b'\n_START_ARTICLE_\nHelvete\n_START_SECTION_\nGemensam f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om helvetet \xc3\xa4r inte unik f\xc3\xb6r kristendomen. I andra trossystem har helvetesl\xc3\xa4ran varit mer utvecklad. Koranen har utf\xc3\xb6rliga beskrivningar p\xc3\xa5 straffet som v\xc3\xa4ntar de s\xc3\xa5 kallade "or\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdiga" och \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffar i detta fall den s\xc3\xa5 kallade \xe2\x80\x9dhelvetesl\xc3\xa4ran\xe2\x80\x9d (uttryck myntat av Ingemar Hedenius) i Nya Testamentet. _NEWLINE_I gammaltestamentliga tider uppfattades d\xc3\xb6den som slutet p\xc3\xa5 all verklig existens. M\xc3\xa4nniskans \xc3\xb6verlevnad i en annan tillvaro efter d\xc3\xb6den uppstod n\xc3\xa4rmast genom ett f\xc3\xb6rdjupande av tron p\xc3\xa5 att Israels Gud \xc3\xa4r livets k\xc3\xa4lla, varf\xc3\xb6r den som befinner sig i intensiv gemenskap med honom inte kan d\xc3\xb6. F\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om \xe2\x80\x9dhimlen\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 med vilket avs\xc3\xa5gs Guds n\xc3\xa4rvaro \xe2\x80\x93 f\xc3\xb6regick allts\xc3\xa5 f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om en ort d\xc3\xa4r d\xc3\xb6da straffas f\xc3\xb6r sina g\xc3\xa4rningar efter d\xc3\xb6den. Denna tanke uppstod i samband med profeternas starka f\xc3\xb6rd\xc3\xb6mande av social or\xc3\xa4ttvisa och vishetslitteraturens grubblande \xc3\xb6ver varf\xc3\xb6r det finns or\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdiga som lever och d\xc3\xb6r i frid medan r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdiga pl\xc3\xa5gas och f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljs. Svaret kunde h\xc3\xa4mtas fr\xc3\xa5n iranska och indiska trosf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar: de g\xc3\xa4rningar man beg\xc3\xa5r f\xc3\xb6ljer en, och skall bed\xc3\xb6mas av Gud eller n\xc3\xa4rma sig V\xc3\xa4rldssj\xc3\xa4len eller komma n\xc3\xa4rmare Nirvana p\xc3\xa5 kort eller mycket l\xc3\xa5ng sikt.\n_START_SECTION_\nJesu l\xc3\xa4ra\n_START_PARAGRAPH_\nJesu predikningar om det himmelrike m\xc3\xa4nniskan kunde f\xc3\xa5 tilltr\xc3\xa4de till hade likheter med de religi\xc3\xb6sa uppfattningar som fanns i \xc3\xb6stra Asien. Jesus delade \xc3\xa4ven profeternas betoning av r\xc3\xa4ttvisa och de rikas skyldigheter att hj\xc3\xa4lpa de fattiga. Pl\xc3\xa5goandarna och de ondskefulla skulle ocks\xc3\xa5 d\xc3\xb6mas, men till en helt annan tillvaro. Med hj\xc3\xa4lp av Uppenbarelseboken broderas temat ut till att alla folk och stammar ska samlas inf\xc3\xb6r Jesus, domaren, och f\xc3\xa5 evigt straff eller bel\xc3\xb6ning f\xc3\xb6r sina g\xc3\xa4rningar. _NEWLINE_Enligt kristendomen avg\xc3\xb6rs domen helt av om den enskilde tror p\xc3\xa5 att Jesus dog och uppstod f\xc3\xb6r oss eller inte. Det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 viktigt hur man till\xc3\xa4mpat Jesus k\xc3\xa4rleksbud och hur man i konsekvens med detta har bem\xc3\xb6tt medm\xc3\xa4nniskorna, de fattiga, f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljda, heml\xc3\xb6sa och sjuka, samt om man har f\xc3\xb6rl\xc3\xa5tit sin n\xc3\xa4sta hans skulder och fel.  Jesus sade emellertid ingenting om ett helvete. Straffet liknades vid Gehenna, som \xc3\xa4r l\xc3\xa5nat fr\xc3\xa5n hebreiskan och har bildats av namnet p\xc3\xa5 en stekhet dalg\xc3\xa5ng s\xc3\xb6der om det \xc3\xa4ldsta Jerusalem. D\xc3\xa4r hade man enligt Gamla Testamentet bedrivit en hednisk kult med barnoffer, vilket gjorde platsen till symbol f\xc3\xb6r avskyv\xc3\xa4rd ondska. De onda skulle enligt evangeliernas uttolkare f\xc3\xb6rpassas till en ond plats, drabbas av ett slags bannlysning ut i m\xc3\xb6rkret. Somliga har st\xc3\xa4llts sig fr\xc3\xa5gan om Jesus helt enkelt menade att de som inte fick komma in i Riket skulle f\xc3\xb6rsvinna, allts\xc3\xa5 d\xc3\xb6 och d\xc3\xa4rmed upph\xc3\xb6ra att existera.\n_START_SECTION_\nTeologiska reflektioner\n_START_PARAGRAPH_\nDen kristna kyrkan har i sina funderingar \xc3\xb6ver detta f\xc3\xb6rklarat att eftersom m\xc3\xa4nniskan \xc3\xa4r skapad till Guds avbild kan hon inte bara f\xc3\xb6rsvinna: hon finns f\xc3\xb6r evigt. Men att leva \xc3\xa4r att vara tillsammans med Gud, och den som f\xc3\xb6rkastar Gud (det vill s\xc3\xa4ga v\xc3\xa4grar att f\xc3\xb6rl\xc3\xa5ta, f\xc3\xb6rsona sig eller bry sig om andra) l\xc3\xa4mnas ifred av Gud, som inte tvingar sig p\xc3\xa5 henne i detta fall. M\xc3\xa4nniskan \xc3\xa4r fri att v\xc3\xa4lja en icke-tillvaro av m\xc3\xb6rker och bitterhet. Detta \xc3\xa4r den mera genomt\xc3\xa4nkta f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen av helvetet. Den bekr\xc3\xa4ftas av Johannesevangeliet, enligt vilket domen sker i den troendes jordiska liv, i och med valet att tro \xe2\x80\x93 genom detta val har hon \xe2\x80\x9dg\xc3\xa5tt \xc3\xb6ver fr\xc3\xa5n d\xc3\xb6den till livet.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Att komma till Guds rike utan att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 det, att vistas i ljuset och gl\xc3\xa4djen men bara se m\xc3\xb6rker och bitterhet, \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 bah\xc3\xa1\'\xc3\xad-trons tolkning av helvetet.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa4rselden\n_START_PARAGRAPH_\nSamtidigt har naturligtvis ocks\xc3\xa5 Nya Testamentets livliga framst\xc3\xa4llningar av den yttersta domen tagits bokstavligen p\xc3\xa5 orden. Medeltiden utvecklade, i synnerhet under skuggan av Augustinus predestinationsl\xc3\xa4ra, en mycket detaljerad helvetesl\xc3\xa4ra. I samband med kartl\xc3\xa4ggandet av m\xc3\xa4nniskans synd och de band den binder m\xc3\xa4nniskan med uppstod ocks\xc3\xa5 tanken p\xc3\xa5 ett slags mellantillvaro, d\xc3\xa4r de d\xc3\xb6das sj\xc3\xa4lar l\xc3\xa5ngsamt renas och l\xc3\xb6ses fr\xc3\xa5n det ondas grepp. Denna \xe2\x80\x9dort\xe2\x80\x9d kallades sk\xc3\xa4rselden (fr\xc3\xa5n gammalsvenskans sk\xc3\xa4ra, rena). _NEWLINE_Enligt hela den f\xc3\xb6rreformatoriska kyrkans l\xc3\xa4ra \xc3\xa4r de d\xc3\xb6da aktiva \xe2\x80\x9dp\xc3\xa5 den andra sidan\xe2\x80\x9d och kan, n\xc3\xa4r de v\xc3\xa4l tr\xc3\xa4tt in i Guds tillvaro, be f\xc3\xb6r dem som lever p\xc3\xa5 jorden. P\xc3\xa5 samma vis kan de som lever nu be f\xc3\xb6r dem som h\xc3\xa5ller p\xc3\xa5 att renas i sk\xc3\xa4rselden. Mot slutet av medeltiden, n\xc3\xa4r b\xc3\xa5de kyrka och samh\xc3\xa4lle hade f\xc3\xb6rsjunkit i andlig dekadens, utnyttjades denna f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning till att \xc3\xb6ka kyrkans int\xc3\xa4kter genom avlater, ett invecklat system som gick ut p\xc3\xa5 att ett visst antal b\xc3\xb6ner (med en viss effekt p\xc3\xa5 andra sidan) kunde ers\xc3\xa4ttas av en viss summa pengar som gick till n\xc3\xa5got gott \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l, till exempel resandet av en kyrka. Martin Luther hade som ung pr\xc3\xa4st i \xc3\xb6stra Tyskland just lyckats \xc3\xb6vertyga sin f\xc3\xb6rsamling om det meningsl\xc3\xb6sa i att synda, betala och sedan synda igen n\xc3\xa4r avlatsm\xc3\xa4klare anl\xc3\xa4nde fr\xc3\xa5n Rom f\xc3\xb6r att skaffa pengar till den planerade Peterskyrkan. Hans vrede \xc3\xb6ver sabotaget av det pastorala arbetet bidrog till att utl\xc3\xb6sa reformationen.\n_START_SECTION_\nReformationen - v\xc3\xa5r tid\n_START_PARAGRAPH_\nDe protestantiska kyrkorna har till f\xc3\xb6ljd av denna historia \xc3\xb6verlag ifr\xc3\xa5gasatt sk\xc3\xa4rseldens existens. I senare tider har man ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gat sig vad helvetet kan spela f\xc3\xb6r roll i evigheten om Gud verkligen vill allas fr\xc3\xa4lsning. Vanligtvis har man som svar h\xc3\xa4nvisat till m\xc3\xa4nniskans okr\xc3\xa4nkbara frihet att v\xc3\xa4gra att bli fr\xc3\xa4lst och tanken att Jesus i all evighet v\xc3\xa4ntar vid helvetets port p\xc3\xa5 dem som \xc3\xa5kallar honom.\n_START_SECTION_\nHelvetet i konsten\n_START_PARAGRAPH_\nHelvetet, straffen, dj\xc3\xa4vlarna och den yttersta domen har inspirerat or\xc3\xa4kneliga konstverk och dikter i den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska kulturen. En av de mest utf\xc3\xb6rliga och ber\xc3\xb6mda skildringarna av ett bes\xc3\xb6k i helvetet \xc3\xa4r Dantes Divina Commedia. Den yttersta domen finns avbildad p\xc3\xa5 m\xc3\xa4ngder av altarsk\xc3\xa5p och m\xc3\xa5lningar i kyrkor \xc3\xb6ver hela Sverige, och vanligen ser man de d\xc3\xb6mda eller frik\xc3\xa4nda g\xc3\xa5 till v\xc3\xa4nster och h\xc3\xb6ger, de ena f\xc3\xb6r att sl\xc3\xa4pas bort av dj\xc3\xa4vlar, de andra f\xc3\xb6r att tas emot av \xc3\xa4nglar. Denna f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning om tillvaron bortom d\xc3\xb6den har pr\xc3\xa4glat v\xc3\xa4sterlandet \xc3\xa4nda fram till moderna tider och har l\xc3\xa4mnat sp\xc3\xa5r som \xc3\xa4nnu \xc3\xa4r m\xc3\xa4rkbara, inte minst i reaktionen mot den.\n_START_SECTION_\nBuddhismens helvete\n_START_PARAGRAPH_\nI den buddhistiska l\xc3\xa4ran pratar man inte om ett helvete som en plats p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som i m\xc3\xa5nga andra religioner. Det finns dock en ber\xc3\xa4ttelse i vilken en general kliver fram till en buddhistisk munk. "Visa mig vad helvetet \xc3\xa4r", ber generalen munken. F\xc3\xb6rv\xc3\xa5nansv\xc3\xa4rt nog b\xc3\xb6rjar munken f\xc3\xb6rol\xc3\xa4mpa generalen som blir f\xc3\xb6rn\xc3\xa4rmad. Men han ber \xc3\xa5ter igen munken om att f\xc3\xa5 bli visad vad helvetet \xc3\xa4r f\xc3\xb6r n\xc3\xa5got. Munken forts\xc3\xa4tter att f\xc3\xb6rol\xc3\xa4mpa honom, och den gamle generalen k\xc3\xa4nner sig nu mycket f\xc3\xb6rol\xc3\xa4mpad och ilsken. "Om du forts\xc3\xa4tter s\xc3\xa5 ska jag sk\xc3\xa4ra huvudet av dig!" skriker han \xc3\xa5t munken som forts\xc3\xa4tter med sina f\xc3\xb6rol\xc3\xa4mpningar p\xc3\xa5 gr\xc3\xb6vsta t\xc3\xa4nkbara s\xc3\xa4tt, varp\xc3\xa5 generalen tar fram sin sabel och h\xc3\xb6jer den f\xc3\xb6r att sk\xc3\xa4ra av munkens huvud. "Stopp!" ropar munken innan han forts\xc3\xa4tter "D\xc3\xa4r har du helvetet. Du bad mig att visa dig helvetet, och nu ser du det."_NEWLINE_Med andra ord skapar vi oss v\xc3\xa5rt eget helvete, det finns inom oss om vi till\xc3\xa5ter det.\n_START_SECTION_\nHelvetet i spr\xc3\xa5ket\n_START_PARAGRAPH_\nHelvetet som beteckning p\xc3\xa5 sv\xc3\xa5ra, "stygga", platser f\xc3\xb6rekommer s\xc3\xa5v\xc3\xa4l i ortnamn som i litteraturen. N\xc3\xa5gra svenska exempel: "Kusb\xc3\xb6lehelvetet" \xc3\xa4r en djup sprickdal i J\xc3\xa4mtland. "Helvetesgapet" \xc3\xa4r en farlig ravin i barnboken/romanen Ronja r\xc3\xb6vardotter._NEWLINE_Helvetet f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4ven i svordomar s\xc3\xa5som i den svenska besv\xc3\xa4rjelsen "Far \xc3\xa5t helvete!".'