b'\n_START_ARTICLE_\nInger Gautier Schmit\n_START_PARAGRAPH_\nInger Gautier Schmit, f\xc3\xb6dd 25 oktober 1877 i Randers, d\xc3\xb6d 14 april 1963 p\xc3\xa5 Frederiksberg, var en dansk politiker f\xc3\xb6r partiet Venstre. Hon har varit en av de ledande kvinnorna fr\xc3\xa5n partiet, d\xc3\xa5 hon var bland dess f\xc3\xb6rsta kvinnliga representanter i b\xc3\xa5de Landstinget (1918-1929) och Folketinget (1929-1945 och 1947-1950), samt f\xc3\xb6r att hon med sina 30 \xc3\xa5r i Rigsdagen var den f\xc3\xb6r tiden l\xc3\xa4ngst sittande politikern bland den f\xc3\xb6rsta generationens kvinnliga danska rikspolitiker. Hon mottog den kungliga bel\xc3\xb6ningsmedaljen i guld 1949 f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ng och trogen tj\xc3\xa4nst i Rigsdagen.\n_START_SECTION_\nTidiga \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nInger Gautier var dotter till arm\xc3\xa9veterin\xc3\xa4ren Didier Johan Otto Christian Gautier (1848-1913) och Julie Wilhelmine Langballe (1843-1934). Familjen flyttade fr\xc3\xa5n Randers till K\xc3\xb6penhamn d\xc3\xa5 fadern fick en tj\xc3\xa4nst vid det kungliga hovets stallavdelning, Den Kongelige Stald Etat. F\xc3\xb6r Inger Gautiers vidkommande ledde det till en musikalisk skolning vid Det Kongelige Danske Musikkonservatorium (1897\xe2\x80\x931899) och h\xc3\xb6gre musikalisk utbildning i Berlin (1903\xe2\x80\x931904). Hon hade d\xc3\xa4refter ett uppeh\xc3\xa5ll vid Rysenstens herrg\xc3\xa5rd utanf\xc3\xb6r Lemvig och p\xc3\xa5verkades starkt av den l\xc3\xa5gkyrkliga v\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relsen under Indre Mission, som var starkt i omr\xc3\xa5det. Hon l\xc3\xa4mnade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r sin musikaliska bana f\xc3\xb6r att kunna \xc3\xa4gna sin tid \xc3\xa5t socialt och kyrkligt engagemang: 1907\xe2\x80\x931912 var hon f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndarinna och sekreterare f\xc3\xb6r stadens Magdalenehjemmet, inklusive ett uppeh\xc3\xa5ll i London 1911 d\xc3\xa4r hon bevittnade de ofta miserabla sociala f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena f\xc3\xb6r delar av befolkningen._NEWLINE_Inger Gautier Schmit var fr\xc3\xa5n 1914 gift med polism\xc3\xa4staren William Schmit och flyttade med honom till Sams\xc3\xb8. Tillsammans fick de fem barn.\n_START_SECTION_\nPolitisk karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nInger Gautier Schmit b\xc3\xb6rjade engagera sig politiskt i samband med flytten till Sams\xc3\xb8: Hon ansl\xc3\xb6t sig till det borgerliga agrarpartiet Venstre och var styrelseledamot i den lokala partif\xc3\xb6reningen (1916-1920). 1918 var det \xc3\xa5r som Danmarks kvinnor fullt ut fick samma politiska r\xc3\xa4ttigheter som m\xc3\xa4n, vilket inkluderade allm\xc3\xa4n och lika r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt och valbarhet till politiska uppdrag. Det var ocks\xc3\xa5 det \xc3\xa5ret som Gautier Schmit kandiderade till Rigsdagens \xc3\xb6verhus, Landstinget, och blev invald. Hon blev s\xc3\xa5ledes, trots sin korta erfarenhet av politiskt arbete, en av de f\xc3\xb6rsta kvinnorna som tog plats i Rigsdagen. Gautier Schmit och hennes familj flyttade d\xc3\xa4rmed till staden N\xc3\xa6stved p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa4lland. Hon satt i Landstinget fram till 1929, d\xc3\xa5 hon l\xc3\xa4mnade sin plats mitt under mandatperioden f\xc3\xb6r att hon blivit invald till underhuset, Folketinget. Detta mandat innehade hon till 1945 och \xc3\xa5terigen under mandatperioden 1947-1950, varav som Folketingets 2:e vice ordf\xc3\xb6rande (1943-1945) och 1:e vice ordf\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5n 1947. I Landstinget hade hon varit en av tre kvinnliga representanter fr\xc3\xa5n Venstre 1918, d\xc3\xa5 hon tog plats i Folketinget 1929 blev hon partiets f\xc3\xb6rsta kvinnliga representant d\xc3\xa4r n\xc3\xa5gonsin. Hon var \xc3\xa4ven styrelseledamot av Rigsdagens interparlamentariska grupp till 1945._NEWLINE_Under sina \xc3\xa5r i Rigsdagen var Gautier Schmit s\xc3\xa4rskilt engagerad i fr\xc3\xa5gor som r\xc3\xb6rde barns och m\xc3\xb6drars levnadsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Hon var ledamot i Svangerskabskommissionen (svenska: graviditetsutredningen) 1932\xe2\x80\x931936, som hade till uppgift att klarl\xc3\xa4gga de medicinska, juridiska och sociala synpunkterna r\xc3\xb6rande abort. Hon blev h\xc3\xa4r uppm\xc3\xa4rksammad f\xc3\xb6r sitt motst\xc3\xa5nd mot att utvidga r\xc3\xa4tten till abort, som hon ans\xc3\xa5g skulle vara f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llet fall d\xc3\xa4r graviditeten utgjorde en risk f\xc3\xb6r moderns och barnets h\xc3\xa4lsa eller om kvinnan hade utsatts f\xc3\xb6r v\xc3\xa5ldt\xc3\xa4kt, samt f\xc3\xb6r sitt motst\xc3\xa5nd mot sexualupplysning. Utredningens redog\xc3\xb6relse fr\xc3\xa5n 1936, vilket antogs av ett flertal i Folketinget, f\xc3\xb6reslog att abort skulle kunna utf\xc3\xb6ras p\xc3\xa5 medicinska (sjukdom), etiska (v\xc3\xa5ldt\xc3\xa4kt och incest), eugeniska (\xc3\xa4rftlig belastning) och sociala (exempelvis undern\xc3\xa4ring eller sj\xc3\xa4lvmordsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k) grunder. Gautier Schmit motsatte sig den sistn\xc3\xa4mnda av m\xc3\xb6jligheterna till abort, vilket fick justitieminister Karl Kristian Steincke att inte ta med den delen bland utredningens f\xc3\xb6rslag i abortlagstiftningen fr\xc3\xa5n 1937._NEWLINE_Inger Gautier Schmit var \xc3\xa4ven, l\xc3\xa4nge som enda kvinna, ledamot i Folketingets kyrkoutskott (1928-1945). Under denna tid r\xc3\xa5dde det en intensiv debatt om huruvida kvinnor skulle kunna ordineras som pr\xc3\xa4ster i den danska folkkyrkan p\xc3\xa5 samma villkor som m\xc3\xa4n. Venstre motsatte sig vid denna tid m\xc3\xb6jligheten f\xc3\xb6r kvinnor att kunna bli pr\xc3\xa4ster, vilket var en linje Inger Gautier Schmit ansl\xc3\xb6t sig till. Hon lade dock fram ett f\xc3\xb6rslag om att kvinnor skulle kunna ordineras till ett slags pr\xc3\xa4stassistenter.\n_START_SECTION_\nAnnan verksamhet\n_START_PARAGRAPH_\nVid sidan om sitt politiska arbete hade Inger Gautier Schmit \xc3\xa4ven ett omfattande kyrkligt engagemang p\xc3\xa5 s\xc3\xa5v\xc3\xa4l lokal, nationell som internationell niv\xc3\xa5. Lokalt var hon under en mandatperiod ledamot i  Tranebjergs kyrkor\xc3\xa5d (1916\xe2\x80\x931920). Hon var styrelseledamot i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Dansk Kirke i Udlandet (1920 \xe2\x80\x93 1949) som Kyrkornas v\xc3\xa4rldsr\xc3\xa5d och N\xc3\xb8dhj\xc3\xa6lp til Europas Evangeliske Kirker (1920\xe2\x80\x931954). Hon medverkade \xc3\xa4ven som f\xc3\xb6rfattare av avsnittet om kyrkan och den danska kvinnan i boken Dansk Kirke-Stat fr\xc3\xa5n 1934. _NEWLINE_Danmarks f\xc3\xb6rsvar var en fr\xc3\xa5ga som ocks\xc3\xa5 tog mycket av Gautier Schmits tid i anspr\xc3\xa5k. Kvinnor kunde dock inte g\xc3\xb6ra milit\xc3\xa4rtj\xc3\xa4nst eller inneha uppdrag och \xc3\xa4mbeten i den danska milit\xc3\xa4ren vid denna tid. Hon var d\xc3\xa4remot mycket engagerad i det danska civil- och totalf\xc3\xb6rsvaret, vari hon hade flera framtr\xc3\xa4dande uppdrag: Hon var ordf\xc3\xb6rande av Danske Kvinders Beredskab (1946\xe2\x80\x931951), ledamot av det verkst\xc3\xa4llande utskottet i Civilforsvars-Forbundet (1935\xe2\x80\x931955), ledamot av udvalget vedr. organisation af et civilt v\xc3\xa6rn for befolkningen i tilf\xc3\xa6lde af krig (1946\xe2\x80\x931949) och av Civilforsvarsr\xc3\xa5det (1950\xe2\x80\x931953). 1957 mottog hon Civilforsvars-Forbundets hedersmedalj tillsammans med bland andra kung Fredrik IX och drottning Ingrid.'