b'\n_START_ARTICLE_\nZimmermanntelegrammet\n_START_PARAGRAPH_\nZimmermanntelegrammet kallas det kodade telegram som den tyske utrikesministern Arthur Zimmermann i januari 1917 skickade till den tyske ambassad\xc3\xb6ren Heinrich von Eckardt i Mexiko. Telegrammet blev uppsnappat av brittisk underr\xc3\xa4ttelsetj\xc3\xa4nst i London och dechiffrerades. Det s\xc3\xa4ndes sedan vidare till Washington DC och bidrog starkt till USA:s intr\xc3\xa4de i f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget._NEWLINE_En popul\xc3\xa4r beskrivning av historien om telegrammet, med detaljerade k\xc3\xa4llh\xc3\xa4nvisningar, \xc3\xa4r Barbara Tuchman, The Zimmermann Telegram (1958; svensk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning, Zimmermanns telegram, 1983). En hemligst\xc3\xa4mplad amerikansk rapport om h\xc3\xa4ndelserna skrevs 1938 av William F. Friedman och Charles J. Mendelsohn, "The Zimmermann Telegram of January 16, 1917 and Its Cryptographic Background" (33 sidor). Denna rapport frisl\xc3\xa4pptes 1965 och Tuchman kommenterar dess inneh\xc3\xa5ll i f\xc3\xb6rordet till andra upplagan (1966) av sin bok, som den svenska \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningen bygger p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nInneh\xc3\xa5ll i telegrammet\n_START_PARAGRAPH_\nI detta telegram framkom det att Tyskland skulle inleda det oinskr\xc3\xa4nkta ub\xc3\xa5tskriget, d.v.s. att utan f\xc3\xb6rvarning g\xc3\xa5 till attack mot fartyg, detta f\xc3\xb6r att man hoppades att USA inte skulle ge sig in kriget p\xc3\xa5 grund av riskerna. Storbritannien och \xc3\xb6vriga i ententen skulle f\xc3\xb6rhoppningsvis inleda f\xc3\xb6rhandlingar om fred. Skulle inte detta lyckas s\xc3\xa5 skulle Tyskland inleda f\xc3\xb6rhandlingar med Mexiko och Japan om att g\xc3\xa5 in p\xc3\xa5 centralmakternas sida. Tyskland lockade med m\xc3\xb6jligheterna att ta tillbaka "tidigare f\xc3\xb6rlorad mark", f\xc3\xb6r Mexikos del. D\xc3\xa5 f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet var mycket sp\xc3\xa4nt mellan USA och Mexiko s\xc3\xa5 fanns m\xc3\xb6jligheten att det skulle g\xc3\xa5 i l\xc3\xa5s.\n_START_SECTION_\nMexikos svar\n_START_PARAGRAPH_\nMexikos president, Venustiano Carranza svarade att det skulle bli stora problem om man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ta tillbaka f\xc3\xb6rlorad mark. Ett krig mot USA skulle inneb\xc3\xa4ra att hj\xc3\xa4lp beh\xc3\xb6vdes, hj\xc3\xa4lp som Tyskland om\xc3\xb6jligen kunde ge, b\xc3\xa5de av geografiska sk\xc3\xa4l och genom att Tyskland hade fullt upp p\xc3\xa5 hemmaplan. Dessutom skulle det bli en om\xc3\xb6jlig uppgift att f\xc3\xb6rvalta en s\xc3\xa5 stor amerikansk befolkning. Uppror mm skulle bli f\xc3\xb6r mycket. Mexikos svar kom den 14 april 1917 - 8 dagar efter USA:s intr\xc3\xa4de i kriget.\n_START_SECTION_\nBrittiskt uppsnappande av telegrammet\n_START_PARAGRAPH_\nBrittisk underr\xc3\xa4ttelsetj\xc3\xa4nst (the British Naval Intelligence unit, Room 40) snappade upp telegrammet och dechiffrerade det. Med hj\xc3\xa4lp av tidigare er\xc3\xb6vrade kodb\xc3\xb6cker fr\xc3\xa5n tyska agenter, lyckades man komma p\xc3\xa5 koden och kn\xc3\xa4cka den. Britterna ins\xc3\xa5g att detta skulle ytterligare mana amerikanerna till strid. RMS Lusitania hade s\xc3\xa4nkts tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r innan och f\xc3\xa5tt den amerikanska opinionen mot Tyskland att v\xc3\xa4nda.\n_START_SECTION_\nEffekten p\xc3\xa5 USA\n_START_PARAGRAPH_\nRedan den 23 februari fick USA:s ambassad\xc3\xb6r i London en kopia p\xc3\xa5 telegrammet och tv\xc3\xa5 dagar senare hade president Woodrow Wilson det. V\xc3\xa4rt att notera \xc3\xa4r att k\xc3\xa4nslorna bland den amerikanska befolkningen var starkt antityska och antimexikanska. Pancho Villa hade jagats l\xc3\xa4nge och han var ofta \xc3\xb6ver gr\xc3\xa4nsen och gjorde r\xc3\xa4der, som kostade regeringen stora summor. Den 1 mars sl\xc3\xa4pptes det ut till pressen, men trots alla "anti"-k\xc3\xa4nslor, trodde opinionen att det var falskt, ett s\xc3\xa4tt att f\xc3\xa5 starkare sk\xc3\xa4l att g\xc3\xa5 i strid. Tyskland, Japan och Mexiko f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkte detta.\n_START_SECTION_\nZimmermann tr\xc3\xa4der fram\n_START_PARAGRAPH_\nOtroligt nog gick Zimmermann ut i offentliga tal, vid tv\xc3\xa5 tillf\xc3\xa4llen, den 3 mars samt den 29 mars, och bekr\xc3\xa4ftade \xc3\xa4ktheten. Han f\xc3\xb6rklarade att m\xc3\xa5let var att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka f\xc3\xa5 USA att forts\xc3\xa4tta p\xc3\xa5 sin neutrala linje, och att maningen till Mexiko (\xc3\xa4ven Japan) endast skulle tr\xc3\xa4da i kraft vid en eventuell krigsf\xc3\xb6rklaring fr\xc3\xa5n USA. Zimmermann anklagade till och med Woodrow Wilson f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4rskilt ohyfsat s\xc3\xa4tt ha brutit f\xc3\xb6rbindelserna med Tyskland den 3 februari (Tyskland hade b\xc3\xb6rjat ub\xc3\xa5tskriget den 1 februari), vilket medf\xc3\xb6rde att man inte hade m\xc3\xb6jlighet att f\xc3\xb6rklara situationen.\n_START_SECTION_\nUSA:s krigsf\xc3\xb6rklaring\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r det blev klart f\xc3\xb6r den allm\xc3\xa4nna opinionen i USA att telegrammet var \xc3\xa4kta, verkade det som att det enda alternativet var krig. Telegrammet bidrog allts\xc3\xa5 starkt till att Woodrow Wilson den 2 april 1917 la fram f\xc3\xb6r kongressen att krig skulle f\xc3\xb6rklaras, och att kongressen godk\xc3\xa4nde detta den 6 april.'