b'\n_START_ARTICLE_\nBadelunda kyrka\n_START_SECTION_\nMedeltid\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet Badelunda syftar troligtvis p\xc3\xa5 den plat\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Badelunda\xc3\xa5sen d\xc3\xa4r kyrkan och den intilliggande pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rden ligger. P\xc3\xa5 \xc3\xa5sen p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidorna av kyrkan finns gravf\xc3\xa4lt fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern. Vi en unders\xc3\xb6kning 1998 hittade ocks\xc3\xa5 arkeologer sp\xc3\xa5r efter en stor g\xc3\xa5rdsbebyggelse direkt s\xc3\xb6der om kyrkog\xc3\xa5rden, som brukats under 1000-talet. Troligtvis uppf\xc3\xb6rdes en f\xc3\xb6rsta kyrka i tr\xc3\xa4 intill g\xc3\xa5rden redan under sen vikingatid eller tidig medeltid._NEWLINE_Den nuvarande kyrkan uppf\xc3\xb6rdes troligtvis under andra halvan av 1200-talet och var d\xc3\xa5 betydligt mindre \xc3\xa4n den nuvarande. Dock visar dendrodatering av virkesdelar i l\xc3\xa5nghuset och korets taklag att det restes mellan 1228-1242, vilket visar p\xc3\xa5 en n\xc3\xa5got \xc3\xa4ldre datering j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med tidigare framtagen historik._NEWLINE_P\xc3\xa5 1500-talet beskrivs den som Sankt Olofs kapell av biskop Peder Swart, trots att det var en kyrka. Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan ska Badelunda ha varit annex till Furby,  men de tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsamlingarna slogs ihop p\xc3\xa5 1500-talet, och efter att Furby kyrka \xc3\xb6vergetts tog Badelunda kyrka rollen som f\xc3\xb6rsamlingens huvudkyrka._NEWLINE_Till kyrkans \xc3\xa4ldsta delar h\xc3\xb6r den \xc3\xb6stra halvan av l\xc3\xa5nghuset samt delar av koret, som fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan var smalare och l\xc3\xa4gre. P\xc3\xa5 1300-talet byggdes sakristian, och vapenhuset under f\xc3\xb6rsta delen av 1400-talet. Innertakets tegelvalv tillkom senare under samma \xc3\xa5rhundrade. Troligtvis \xc3\xa5terinvigdes kyrkan efter valvslagningen, och d\xc3\xa5 tillkom konsekrationskors i kyrkorummet, varav ett p\xc3\xa5 norra sidan \xc3\xa4r framtaget._NEWLINE_Anundsh\xc3\xb6g hade en betydande roll som tingsplats fram till 1450-talet, d\xc3\xa5 denna flyttades till Badelunda kyrka.\n_START_SECTION_\nEfterreformatoriska f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar\n_START_PARAGRAPH_\nUnder \xc3\xa5ren runt 1650 genomgick kyrkan stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar och fick i stor utstr\xc3\xa4ckning sin nuvarande form. 1648 stod ett nytt gravkor f\xc3\xa4rdigt p\xc3\xa5 den s\xc3\xb6dra sidan om kyrkans kor. Det byggdes av Henrik Horn af Marienborg, som innehade godset H\xc3\xa4ssl\xc3\xb6 i socknen, f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4ndas av honom och hans familj. Eftersom han ocks\xc3\xa5 h\xc3\xa4mtade kroppen efter sin sv\xc3\xa4rfar Arvid Wittenberg, som tidigare varit begravd i Riddarholmskyrkan, kom koret att kallas f\xc3\xb6r Horn-Wittenbergska gravkoret._NEWLINE_Henrik Horn bekostade ocks\xc3\xa5 i slutet av 1650-talet en stor ombyggnad av kyrkan d\xc3\xa5 l\xc3\xa5nghuset f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngdes med tio meter \xc3\xa5t v\xc3\xa4st. Utbygget pr\xc3\xa4glades p\xc3\xa5 ett ovanligt s\xc3\xa4tt av medeltidens byggnadss\xc3\xa4tt, d\xc3\xa5 det nya stj\xc3\xa4rnvalvet i kyrkorummet gjordes mycket likt de redan befintliga och den v\xc3\xa4stra gaveln smyckades med avancerade blinderingar._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n mitten av 1600-talet och \xc3\xa4nda fram till 1918, med undantag f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r p\xc3\xa5 1680- och 1690-talet, fungerade Badelunda som prebende \xc3\xa5t teologie lektorerna vid V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s gymnasium. Den f\xc3\xb6rsta lektorn med ansvar \xc3\xb6ver Badelunda var Nicolaus Johannis Rudbeckius._NEWLINE_I mitten av 1700-talet var det \xc3\xa5ter igen dags f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av kyrkan. Fram till dess hade kyrkan bara haft tv\xc3\xa5 mindre f\xc3\xb6nster men nu h\xc3\xb6ggs korf\xc3\xb6nstret och f\xc3\xb6nstret mitt emot predikstolen upp f\xc3\xb6r att avhj\xc3\xa4lpa bristen p\xc3\xa5 ljus i kyrkorummet. D\xc3\xa4refter vitrappades murarna utv\xc3\xa4ndigt och vitlimmades inv\xc3\xa4ndigt. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare tog man fram en plan f\xc3\xb6r att riva den d\xc3\xa5 nedg\xc3\xa5ngna klockstapeln och ers\xc3\xa4tta den med ett v\xc3\xa4sttorn p\xc3\xa5 kyrkan, men planen verkst\xc3\xa4lldes inte. Ist\xc3\xa4llet reparerade man klockstapeln, som i stort fick sitt nuvarande utseende. \xc3\x84ven gravkoret hade blivit f\xc3\xb6rfallet, och dess takryttare i form av en h\xc3\xb6g spira ledde in regnvatten i korets tak och valv. Det s\xc3\xa5gades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ned 1775 och ersattes med ett l\xc3\xa5gt sadeltak.\n_START_SECTION_\nSenare tiders f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar\n_START_PARAGRAPH_\nUnder ledning av arkitekt C G Ekholm genomf\xc3\xb6rdes stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av kyrkan b\xc3\xa5de inv\xc3\xa4ndigt och utv\xc3\xa4ndigt 1892. Korets valv och tak samt triumfb\xc3\xa5gen h\xc3\xb6jdes och vidgades, f\xc3\xb6nstren f\xc3\xb6rstorades och den tidigare sp\xc3\xa5nt\xc3\xa4ckningen p\xc3\xa5 taken ersattes med pl\xc3\xa5t. Tidigare golv och gravh\xc3\xa4llar togs bort och man lade ett nytt klinkergolv, p\xc3\xa5 vilket nya \xc3\xb6ppna b\xc3\xa4nkar placerades, samt \xc3\xa4ven ett nytt altare och en ny altarrund. Valven sl\xc3\xa4th\xc3\xb6ggs och m\xc3\xa5lades i f\xc3\xa4rger._NEWLINE_Under 1950-talet genomf\xc3\xb6rdes \xc3\xa5ter flera stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, delvis under ledning av arkitekterna \xc3\x84rland Noreen och Per Bohlin. Kistorna som tidigare st\xc3\xa5tt i gravkoret flyttades ned i ett k\xc3\xa4llarutrymme. Fasadens puts knackades ned och ersattes och samtidigt minskade man f\xc3\xb6nstren. I kyrkorummet f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte man \xc3\xa5terskapa ett \xc3\xa4ldre utseende, f\xc3\xb6re omgestaltningen p\xc3\xa5 1800-talet. Nya, slutna b\xc3\xa4nkar sattes in, predikstol, altare och orgell\xc3\xa4ktare fick sitt nuvarande utseende, golven i kor och mittg\xc3\xa5ngar byttes ut och valv och v\xc3\xa4ggar m\xc3\xa5lades vita. Den nuvarande gula nyansen p\xc3\xa5 ytterv\xc3\xa4ggarna tillkom 1998.\n_START_SECTION_\nKyrkobyggnaden\n_START_PARAGRAPH_\nDen tornl\xc3\xb6sa byggnaden best\xc3\xa5r av ett l\xc3\xa5nghus som \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsett med ett mindre kor i \xc3\xb6st, sakristia i norr och gravkor och vapenhus i s\xc3\xb6der. Till stor del \xc3\xa4r kyrkan uppf\xc3\xb6rd av gr\xc3\xa5sten, men tegel f\xc3\xb6rekommer i gravkoret, korets nedre del och l\xc3\xa5nghusets v\xc3\xa4stra. Den v\xc3\xa4stra gaveln \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedd med blinderingar, vilka, liksom resten av kyrkan, \xc3\xa4r putsade i gul f\xc3\xa4rg. \xc3\x96ver l\xc3\xa5nghuset och utbyggnader ligger ett kopparf\xc3\xb6rsett sadeltak med brant fall, flackare p\xc3\xa5 gravkoret. Tv\xc3\xa5 rundb\xc3\xa5giga f\xc3\xb6nster finns p\xc3\xa5 vardera sidan av l\xc3\xa5nghuset, samt ett mindre p\xc3\xa5 \xc3\xb6stgaveln. Ljus kommer ocks\xc3\xa5 in i koret fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6der, genom ett f\xc3\xb6nster i gravkoret. I v\xc3\xa4stra i gaveln finns ett runt f\xc3\xb6nster. N\xc3\xa4ra intill gaveln st\xc3\xa5r en sp\xc3\xa5nkl\xc3\xa4dd klockstapel._NEWLINE_Ing\xc3\xa5ng sker genom portar i v\xc3\xa4st eller genom vapenhuset i s\xc3\xb6der. Kyrkorummet \xc3\xa4r enskeppigt och t\xc3\xa4ckt av tre stj\xc3\xa4rnvalv, tv\xc3\xa5 \xc3\xb6ver l\xc3\xa5nghuset och ett \xc3\xb6ver det mindre koret i \xc3\xb6st. Ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6ver vapenhuset finns ett valv i tegel, som \xc3\xa4r dekorerat med efterreformatoriska kalkm\xc3\xa5lningar. Bakom predikstolen p\xc3\xa5 norra v\xc3\xa4ggen, finns ett konsekrationskors framtaget. Gravkoret p\xc3\xa5 norra sidan av koret, som \xc3\xa4r t\xc3\xa4ckt av ett tunnvalv i tr\xc3\xa4, \xc3\xa4r numera inrett som ett sidokapell. Altaret i koret \xc3\xa4r murat i tegel och omgivet av ett mindre altarskrank. Det tidstypiska korf\xc3\xb6nstret fr\xc3\xa5n 1960 \xc3\xa4r tillverkat av konstn\xc3\xa4ren Jan Brazda. B\xc3\xa4nkarna \xc3\xa4r slutna, och i v\xc3\xa4st finns en orgell\xc3\xa4ktare med orgel.\n_START_SECTION_\nVapenhusets kalkm\xc3\xa5lningar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1912 hittade man sp\xc3\xa5r efter kalkm\xc3\xa5lningar i vapenhuset, men de togs fram och konserverades f\xc3\xb6rst 1959-1960, av Nils K\xc3\xa4lle. En del av m\xc3\xa5lningarna \xc3\xa4r daterade till 1540-talet och \xc3\xa4r tillskrivna Urian Olofsson, medan andra har tillkommit redan p\xc3\xa5 1400-talet och f\xc3\xb6reslagits vara av Albertus Pictor. Bland motiven finns \xc3\xa4nglar med Kristus pinoredskap, Guds hand i himlen med solen och m\xc3\xa5nen, Kristus p\xc3\xa5 korset och tre dj\xc3\xa4vlar, varav en h\xc3\xa5ller i ett horn och en rider p\xc3\xa5 en kvinna. Om resten av kyrkan har blivit m\xc3\xa5lad under medeltiden eller 1500-talet \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt, men man har inte hittat n\xc3\xa5gra sp\xc3\xa5r av m\xc3\xa5lningar, bortsett fr\xc3\xa5n konsekrationskors.'