b'\n_START_ARTICLE_\nTr\xc3\xa4dkrypare\n_START_SECTION_\nTaxonomi\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc3\xa4dkryparen beskrevs f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen under sitt nuvarande vetenskapliga namn av Linn\xc3\xa9 i hans Systema naturae 1758. Det vetenskapliga namnet h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n grekiska kerthios, en liten tr\xc3\xa4dlevande f\xc3\xa5gel som beskrivits av Aristoteles med flera, och latinets familiaris, v\xc3\xa4lbekant eller vanlig._NEWLINE_Denna art tillh\xc3\xb6r en grupp mycket likartade arter av tr\xc3\xa4dkrypare som alla placeras i sl\xc3\xa4ktet Certhia d\xc3\xa4r idag \xc3\xa5tta arter erk\xc3\xa4nns. Sl\xc3\xa4ktet best\xc3\xa5r av tv\xc3\xa5 evolution\xc3\xa4ra utvecklingslinjer, en holarktisk utvecklingslinje och en sydasiatisk utvecklingslinje med utbredningsomr\xc3\xa5de s\xc3\xb6der och \xc3\xb6ster om Himalaya._NEWLINE_Tr\xc3\xa4dkryparen tillh\xc3\xb6r den nordliga holarktiska utvecklingslinjen, tillsammans med amerikansk tr\xc3\xa4dkrypare (C. americana) och tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdstr\xc3\xa4dkryparen (C. brachydactyla), i v\xc3\xa4stra Eurasien. _NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver dessa tre arter av den holarktiska utvecklingslinjen s\xc3\xa5 finns det ett komplex med tre taxa i Himalaya vilka tidigare har kategoriserats som underarter till tr\xc3\xa4dkryparen men som idag allm\xc3\xa4nt ges st\xc3\xa4llning som den egna arten hodgsontr\xc3\xa4dkrypare (Certhia hodgsoni), exempelvis av BirdLife International. Detta f\xc3\xb6rslag grundar sig p\xc3\xa5 studier av komplexets DNA och s\xc3\xa5ngstruktur._NEWLINE_Amerikansk tr\xc3\xa4dkrypare har ibland kategoriserats som en underart av tr\xc3\xa4dkrypare, men har n\xc3\xa4rmare samh\xc3\xb6righet med tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdstr\xc3\xa4dkrypare, och behandlas numera vanligen som egen art.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc3\xa4dkryparen \xc3\xa4r den mest spridda arten i sitt sl\xc3\xa4kte. Den h\xc3\xa4ckar i hela Eurasien fr\xc3\xa5n Irland till Japan. I den v\xc3\xa4stra delen av utbredningsomr\xc3\xa5det har den spritts till Yttre Hebriderna i Skottland, tr\xc3\xa4ngt l\xc3\xa4ngre norrut i Norge, och f\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4nda h\xc3\xa4ckningen i Nederl\xc3\xa4nderna skedde 1993._NEWLINE_Tr\xc3\xa4dkryparen \xc3\xa4r en stannf\xc3\xa5gel i de mildare v\xc3\xa4stra och s\xc3\xb6dra delarna av h\xc3\xa4ckningsutbredningen, men vissa individer i norr flyttar s\xc3\xb6derut p\xc3\xa5 vintern, och populationer som h\xc3\xa4ckar p\xc3\xa5 berg kan flytta till l\xc3\xa4gre h\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 vintern. Vinterr\xc3\xb6relser och spridning efter h\xc3\xa4ckningen kan leda till kringflackande utanf\xc3\xb6r den normala utbredningen. \xc3\x96vervintrande flyttf\xc3\xa5glar av den asiatiska underarten har observerats i Sydkorea och Kina, och nominatformen har observerats v\xc3\xa4ster om sin h\xc3\xa4ckningsutbredning s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt bort som Orkney\xc3\xb6arna i Skottland. Tr\xc3\xa4dkryparen har ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rekommit som g\xc3\xa4st p\xc3\xa5 Kanal\xc3\xb6arna (d\xc3\xa4r tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdstr\xc3\xa4dkryparen \xc3\xa4r den lokala arten), Mallorca och F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna._NEWLINE_I Sverige \xc3\xa4r den vanlig i barrskogar och blandskogar i st\xc3\xb6rre delen av landet.\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nAlla arter i familjen tr\xc3\xa4dkrypare \xc3\xa4r likartade i utseende. De \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 f\xc3\xa5glar med bruna ovansidor med streck och prickar, r\xc3\xb6daktiga gumpar och vitaktiga undersidor. De har l\xc3\xa5nga b\xc3\xb6jda n\xc3\xa4bbar och l\xc3\xa5nga styva stj\xc3\xa4rtpennor som ger st\xc3\xb6d n\xc3\xa4r de kryper upp f\xc3\xb6r tr\xc3\xa4dstammar f\xc3\xb6r att s\xc3\xb6ka efter insekter._NEWLINE_Tr\xc3\xa4dkryparen \xc3\xa4r 12,5\xc2\xa0cm l\xc3\xa5ng och v\xc3\xa4ger 7,0\xe2\x80\x9312,9\xc2\xa0gram. Den har varmt brun ovansida som \xc3\xa4r intrikat m\xc3\xb6nstrad i svart, brungult och vitt, och enf\xc3\xa4rgat brun stj\xc3\xa4rt. Buken, sidorna och kloakomr\xc3\xa5det skiftar i brungult. K\xc3\xb6nen \xc3\xa4r lika, men ungf\xc3\xa5geln har mattare ovansida \xc3\xa4n den adulta f\xc3\xa5geln, och dess undersida \xc3\xa4r matt vit med m\xc3\xb6rka fina fl\xc3\xa4ckar p\xc3\xa5 sidorna.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nKontaktl\xc3\xa4tet \xc3\xa4r ett mycket l\xc3\xa5gm\xc3\xa4lt, tunt och g\xc3\xa4llt sit, men det mest utm\xc3\xa4rkande l\xc3\xa4tet \xc3\xa4r genomtr\xc3\xa4ngande tsri, ibland upprepat som en serie noter. Hanens s\xc3\xa5ng inleds med  srrih, srrih \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljt i turordning av ett f\xc3\xa5tal kvittrande noter, ett l\xc3\xa4ngre fallande porlande, och en vissling som faller och sedan stiger.\n_START_SECTION_\nSkillnader mot andra taxa inom sl\xc3\xa4ktet\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc3\xa4dkryparens utbredningsomr\xc3\xa5de \xc3\xb6verlappar med flera andra arters i samma sl\xc3\xa4kte, vilket kan medf\xc3\xb6ra lokala problem vid artbest\xc3\xa4mning. Den holarktiska gruppen av familjen har en mer kvittrande s\xc3\xa5ng och b\xc3\xb6rjar och slutar alltid med ett g\xc3\xa4llt sriih. Detta g\xc3\xa4ller dock inte komplexet hodgsoni i omr\xc3\xa5dena kring Himalaya och Kina. Arterna i den sydliga gruppen har d\xc3\xa4remot en drill i h\xc3\xb6gre tempo utan sriih-ljudet._NEWLINE_I Europa delar tr\xc3\xa4dkryparen en stor del av sitt utbredningsomr\xc3\xa5de med tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdstr\xc3\xa4dkryparen. J\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med denna \xc3\xa4r tr\xc3\xa4dkryparen vitare p\xc3\xa5 undersidan, varmare och mer fl\xc3\xa4ckig ovan, har vitare \xc3\xb6gonbrynsstreck, n\xc3\xa5got kortare n\xc3\xa4bb och l\xc3\xa4ngre bakklo. Att enbart med synen artbest\xc3\xa4mma en individ, till och med en som man h\xc3\xa5ller i handen, kan vara om\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r svagt tecknade f\xc3\xa5glar. En sjungande tr\xc3\xa4dkrypare kan vanligen identifieras, eftersom tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdstr\xc3\xa4dkryparen har en utm\xc3\xa4rkande serie j\xc3\xa4mnt f\xc3\xb6rdelade noter som l\xc3\xa5ter ganska annorlunda j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med tr\xc3\xa4dkryparens s\xc3\xa5ng. B\xc3\xa5da arterna kan dock sjunga den andres s\xc3\xa5ng._NEWLINE_Amerikansk tr\xc3\xa4dkrypare har aldrig observerats i Europa, men en s\xc3\xa5dan i Europa om h\xc3\xb6sten skulle vara mycket sv\xc3\xa5r att s\xc3\xa4rskilja. Under denna tiden p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret sjunger inte tr\xc3\xa4dkryparna varf\xc3\xb6r en s\xc3\xa4rskiljning p\xc3\xa5 det viset \xc3\xa4r om\xc3\xb6jligt och \xc3\xb6vriga l\xc3\xa4ten fr\xc3\xa5n den amerikanska artens p\xc3\xa5minner mycket om tr\xc3\xa4dkryparens. Till utseendet \xc3\xa4r amerikansk tr\xc3\xa4dkrypare mer lik tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdstr\xc3\xa4dkryparen \xc3\xa4n tr\xc3\xa4dkryparen, men att s\xc3\xa4rskilja dem med s\xc3\xa4kerhet, speciellt i f\xc3\xa4lt, \xc3\xa4r f\xc3\xb6rmodligen en om\xc3\xb6jlighet.\n_START_SECTION_\nBiotop\n_START_PARAGRAPH_\nDen h\xc3\xa4ckar i tempererade skogsmarker i hela Eurasien och f\xc3\xb6redrar mogna tr\xc3\xa4d. D\xc3\xa4r den delar utbredningsomr\xc3\xa5de med tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdstr\xc3\xa4dkrypare, vilket \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre delen av Europa, tenderar den att finnas fr\xc3\xa4mst i barrskog, s\xc3\xa4rskilt gran och \xc3\xa4delgran. I de omr\xc3\xa5den d\xc3\xa4r den \xc3\xa4r den enda arten av tr\xc3\xa4dkrypare, som i Europeiska Ryssland, och Brittiska \xc3\xb6arna, f\xc3\xb6redrar den l\xc3\xb6vskog eller blandskog framf\xc3\xb6r barrskog. _NEWLINE_Tr\xc3\xa4dkryparen h\xc3\xa4ckar ned till havsniv\xc3\xa5 i den norra delen av sin utbredning, men tenderar att leva i h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nder l\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut. I Pyren\xc3\xa9erna h\xc3\xa4ckar den \xc3\xb6ver 1,370\xc2\xa0meter, i Kina fr\xc3\xa5n 400\xe2\x80\x932\xc2\xa0100\xc2\xa0meter och i s\xc3\xb6dra Japan fr\xc3\xa5n 1\xc2\xa0065\xe2\x80\x932\xc2\xa0,135\xc2\xa0meter. H\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5dena har temperaturer i juli p\xc3\xa5 mellan 14 och 16\xc2\xa0\xc2\xb0C och 23\xe2\x80\x9324\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc3\xa4dkryparen h\xc3\xa4ckar fr\xc3\xa5n ett \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Boet byggs i sprickor i tr\xc3\xa4d eller bakom barkstycken. D\xc3\xa4r s\xc3\xa5dana finns \xc3\xa4r introducerade nordamerikanska mammuttr\xc3\xa4d favorittr\xc3\xa4d f\xc3\xb6r h\xc3\xa4ckning, eftersom en h\xc3\xa5lighet f\xc3\xb6r h\xc3\xa4ckning enkelt kan gr\xc3\xb6pas ur dess mjuka bark. Sprickor i byggnader eller murar anv\xc3\xa4nds ibland, och konstgjorda f\xc3\xa5gelholkar eller luckor kan f\xc3\xb6redras i barrskogsomr\xc3\xa5den. Boet har en bas av kvistar, tallbarr, gr\xc3\xa4s eller bark, och \xc3\xa4r fodrat med finare material s\xc3\xa5som fj\xc3\xa4drar, ull, mossa, lav eller spindeln\xc3\xa4t._NEWLINE_I Europa l\xc3\xa4ggs vanligen fem till sex \xc3\xa4gg mellan mars och juni, men i Japan l\xc3\xa4ggs tre till fem \xc3\xa4gg fr\xc3\xa5n maj till juli. \xc3\x84ggen \xc3\xa4r vita med mycket fina rosaaktiga prickar fr\xc3\xa4mst vid den breda \xc3\xa4nden, m\xc3\xa4ter 16\xc2\xa0x\xc2\xa012\xc2\xa0mm och v\xc3\xa4ger 1,2\xc2\xa0g , varav 6% \xc3\xa4r skal. \xc3\x84ggen ruvas av enbart honan i 13\xe2\x80\x9317\xc2\xa0dagar tills de duniga ungarna kl\xc3\xa4cks.  Ungarna \xc3\xa4r bostannare. De utfodras sedan av b\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, men v\xc3\xa4rms av endast honan, i ytterligare 15\xe2\x80\x9317\xc2\xa0dagar tills de blir flygga. Ungf\xc3\xa5glarna \xc3\xa5terv\xc3\xa4nder till boet n\xc3\xa5gra n\xc3\xa4tter d\xc3\xa4refter. Omkring 20% av paren, fr\xc3\xa4mst i s\xc3\xb6der och v\xc3\xa4ster, f\xc3\xb6der upp en andra kull._NEWLINE_Bland predatorer p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4dkrypares bon och ungar finns st\xc3\xb6rre hackspett, ekorre och sm\xc3\xa5 m\xc3\xa5rddjur, och predationen \xc3\xa4r omkring tre g\xc3\xa5nger h\xc3\xb6gre i splittrade landskap \xc3\xa4n i sammanh\xc3\xa4ngande skogsomr\xc3\xa5den (32,4% gentemot 12,0% i mindre splittrade skogslandskap). Predationsniv\xc3\xa5n \xc3\xb6kar med m\xc3\xa4ngden skogsbryn n\xc3\xa4ra en boplats, och \xc3\xa4ven n\xc3\xa4rvaro av jordbruksmark i n\xc3\xa4rheten, i b\xc3\xa5da fallen troligen p\xc3\xa5 grund av en h\xc3\xb6gre grad av predation fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5rddjur. Andelen \xc3\xb6verlevande ungf\xc3\xa5glar \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r denna art, men 47,7% om \xc3\xa5ret av de adulta f\xc3\xa5glarna \xc3\xb6verlever. Den typiska livsl\xc3\xa4ngden \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r, men den h\xc3\xb6gsta belagda \xc3\xa5ldern \xc3\xa4r \xc3\xa5tta \xc3\xa5r och tio m\xc3\xa5nader.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc3\xa4dkryparen s\xc3\xb6ker karakteristiskt ryggradsl\xc3\xb6sa djur som byten p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4dstammar. Den b\xc3\xb6rjar n\xc3\xa4ra tr\xc3\xa4dets bas och arbetar sig upp\xc3\xa5t med de styva stj\xc3\xa4rtfj\xc3\xa4drarna som st\xc3\xb6d. Till skillnad fr\xc3\xa5n n\xc3\xb6tv\xc3\xa4ckan kl\xc3\xa4ttrar den inte nedf\xc3\xb6r tr\xc3\xa4d med huvudet f\xc3\xb6re, utan flyger till basen av ett annat tr\xc3\xa4d i n\xc3\xa4rheten. Den anv\xc3\xa4nder sin l\xc3\xa5nga tunna n\xc3\xa4bb till att dra ut insekter och spindlar fr\xc3\xa5n sprickor i barken. Den \xc3\xa5terfinns vanligen p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4d, men jagar ibland byten p\xc3\xa5 v\xc3\xa4ggar, bar mark eller bland fallna tallbarr, och kan ut\xc3\xb6ka sin f\xc3\xb6da med fr\xc3\xb6n fr\xc3\xa5n barrtr\xc3\xa4d under de kallare m\xc3\xa5naderna. _NEWLINE_Tr\xc3\xa4dkryparhonan f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 de \xc3\xb6vre delarna av tr\xc3\xa4dstammar, medan hanen utnyttjar de l\xc3\xa4gre delarna. En studie i Finland fann att om en hane f\xc3\xb6rsvinner f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker den oparade honan p\xc3\xa5 l\xc3\xa4gre h\xc3\xb6jder, tillbringar mindre tid p\xc3\xa5 varje tr\xc3\xa4d och har kortare f\xc3\xb6dos\xc3\xb6kstillf\xc3\xa4llen \xc3\xa4n en hona i ett par. _NEWLINE_Tr\xc3\xa4dkrypare ansluter sig ibland till flockar av olika f\xc3\xa5gelarter p\xc3\xa5 vintern (mest\xc3\xa5g), men den tycks inte dela den f\xc3\xb6da som hittas av medf\xc3\xb6ljande mesar och kungsf\xc3\xa5glar, och drar kanske bara f\xc3\xb6rdel av den \xc3\xb6kade s\xc3\xa4kerheten i en flock. Skogsmyror delar habitat med tr\xc3\xa4dkryparen, och livn\xc3\xa4r sig ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ryggradsl\xc3\xb6sa djur p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4dstammar. De finl\xc3\xa4ndska forskarna fann att d\xc3\xa4r myrorna hade letat f\xc3\xb6da fanns f\xc3\xa4rre leddjur, och tr\xc3\xa4dkryparhanar tillbringade mindre tid p\xc3\xa5 granstammar som hade bes\xc3\xb6kts av myror.\n_START_SECTION_\nVanor\n_START_PARAGRAPH_\nSom liten skogsf\xc3\xa5gel med oansenlig fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt och l\xc3\xa5gm\xc3\xa4lt lockl\xc3\xa4te \xc3\xa4r tr\xc3\xa4dkryparen l\xc3\xa4tt att missa d\xc3\xa5 den hoppar muslikt uppf\xc3\xb6r en tr\xc3\xa4dstam, i korta skutt d\xc3\xa4r den anv\xc3\xa4nder sin styva stj\xc3\xa4rt och brett utsp\xc3\xa4rrade ben som st\xc3\xb6d. \xc3\x84nd\xc3\xa5 \xc3\xa4r den inte skygg och \xc3\xa4r i stor utstr\xc3\xa4ckning likgiltig inf\xc3\xb6r m\xc3\xa4nsklig n\xc3\xa4rvaro. Den har en utm\xc3\xa4rkande oj\xc3\xa4mn och v\xc3\xa5gformig flykt, d\xc3\xa4r fladdrande fj\xc3\xa4rilslika vingslag v\xc3\xa4xlar med vingglidningar. Flyttande f\xc3\xa5glar kan flyga p\xc3\xa5 dagen eller p\xc3\xa5 natten, men f\xc3\xb6rflyttningarnas storlek d\xc3\xb6ljs ofta av bofasta populationer. Den lever ensam p\xc3\xa5 vintern, men i kallt v\xc3\xa4der kan upp till ett dussin eller fler f\xc3\xa5glar sova tillsammans i en l\xc3\xa4mplig skyddad h\xc3\xa5lighet.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nDenna art har en omfattande utbredning p\xc3\xa5 omkring 10\xc2\xa0miljoner km\xc2\xb2. Den har en stor population, varav uppskattningsvis 11\xe2\x80\x9320\xc2\xa0miljoner individer f\xc3\xb6rekommer enbart i Europa. Trenderna f\xc3\xb6r populationsutvecklingen har inte kvantifierats, men arten anses inte n\xc3\xa4rma sig tr\xc3\xb6sklarna f\xc3\xb6r IUCN:s r\xc3\xb6dlistningskriterium om populationsminskning (minskning p\xc3\xa5 mer \xc3\xa4n 30% under tio \xc3\xa5r eller tre generationer). Av dessa anledningar klassificeras arten som livskraftig (LC)._NEWLINE_Den \xc3\xa4r vanlig \xc3\xb6ver en stor del av sitt utbredningsomr\xc3\xa5de, men i de nordligaste omr\xc3\xa5dena \xc3\xa4r den s\xc3\xa4llsynt, eftersom den \xc3\xa4r s\xc3\xa5rbara f\xc3\xb6r sv\xc3\xa5ra vintrar, s\xc3\xa4rskilt om dess f\xc3\xb6dos\xc3\xb6k avbryts av isyta p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4den eller kallt regn. Den \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ovanlig i Turkiet och Kaukasus.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 den liknar hackspettarna har den kallats f\xc3\xb6r "hackspittunge". "Tr\xc3\xa4dr\xc3\xa4nnare" har b\xc3\xa5de tr\xc3\xa4dkrypare och n\xc3\xb6tv\xc3\xa4cka kallats i N\xc3\xa4rke. I V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland har den kallats "tr\xc3\xa4dlus" och i Dalarna och p\xc3\xa5 andra h\xc3\xa5ll f\xc3\xb6r "eklus", "furuknatt", "furulus" och "lavlus". Den har \xc3\xa4ven kallats "krypare" och "bomkrypare".\n_START_SECTION_\nI kulturen\n_START_PARAGRAPH_\nI Frankrike \xc3\xa4r tr\xc3\xa4dkryparen helgad \xc3\xa5t Sankt Martin och har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kallats l\'oiseau de St Martin, det vill s\xc3\xa4ga "St Martins f\xc3\xa5gel".'