b'\n_START_ARTICLE_\nKurol\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nKurolen \xc3\xa4r 40\xe2\x80\x9350\xc2\xa0cm l\xc3\xa5ng, d\xc3\xa4r nominatformen \xc3\xa4r st\xc3\xb6rst, och L. d. gracilis den minsta. Den \xc3\xa4r en kompakt f\xc3\xa5gel med ett proportionellt stort huvud. Till skillnad fr\xc3\xa5n bl\xc3\xa5kr\xc3\xa5kor och markbl\xc3\xa5kr\xc3\xa5kor, d\xc3\xa4r k\xc3\xb6nen har lika fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt, uppvisar kuorlen k\xc3\xb6nsdimorfism. Hanar har \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande sammetsartat gr\xc3\xa5tt br\xc3\xb6st och huvud, som gradvis \xc3\xb6verg\xc3\xa5r till vit buk och undergump. \xc3\x96verg\xc3\xa5ngen mellan gr\xc3\xa5tt och vitt \xc3\xa4r tydligare hos L. d. gracilis. Ryggen, stj\xc3\xa4rten och vingt\xc3\xa4ckare \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkt iridiserande gr\xc3\xb6nt med lila anstrykningar, speciellt p\xc3\xa5 vingt\xc3\xa4ckare, medan hj\xc3\xa4ssan och \xc3\xb6gonbrynsstrecket \xc3\xa4r svart. _NEWLINE_Honor \xc3\xa4r \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande bruna med sandf\xc3\xa4rgad undersida som \xc3\xa4r kraftigt m\xc3\xb6rkfl\xc3\xa4ckad. L. d. gracilis \xc3\xa4r glesare fl\xc3\xa4ckad. Juvenilens fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt beskrivs oftast som en mattare variant av hondr\xc3\xa4kten, men \xc3\xa5tminstone juvenilen hos L. d. gracilis uppvisar skillnader i fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till honan och det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att detta ocks\xc3\xa5 g\xc3\xa4ller de andra underarterna. Kurolens m\xc3\xb6rka n\xc3\xa4bb \xc3\xa4r kraftig och \xc3\xb6gat \xc3\xa4r placerat l\xc3\xa5ngt bak p\xc3\xa5 huvudet. Tarsen och t\xc3\xa5rna \xc3\xa4r korta och t\xc3\xa5rna har en ovanlig struktur men beskrivs idag oftast som zygodaktyl, det vill s\xc3\xa4ga att tv\xc3\xa5 t\xc3\xa5r pekar fram\xc3\xa5t och tv\xc3\xa5 bak\xc3\xa5t.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nKurolens f\xc3\xb6da \xc3\xa4r inte helt k\xc3\xa4nd men en expedition 1931 fann att kameleonter och insekter som gr\xc3\xa4shoppor och fj\xc3\xa4rilslarver, utg\xc3\xb6r viktiga byten men det \xc3\xa4r \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nt att den tar gecko\xc3\xb6dlor. Dess huvudsakliga f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ksteknik \xc3\xa4r att or\xc3\xb6rligt sitta och v\xc3\xa4nta p\xc3\xa5 ett byte, som lokaliseras med synen och som f\xc3\xa5ngas genom en snabb flygattack. Den f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n luften. Bytena f\xc3\xa5ngas med den stora n\xc3\xa4bben och innan det sv\xc3\xa4ljs sl\xc3\xa5s bytet s\xc3\xb6nder mot en gren. _NEWLINE_Det finns bara ett f\xc3\xa5tal studier kring kurolens h\xc3\xa4ckningsekologi. Tidigare har den beskrivits som polygam, men det finns inga bevis som st\xc3\xb6der detta. Den placerar sitt bo i ett h\xc3\xb6gt tr\xc3\xa4d, 4\xe2\x80\x936 meter \xc3\xb6ver marken, i naturligt f\xc3\xb6rekommande h\xc3\xa5ligheter. Den fodrar inte boet och de vita \xc3\xa4ggen placeras direkt p\xc3\xa5 botten av h\xc3\xa5lan. Vanligtvis l\xc3\xa4gger den cirka fyra \xc3\xa4gg som honan ruvar i cirka 20 dagar och under denna tid matas hon av hanen. Efter att \xc3\xa4ggen kl\xc3\xa4ckts stannar ungarna i boet i ungef\xc3\xa4r 30 dagar tills de blir flygga.\n_START_SECTION_\nKurolen och m\xc3\xa4nniskan\n_START_PARAGRAPH_\nKurolen beskrivs som or\xc3\xa4dd f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor och st\xc3\xb6rs generellt inte av m\xc3\xa4nsklig aktivitet. P\xc3\xa5 Madagaskar finns det flera legender och myter om f\xc3\xa5geln. Den anses ofta vara ett gott omen och ses som en f\xc3\xb6reb\xc3\xa5dare av fint v\xc3\xa4der. Eftersom den ofta ses i par s\xc3\xa5 associeras den ofta med k\xc3\xa4rlek. Den jagas vanligtvis inte, har klarat habitatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar v\xc3\xa4l och bed\xc3\xb6ms av IUCN som livskraftig (LC).'