\xc3\xa4rnbild ska vara skottm\xc3\xa5nad, men det finns undantag.\n_START_SECTION_\nVeckor\n_START_PARAGRAPH_\nVarje m\xc3\xa5nad delas in i tre tiodagarsperioder (x\xc3\xban \xe6\x97\xac).\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rtalsangivelser\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ren r\xc3\xa4knas i sextio\xc3\xa5rsperioder och numreras inom denna period med en upps\xc3\xa4ttning rituella r\xc3\xa4kneord som kallas De himmelska stammarna och jordiska grenarna. Den period som p\xc3\xa5g\xc3\xa5r n\xc3\xa4r detta skrivs b\xc3\xb6rjade \xc3\xa5r 1984, den f\xc3\xb6rra 1924, och n\xc3\xa4sta period kommer att b\xc3\xb6rja \xc3\xa5r 2044. En fullst\xc3\xa4ndig \xc3\xa5rtalsangivelse enligt kinesisk kalender inneh\xc3\xa5ller namnet p\xc3\xa5 den kejsare som regerade under \xc3\xa5ret samt \xc3\xa5rets nummer uttryckt som stam och gren._NEWLINE_En k\xc3\xa4nd historisk h\xc3\xa4ndelse som brukar ben\xc3\xa4mnas med \xc3\xa5rtal enligt stam-grensystemet \xc3\xa4r Xinhairevolutionen i Kina 1911, d\xc3\xa5 kejsard\xc3\xb6met st\xc3\xb6rtades och republik inf\xc3\xb6rdes. X\xc4\xabn-h\xc3\xa0i (\xe8\xbe\x9b\xe4\xba\xa5) \xc3\xa4r \xc3\xa5r 1911 (i den period som inleddes 1864). En annan s\xc3\xa5dan h\xc3\xa4ndelse \xc3\xa4r Tet-offensiven under Vietnamkriget. Offensiven \xc3\xa4gde rum vid m\xc3\xa5nkalenderns ny\xc3\xa5r (T\xe1\xba\xbft) 1968, \xc3\xa5r m\xe1\xba\xadu th\xc3\xa2n (\xe6\x88\x8a\xe7\x94\xb3)i den period som b\xc3\xb6rjade 1924, och den kallas i Vietnam just T\xe1\xba\xbft m\xe1\xba\xadu th\xc3\xa2n._NEWLINE_Inom kinesisk astrologi associeras \xc3\xa5ren i en tolv\xc3\xa5rsperiod med olika djur. Se Himmelska stammar och jordiska grenar.\n_START_SECTION_\nIndelningen av dygnet\n_START_PARAGRAPH_\nDet kinesiska dygnet b\xc3\xb6rjade och slutade vid midnatt. Det delades in i tolv ungef\xc3\xa4r lika l\xc3\xa5nga "timmar" (sh\xc3\xadchen \xe6\x99\x82\xe8\xbe\xb0); en kinesisk timme motsvarade allts\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 europeiska. "Timmarna" numrerades med de jordiska grenarna._NEWLINE_Natten indelades \xc3\xa4ven i fem v\xc3\xa4kter (g\xc4\x93ng \xe6\x9b\xb4). I till exempel historiska romaner talas s\xc3\xa4rskilt ofta om "den tredje v\xc3\xa4kten" (kring midnatt) och "den femte v\xc3\xa4kten" (f\xc3\xb6re gryningen)._NEWLINE_Ett tredje parallellt system delade dygnet i 100 lika delar, k\xc3\xa8 (\xe5\x88\xbb), om 14.4 minuter eller en mer bekant tidsrymd, en kort kvarts standardtimme. Denna enhet g\xc3\xa4llde under ett par tusen \xc3\xa5r, vilket inneb\xc3\xa4r att kineserna var f\xc3\xb6rst med att till\xc3\xa4mpa metrisk decimaltid - l\xc3\xa5ngt f\xc3\xb6re Franska revolutionskalendern.'