b'\n_START_ARTICLE_\nFrancis Schlatter\n_START_PARAGRAPH_\nFrancis Schlatter, f\xc3\xb6dd 1856, d\xc3\xb6d 1895 var en amerikansk siare, helbr\xc3\xa4gdag\xc3\xb6rare och vandrarpredikant som blev k\xc3\xa4nd som "the Healer". Han f\xc3\xb6ddes i byn Ebersheim, i n\xc3\xa4rheten av Selestat, i Alsace-Lorraine 29 april 1856 och var skomakare. 1884 emigrerade han till USA, d\xc3\xa4r han arbetade i flera st\xc3\xa4der och anl\xc3\xa4nde till Denver, Colorado 1892. N\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader senare fick han uppenbarelser n\xc3\xa4r satt p\xc3\xa5 sin skomakarb\xc3\xa4nk, i vilka han h\xc3\xb6rde Guds r\xc3\xb6st som kommenderade honom att s\xc3\xa4lja sin skomakarverkstad och, ge pengarna till de fattiga och viga sitt liv \xc3\xa5t healing av sjuka. Han gav sig sedan ut p\xc3\xa5 en 500 mil l\xc3\xa5ng pilgrimsf\xc3\xa4rd till fots runt v\xc3\xa4stra USA, vilken tog honom till \xc3\xb6stra Colorado, Kansas, Oklahoma och sedan till Hot Springs, Arkansas, d\xc3\xa4r han blev arresterad f\xc3\xb6r l\xc3\xb6sdriveri. Tidigt p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret 1894  rymde han v\xc3\xa4sterut, han vandrade genom Texas, New Mexico, Arizona och in i s\xc3\xb6dra Kalifornien, d\xc3\xa4r han b\xc3\xb6rjade med sina f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till helbr\xc3\xa4gdag\xc3\xb6relse p\xc3\xa5 indianerna i San Jacinto Valley. Efter tv\xc3\xa5 m\xc3\xa5nader tog han p\xc3\xa5 nytt upp sin pilgrimsf\xc3\xa4rd och vandrade \xc3\xb6sterut \xc3\xb6ver Mojave\xc3\xb6knen och levde inte p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got annat \xc3\xa4n mj\xc3\xb6l och vatten. I juli 1895 d\xc3\xb6k han upp som en kristuslik helbr\xc3\xa4gdag\xc3\xb6rare. i Rio Grandes byar s\xc3\xb6der om Albuquerque. D\xc3\xa4r, medan han botade hundratals sjuka, lidande och handikappade m\xc3\xa4nniskor som kom i m\xc3\xa4ngder till gamla stan i Albuquerque, blev han ber\xc3\xb6md. En folkhop samlades kring honom varje dag och hoppades bli botade fr\xc3\xa5n sina sjukdomar genom att gripa h\xc3\xa4nder. M\xc3\xa5naden efter \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han till Denver, men han \xc3\xa5terupptog inte sitt helbr\xc3\xa4gdag\xc3\xb6rande f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i mitten p\xc3\xa5 september. De f\xc3\xb6ljande m\xc3\xa5naderna drog hans gudstj\xc3\xa4nster tiotusetals pilgrimer till ett litet hem i Denver. Schlatter s\xc3\xa4gs ha v\xc3\xa4grat att ta all form av bel\xc3\xb6ning f\xc3\xb6r sina gudstj\xc3\xa4nster. Hans livsstil var mycket enkel och han l\xc3\xa4rde inte n\xc3\xa5gon ny l\xc3\xa4ra. Han sa bara att lydde en kraft som han kallade Fadern och fr\xc3\xa5n denna kraft fick han konsten att kunna hela. Natten den 13 november 1895 f\xc3\xb6rsvann han pl\xc3\xb6tsligt och l\xc3\xa4mnade efter sig ett meddelande i vilket han sade att hans uppdrag var till \xc3\xa4nda. 1897 kom nyheten fr\xc3\xa5n Mexiko att hans ben och tillh\xc3\xb6righeter hade hittats p\xc3\xa5 sidan av ett berg i Sierra Madre. Vid samma tid publicerade en kvinna vid namn Ada Morley en bok som hette The Life of the Harp in the Hand of the Harper som ber\xc3\xa4ttade om helbr\xc3\xa4gdag\xc3\xb6rarens tre m\xc3\xa5nader l\xc3\xa5nga uppeh\xc3\xa5ll p\xc3\xa5 hennes ranch i Datil, New Mexico efter hans f\xc3\xb6rsvinnande fr\xc3\xa5n Denver. Boken, som bar den titel som Francis Schlatter gav den, inneh\xc3\xb6ll ocks\xc3\xa5 en beskrivning i f\xc3\xb6rsta person av hans tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r l\xc3\xa5nga pilgrimsf\xc3\xa4rd, som han tyckte hade samma betydelse f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nskligheten som Kristus fyrtio dagar i vildmarken. N\xc3\xa4r han l\xc3\xa4mnade Morleys ranch talade Schlatter om f\xc3\xb6r Morley att Gud hade f\xc3\xb6r avsikt att grunda New Jerusalem i Datil Mountains, och Schlatter lovade att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda vid denna tid. Efter Schlatters d\xc3\xb6d blev det flera rubriker i landet, 1909, 1916 och 1922, om m\xc3\xa4n som p\xc3\xa5stod sig vara helbr\xc3\xa4gdag\xc3\xb6raren. _NEWLINE_I August Strindbergs sj\xc3\xa4lvbiografiska roman Inferno n\xc3\xa4mns Francis Schlatter som en dubbelg\xc3\xa5ngare till en tysk konstn\xc3\xa4r Strindberg tr\xc3\xa4ffade i Paris 1896, \xc3\xa5ret efter Schlatters f\xc3\xb6rsvinnande. Han s\xc3\xa4ger sig ha j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt mannens handstil och namnteckning och handstil med Schlatters som fanns i en tidskrift och de var mycket lika. Han blev r\xc3\xa4dd f\xc3\xb6r mannen. 1897 skriver han i brev till Gustaf af Geijerstam att han har hittat mannen: "Du erinrar kanske att i Inferno jag omtalar den underliga historien om Francis Schlatter, underg\xc3\xb6raren i Amerika och hans dubbelg\xc3\xa5ngare i Paris, min v\xc3\xa4n den Tyske m\xc3\xa5laren som kom fr\xc3\xa5n Amerika n\xc3\xa4r Schlatter f\xc3\xb6rsvann; historien om korset och Jeanne d\'Arc, hans namnteckning o.s.v. N\xc3\xa5v\xc3\xa4l denna man hette Hermann i verkligheten och var mycket mystisk, s\xc3\xa5 full av l\xc3\xb6gn (?) att jag trodde mannen ej var slug."\n_START_SECTION_\nLitteratur\n_START_PARAGRAPH_\nModern Miracles of Healing: A True Account of the Life, Works and Wanderings of Francis Schlatter, the Healer, attributed to "Francis Schlatter, The Alsacian," and published in 1903.'