b'\n_START_ARTICLE_\nFlykt- och kamprespons\n_START_PARAGRAPH_\nFlykt- och kamprespons eller fight-or-flight response \xc3\xa4r ett uttryck, skapat av den amerikanske fysiologen Walter Bradford Cannon, f\xc3\xb6r en respons p\xc3\xa5 stressorer vilken \xc3\xa4r en \xc3\xb6verlevnadsmekanism som inneb\xc3\xa4r att m\xc3\xa4nniskor instinktivt vid vissa stimuli antingen flyr eller k\xc3\xa4mpar till f\xc3\xb6ljd av vissa fysiologiska svar p\xc3\xa5 stimulit. "Adrenalinkick" \xc3\xa4r ett vardagsspr\xc3\xa5kligt uttryck f\xc3\xb6r samma respons._NEWLINE_Walter Bradford Cannon uppkallade det f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jda inre tillst\xc3\xa5ndet som m\xc3\xa4nniskor normalt svarar p\xc3\xa5 stress med, f\xc3\xb6r "fight-or-flight response"; senare har uppfattningen om flykt- och kampresponserna ifr\xc3\xa5gasatts och responsen kallas d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ibland "fight-or-flight-or-freeze response" (flykt-, kamp- eller frysningsrespons), "hyperarousal" (upphetsning), eller "akut stressrespons"._NEWLINE_Endokrint och neurologiskt utg\xc3\xb6rs flykt- och kampresponsen av en aktivering av stressaxeln och sympatiska nervsystemet, det vill s\xc3\xa4ga att m\xc3\xa4nniskan svarar p\xc3\xa5 stress genom pl\xc3\xb6tslig uts\xc3\xb6ndring av framf\xc3\xb6rallt adrenalin och noradrenalin samt kortisol, oxytocin och vasopressin. \xc3\x84ven andra neuroendokrina och endokrina strukturer kan aktiveras beroende p\xc3\xa5 individuella f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar, enligt stress - s\xc3\xa5rbarhetsmodellen. Aktiveringen av stressaxeln f\xc3\xa5r fysiologiska konsekvenser, s\xc3\xa5som \xc3\xb6kad puls, hastigare blodgenomstr\xc3\xb6mning till muskler och hj\xc3\xa4rna, och hastigare andning. Det f\xc3\xa5r kognitiva och k\xc3\xa4nslom\xc3\xa4ssiga konsekvenser, och p\xc3\xa5verkar b\xc3\xa5de perceptionen, minnesfunktioner, hum\xc3\xb6r och jagfunktioner, eftersom m\xc3\xa5nga hormoner ocks\xc3\xa5 fungerar som signalsubstanser._NEWLINE_Aktiveringen av stressaxeln har till funktion att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4tta m\xc3\xa4nniskan i beredelse att antingen bem\xc3\xb6ta stressorn (kamp) eller ha energi att undkomma (flykt). En tredje m\xc3\xb6jlig respons \xc3\xa4r enligt en utbredd uppfattning att \'spela d\xc3\xb6d\' (freeze), det vill s\xc3\xa4ga att m\xc3\xa4nniskor vid hot stelnar, fryser fast. Vilken av dessa responser som m\xc3\xa4nniskan kommer att ha, beror p\xc3\xa5 stressorn och p\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvuppfattningen (den spontana bed\xc3\xb6mningen huruvida det \xc3\xa4r mest f\xc3\xb6rdelaktigt att g\xc3\xb6ra det ena eller andra). En v\xc3\xa4l fungerande respons \xc3\xb6kar chanserna till \xc3\xb6verlevnad vid katastrofer och hot, medan en d\xc3\xa5ligt fungerande respons \xc3\xb6kar risken att d\xc3\xb6._NEWLINE_En kritik mot teorin om kamp- och flyktresponsen, \xc3\xa4r att den uteslutande bygger p\xc3\xa5 studier av m\xc3\xa4ns stressresponser. En teori \xc3\xa4r att kvinnor har ett annat responssystem, som har kallats tend-and-befriend-response (\'v\xc3\xa5rda [avkomman] och bli v\xc3\xa4n [med fienden]-respons\'). I synnerhet under graviditet \xc3\xa4r varken flykt eller kamp en fungerande strategi att bem\xc3\xb6ta vissa stressorer p\xc3\xa5, varf\xc3\xb6r det har f\xc3\xb6reslagits att kvinnor har andra stressreaktioner p\xc3\xa5 samma hormoner.'