b'\n_START_ARTICLE_\nResmo kyrka\n_START_SECTION_\nKyrkobyggnad\n_START_PARAGRAPH_\nResmo kyrka \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra landborgen intill Stora alvaret, i en trakt rik p\xc3\xa5 fornl\xc3\xa4mningar; bland dessa m\xc3\xa4rks fyra ovanligt stora g\xc3\xa5nggrifter. Kyrkan best\xc3\xa5r av ett l\xc3\xa5nghus med smalare absidkor, sakristia i norr och torn i v\xc3\xa4ster. Korets plan, liksom \xc3\xa4ven sakristians, \xc3\xa4r n\xc3\xa5got skev. Norra l\xc3\xa5nghusportalen (vars inre \xc3\xa4r igenmurad) har ned\xc3\xa5t divergerande sidor och t\xc3\xa4cks av mycket l\xc3\xa5nga ekvirken i en form som i Sverige endast f\xc3\xb6rekommer p\xc3\xa5 \xc3\x96land, bland annat \xc3\xa4ven i Ventlinge kyrka. \xc3\x84ven syd- och v\xc3\xa4stportalerna har varit av samma slag. Tornets \xc3\xb6ppningar \xc3\xa4r alla avt\xc3\xa4ckta med ekplank p\xc3\xa5 insidan. Stora spetsb\xc3\xa5giga och mindre rundb\xc3\xa5giga f\xc3\xb6nster, b\xc3\xa5de i norr och s\xc3\xb6der, lyser upp det h\xc3\xb6ga och smala kyrkorummet, som t\xc3\xa4cks av ett flackt tr\xc3\xa4tunnvalv._NEWLINE_Ing\xc3\xa5ngar i v\xc3\xa4ster och mitt p\xc3\xa5 sydfasaden leder in i kyrkorummet. Inredningen \xc3\xa4r huvudsakligen fr\xc3\xa5n 1700-talets slut. Resmo \xc3\xa4ger \xc3\x96lands st\xc3\xb6rsta svit av romanska m\xc3\xa5lningar. Till de \xc3\xa4ldsta, fr\xc3\xa5n 1100-talets mitt, h\xc3\xb6r framst\xc3\xa4llningen av Majestas Domini (lat. "Herrens majest\xc3\xa4t") i absidens hj\xc3\xa4lmvalv. M\xc3\xa5lningarna inne i den h\xc3\xb6ga triumfb\xc3\xa5gen och p\xc3\xa5 triumfmurens v\xc3\xa4stra sida h\xc3\xb6r till den n\xc3\xa5got yngre, omf\xc3\xa5ngsrikaste m\xc3\xa5lningssviten tillkommen omkring 1200. Kyrkan rymmer vidare kalkm\xc3\xa5lningar fr\xc3\xa5n 1200-talets mitt och 1500-talets slut.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nResmo kyrka \xc3\xa4r det medeltida Sveriges \xc3\xa4ldsta bevarade kyrkobyggnad som alltj\xc3\xa4mt \xc3\xa4r i bruk. Den \xc3\xa4r den b\xc3\xa4st bevarade av de kvarst\xc3\xa5ende \xc3\xb6l\xc3\xa4ndska medeltidskyrkorna och har genom byggnadsantikvariska unders\xc3\xb6kningar dokumenterats till 1000-talet. De \xc3\xa4ldsta delarna \xe2\x80\x93 koret med absid, l\xc3\xa5nghuset, delar av v\xc3\xa4sttornet - daterar sig fr\xc3\xa5n 1000-talets slut. V\xc3\xa4sttornet f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lldes vid mitten av 1100-talet och omkring \xc3\xa5r 1200 uppf\xc3\xb6rdes ocks\xc3\xa5 ett \xc3\xb6sttorn. En sakristia tillbyggdes vid 1740-talets b\xc3\xb6rjan. Stora spetsb\xc3\xa5giga f\xc3\xb6nster h\xc3\xb6ggs upp 1784 och det plana innertaket ersattes med ett tunnvalv av tr\xc3\xa4. \xc3\x96sttornet, som f\xc3\xb6rvandlat kyrkan till en kl\xc3\xb6vsadelskyrka, revs vid 1826 \xc3\xa5rs ombyggnad ned till n\xc3\xa5got \xc3\xb6ver det ursprungliga korets niv\xc3\xa5, och kyrkan erh\xc3\xb6ll i huvudsak sitt nuvarande utseende. Vid samma tillf\xc3\xa4lle f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs tornet med lanternin; kor och l\xc3\xa5nghus t\xc3\xa4cks av ett gemensamt sadeltak; korets takfall dock n\xc3\xa5got kortare. Ytterligare f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av tornets utseende gjordes 1890. \xc3\x85r 1923 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades exteri\xc3\xb6ren enligt f\xc3\xb6rslag av arkitekt A. Roland.'