b'\n_START_ARTICLE_\nSuperheterodynmottagare\n_START_PARAGRAPH_\nSuperheterodynmottagaren \xc3\xa4r en mottagare av radiosignaler som utnyttjar heterodynprincipen f\xc3\xb6r att omvandla den avlyssnade radiofrekvensen till mottagarens f\xc3\xb6rutbest\xc3\xa4mda mellanfrekvens. Resten av mottagaren \xc3\xa4r byggd f\xc3\xb6r att enbart hantera radiosignaler p\xc3\xa5 denna fasta mellanfrekvens. B\xc3\xb6r ej f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med den \xc3\xa4ldre heterodynmottagaren. En dubbelsuper \xc3\xa4r en mottagare med tv\xc3\xa5 mellanfrekvenser i rad, se vidare nedan._NEWLINE_En viktig f\xc3\xb6rdel \xc3\xa4r att med en l\xc3\xa5g mellanfrekvens kan man l\xc3\xa4ttare bygga selektiva filter som utest\xc3\xa4nger o\xc3\xb6nskade radiostationer n\xc3\xa4ra den avlyssnade frekvensen. En annan f\xc3\xb6rdel \xc3\xa4r att man slipper g\xc3\xb6ra en m\xc3\xa4ngd frekvensberoende kretsar i mottagaren och \xc3\xa4ndra alla synkront n\xc3\xa4r man vill lyssna p\xc3\xa5 en annan s\xc3\xa4ndarfrekvens._NEWLINE_Superheterodynmottagaren uppfanns och patenterades av Edwin Howard Armstrong 1918. Den slog igenom p\xc3\xa5 allvar p\xc3\xa5 1930-talet. \xc3\x84nda sedan dess \xc3\xa4r i stort sett alla mottagare av radiosignaler superheterodyner. Det g\xc3\xa4ller apparater f\xc3\xb6r rundradio, TV, kommunikationsradio, radiol\xc3\xa4nk med mera.\n_START_SECTION_\nTeknisk funktion\n_START_PARAGRAPH_\nI mottagarens blandarsteg blandas antennsignalen multiplikativt med en frekvens fosc som alstras i mottagarens lokaloscillator. Enligt heterodynprincipen kommer d\xc3\xa5 en radiostation p\xc3\xa5 frekvensen f\xe1\xb5\xa3\xe2\x82\x90 att \xc3\xa4ven upptr\xc3\xa4da p\xc3\xa5 f\xe1\xb5\xa3\xe2\x82\x90+\xc2\xa0fosc samt p\xc3\xa5 |\xc2\xa0f\xe1\xb5\xa3\xe2\x82\x90\xe2\x80\x93\xc2\xa0fosc|. Mottagarens efterf\xc3\xb6ljande mellanfrekvenssteg \xc3\xa4r byggt f\xc3\xb6r att enbart ta emot den fasta radiofrekvensen fmf. Bara de radiostationer som uppfyller villkoret |\xc2\xa0f\xe1\xb5\xa3\xe2\x82\x90\xc2\xb1\xc2\xa0fosc|=\xc2\xa0fmf kommer d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att kunna h\xc3\xb6ras. N\xc3\xa4r man vill lyssna p\xc3\xa5 en annan radiofrekvens, \xc3\xa4ndrar man lokaloscillatorns fosc s\xc3\xa5 att andra antennsignaler uppfyller villkoret |\xc2\xa0f\xe1\xb5\xa3\xe2\x82\x90\xc2\xb1\xc2\xa0fosc|=\xc2\xa0fmf._NEWLINE_Det finns alltid tv\xc3\xa5 olika f\xe1\xb5\xa3\xe2\x82\x90 som uppfyller villkoret |\xc2\xa0f\xe1\xb5\xa3\xe2\x82\x90\xc2\xb1\xc2\xa0fosc|=\xc2\xa0fmf. Mottagaren filtrerar redan i ing\xc3\xa5ngssteget bort den ena frekvensen ur antennsignalen s\xc3\xa5 att bara den andra n\xc3\xa5r blandarsteget. Den o\xc3\xb6nskade frekvensen brukar kallas spegelfrekvens.\n_START_SECTION_\nExempel med siffror\n_START_PARAGRAPH_\nEn klassisk mellanfrekvens i radiomottagare f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngv\xc3\xa5g, mellanv\xc3\xa5g och kortv\xc3\xa5g \xc3\xa4r 455 kHz. L\xc3\xa5t oss f\xc3\xb6r enkelhets skull s\xc3\xa4ga 500 kHz, det vill s\xc3\xa4ga 0,5 MHz. Antag nu att vi lyssnar p\xc3\xa5 en mellanv\xc3\xa5gsstation p\xc3\xa5 1 MHz. F\xc3\xb6r att omvandla 1 MHz till 0,5 MHz m\xc3\xa5ste fosc vara antingen 0,5 MHz eller 1,5 MHz. Den l\xc3\xa4gre frekvensen \xc3\xa4r inte l\xc3\xa4mplig, eftersom den sammanfaller med v\xc3\xa5r mellanfrekvens. Allts\xc3\xa5 anv\xc3\xa4nder mottagaren fosc=1,5 MHz n\xc3\xa4r vi lyssnar p\xc3\xa5 1 MHz._NEWLINE_\xc3\x84ven en s\xc3\xa4ndare p\xc3\xa5 2 MHz kommer med fosc=1,5 MHz att omvandlas till v\xc3\xa5r mellanfrekvens 0,5 MHz. 2 MHz \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 den spegelfrekvens som vi beh\xc3\xb6ver filtrera bort innan vi blandar antennsignalen med fosc. I detta fall ligger spegelfrekvensen dubbelt s\xc3\xa5 h\xc3\xb6gt som den frekvens vi vill lyssna p\xc3\xa5 och \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte sv\xc3\xa5r att filtrera bort._NEWLINE_Men antag att vi ist\xc3\xa4llet lyssnar p\xc3\xa5 en s\xc3\xa4ndare p\xc3\xa5 30 MHz i kortv\xc3\xa5gsbandets \xc3\xb6versta del. Med fosc=30,5 MHz hamnar spegelfrekvensen p\xc3\xa5 31 MHz. En s\xc3\xa4ndare p\xc3\xa5 spegelfrekvensen ligger h\xc3\xa4r bara 3\xc2\xa0% ifr\xc3\xa5n den frekvens vi vill lyssna p\xc3\xa5. Det \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att g\xc3\xb6ra ett filter som effektivt tar bort den ena frekvensen men inte den andra ur antennsignalen n\xc3\xa4r de ligger s\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra varandra.\n_START_SECTION_\nMottagare med flera mellanfrekvenser\n_START_PARAGRAPH_\nAvancerade mottagare arbetar ofta med tv\xc3\xa5 (eller flera) mellanfrekvenser efter varandra. F\xc3\xb6rst anv\xc3\xa4nds en h\xc3\xb6g mellanfrekvens f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 ett stort och l\xc3\xa4ttfiltrerat avst\xc3\xa5nd mellan lyssnings- och spegelfrekvensen. D\xc3\xa4refter blandas signalen vidare ner till en andra, betydligt l\xc3\xa4gre mellanfrekvens d\xc3\xa4r man kan \xc3\xa5stadkomma god selektivitet (s\xc3\xa4rskiljningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga) mellan n\xc3\xa4rliggande radiostationer. En mottagare med tv\xc3\xa5 mellanfrekvenser kallas ibland dubbelsuper (engelska dual conversion). En trippelsuper har tre olika mellanfrekvenser i rad.\n_START_SECTION_\nBlandningssteget\n_START_PARAGRAPH_\nBlandningssteget (en. Mixer Stage) blandar inkommande signal med lokaloscillatorn (en. Local Oscillator). Detta genererar fr\xc3\xa4mst summa respektive differenssignaler enligt ovanst\xc3\xa5ende inledning.\n_START_SECTION_\nLokaloscillatorn\n_START_PARAGRAPH_\nLokaloscillatorn (en. Local Oscillator) genererar en frekvens som \xc3\xa4ndras i takt med att ing\xc3\xa5ngsstegets resonanskrets \xc3\xa4ndras. Detta f\xc3\xb6r att generera en mellanfrekvens (en. IF) som \xc3\xa4r konstant. Man m\xc3\xa5ste med andra ord anv\xc3\xa4nda en variabel kondensator med dubbla kapacitanser._NEWLINE_Bilden visar en Hartley-oscillator. Frekvensen best\xc3\xa4ms av L1, L2 och C1. C1 har oftast samma kapacitans som C1 i ing\xc3\xa5ngssteget (vridkondensator med tv\xc3\xa5 sektioner). Fta f\xc3\xb6r att vidmakth\xc3\xa5lla konstant mellanfrekvens \xc3\xa4r C1 i lokaloscillatorn serie- eller parallellkopplad med en fast kondensator(IF).\n_START_SECTION_\nDetektorn\n_START_PARAGRAPH_\nDetektorn (en. Demodulator) g\xc3\xb6r om signalen beroende p\xc3\xa5 dess moduleringss\xc3\xa4tt. Olika moduleringss\xc3\xa4tt \xc3\xa4r till exempel de analoga AM (Amplitudmodulering) och FM (Frekvensmodulering) samt de digitala FSK (en. Frequency-shift keying) och PSK (en. Phase-shift Keying). H\xc3\xa4r avses frekvensmodulation och FM-bandet dvs (88\xc2\xa0MHz \xe2\x80\x93 108\xc2\xa0MHz)._NEWLINE_Detektorn \xc3\xa4r t\xc3\xa4nkt att fungera som s\xc3\xa5 att gallerlikriktning sker n\xc3\xa4r signalen g\xc3\xa5r positiv och f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rks n\xc3\xa4r den g\xc3\xa5r negativ. Samtidigt kommer h\xc3\xb6gre frekvens ge en h\xc3\xb6gre sp\xc3\xa4nning ut. Detta steg hade kunnat realiserats med en vanlig diod.\n_START_SECTION_\nUtg\xc3\xa5ngssteget\n_START_PARAGRAPH_\nUtg\xc3\xa5ngssteget (en. Output Stage) f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rker signalen ytterligare samt driver en h\xc3\xb6gtalare._NEWLINE_Transformatorn Tr1 \xc3\xa4r l\xc3\xa4mpligen p\xc3\xa5 cirka 50\xc2\xa0H och har ett varvtalsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande p\xc3\xa5 1:35 f\xc3\xb6r att generera en effektiv last p\xc3\xa5 den triodkopplade pentoden V\xe2\x82\x81 p\xc3\xa5 10\xc2\xa0k\xce\xa9 (vid 8\xc2\xa0\xce\xa9 h\xc3\xb6gtalare).\n_START_SECTION_\nSp\xc3\xa4nningsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningen\n_START_PARAGRAPH_\nSp\xc3\xa4nningsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningen (en. Supply) tillhandah\xc3\xa5ller alla n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga sp\xc3\xa4nningar. I vidst\xc3\xa5ende figur har dock matningen f\xc3\xb6r gl\xc3\xb6dtr\xc3\xa5darna uteslutits. Dessa b\xc3\xb6r vara tv\xc3\xa5 till antalet och inte s\xc3\xa4llan 6,3\xc2\xa0V. Det \xc3\xa4r l\xc3\xa4mpligt att f\xc3\xa5 fatt i en toroidtransformator med delad prim\xc3\xa4r samt v\xc3\xa4nda p\xc3\xa5 den och anv\xc3\xa4nda den i kopplingen. I och med att det \xc3\xa4r en toroid s\xc3\xa5 kan man sj\xc3\xa4lv linda \xc3\xb6nskad gl\xc3\xb6dtr\xc3\xa5dssp\xc3\xa4nning (efter att f\xc3\xb6rst ha testat hur m\xc3\xa5nga volt ett visst antal varv ger och sedan l\xc3\xa4gga p\xc3\xa5 typ 10\xc2\xa0% f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rluster)._NEWLINE_C1, L1 och C2 utg\xc3\xb6r ett s\xc3\xa5 kallat pi-filter d\xc3\xa4r det likriktade medelv\xc3\xa4rdet av den pulserande insp\xc3\xa4nningen kommer ut som filtrerad utsignal. I fallet ovan har vi allts\xc3\xa5 cirka 115\xc2\xa0V ut.'