b'\n_START_ARTICLE_\nSaipans\xc3\xa5ngare\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4ten\n_START_PARAGRAPH_\nSaipans\xc3\xa5ngaren \xc3\xa4r en stor (18 centimeter) och g\xc3\xa4nglig s\xc3\xa5ngare som ger ett r\xc3\xa4tt ov\xc3\xa5rdat intryck. Den \xc3\xa4r smutsaktigt olivgul ovan med dovt gult \xc3\xb6gonbrynsstreck tillika undersida. L\xc3\xa4tet \xc3\xa4r ett h\xc3\xb6gljutt "tchack", s\xc3\xa5ngen l\xc3\xa5ng, varierad och komplex.\n_START_SECTION_\nUtbredning och systematik\n_START_PARAGRAPH_\nArten f\xc3\xb6rekommer p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna Saipan och Alamagan i Marianerna. Den behandlades tidigare som underart till marianers\xc3\xa5ngaren (A. luscinius), som i begr\xc3\xa4nsat avseende tidigare f\xc3\xb6rekom p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Guam men som numera \xc3\xa4r utd\xc3\xb6d. Studier visar dock att de trots mycket likartat utseende inte \xc3\xa4r varandras n\xc3\xa4rmaste sl\xc3\xa4ktingar, vilket visar p\xc3\xa5 att Acrocephalus-s\xc3\xa5ngare koloniserat \xc3\xb6gruppen vid flera tillf\xc3\xa4llen.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Saipan \xc3\xa5terfinns arten i \xc3\xa4ngs- och busklandskap, skogsbryn, skogsgl\xc3\xa4ntor och vassb\xc3\xa4lten. I en studie fr\xc3\xa5n 2002 har bon hittats i h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nt skog med den inf\xc3\xb6rda \xc3\xa4rtv\xc3\xa4xten Leucaena leucocephala, inhemska mangrovesogar och inhemska v\xc3\xa5tmarker med vass. P\xc3\xa5 Alamagan ses den i \xc3\xb6ppen skog med buskig undervegetation samt skogkl\xc3\xa4dda raviner intill gr\xc3\xa4smarker.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har en mycket begr\xc3\xa4nsad utbredning och en liten v\xc3\xa4rldspopulation best\xc3\xa5ende av \xc3\xb6ver 2000 och under 2500 vuxna individer. Den har ocks\xc3\xa5 minskat kraftigt i antal och tros s\xc3\xa5 g\xc3\xb6ra \xc3\xa4ven i framtiden, till f\xc3\xb6ljd av predation fr\xc3\xa5n inf\xc3\xb6rda djurarter och habitatf\xc3\xb6rst\xc3\xb6relse. Risken tros ocks\xc3\xa5 vara stor att den invasiva ormarten Boiga irregularis tar sig till Saipan. Denna tros ligga bakom marianers\xc3\xa5ngarens f\xc3\xb6rsvinnande p\xc3\xa5 n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gan Guam. Allt sammantaget f\xc3\xa5r detta internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen att kategorisera saipans\xc3\xa5ngaren som akut hotad.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5gelns vetenskapliga artnamn hedrar den japanske ornitologen Minori Hiwa.'