b"\n_START_ARTICLE_\nLaval, Qu\xc3\xa9bec\n_START_PARAGRAPH_\nLaval \xc3\xa4r en stad i \xc3\xb6stra Kanada, en f\xc3\xb6rort till metropolen Montr\xc3\xa9al och en av provinsen Qu\xc3\xa9becs 17 regioner. Laval ligger p\xc3\xa5 en \xc3\xb6 som \xc3\xa5tskiljs fr\xc3\xa5n Montr\xc3\xa9al av floden Rivi\xc3\xa8re des Prairies. Laval har 376\xc2\xa0845 inv\xc3\xa5nare (2006, tjugonde i Kanada) och med sin yta p\xc3\xa5 247,07\xc2\xa0km\xc2\xb2 en befolkningst\xc3\xa4thet p\xc3\xa5 1\xc2\xa0388,30\xc2\xa0inv\xc3\xa5nare/km\xc2\xb2 (fjortonde i Kanada).\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nLaval ligger p\xc3\xa5 \xc3\xb6n \xc3\x8ele J\xc3\xa9sus som fortfarande till stor del har landsbygdskarakt\xc3\xa4r. Stadsbebyggelsen \xc3\xa4r koncentrerad till de centrala delarna av \xc3\xb6n och l\xc3\xa4ngs med de s\xc3\xb6dra och v\xc3\xa4stra str\xc3\xa4nderna. _NEWLINE_Sex broar (varav fem \xc3\xa4r motorv\xc3\xa4gar) och tv\xc3\xa5 pendelt\xc3\xa5gslinjer f\xc3\xb6rbinder Laval med omgivande st\xc3\xa4der: Bois-des-Filion, Terrebonne, Rosem\xc3\xa8re, Boisbriand, Saint-Eustache och Montr\xc3\xa9al.\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nPolitiskt v\xc3\xa4ger Laval lika mellan de tv\xc3\xa5 nationalistpartierna, Bloc Qu\xc3\xa9b\xc3\xa9cois och Parti Qu\xc3\xa9b\xc3\xa9cois, och det liberala partiet, Parti liberal du Qu\xc3\xa9b\xc3\xa9c. Undantaget \xc3\xa4r Chomedey i s\xc3\xb6der med en klar majoritet som motsatte sig en utbrytning fr\xc3\xa5n Kanada.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nAv Lavals inv\xc3\xa5nare \xc3\xa4r 73\xc2\xa0% franskspr\xc3\xa5kiga och 6\xc2\xa0% engelskspr\xc3\xa5kiga, medan 20\xc2\xa0% talar n\xc3\xa5got annat spr\xc3\xa5k. I staden finns betydande grekiska, italienska och arabiska minoriteter. 81\xc2\xa0% \xc3\xa4r romersk-katolska._NEWLINE_Medelinkomsten var 23\xc2\xa0965 dollar.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta bos\xc3\xa4ttningen i Laval grundades av jesuiter 1636 som tilldelades en f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning p\xc3\xa5 \xc3\xb6n och fyra \xc3\xa5r senare hade de f\xc3\xa5tt ig\xc3\xa5ng ett jordbruk. 1675 tog Fran\xc3\xa7ois de Montmorency-Laval, Nya Frankrikes f\xc3\xb6rsta biskop \xc3\xb6ver styret. 1702 grundades en f\xc3\xb6rsamling som till\xc3\xa4gnades Saint-Fran\xc3\xa7ois de Sales. De f\xc3\xb6rsta kommunerna p\xc3\xa5 \xc3\xb6n uppr\xc3\xa4ttades s\xc3\xa5 sent som 1845 och urbaniseringen kom inte ig\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet. Laval-des-Rapides blev \xc3\xb6ns f\xc3\xb6rsta stad 1912 och fick s\xc3\xa4llskap av byn L'Abord-\xc3\xa0-Plouffe tre \xc3\xa5r senare d\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 turistorten Laval-sur-le-Lac grundades. Med sin n\xc3\xa4rhet till Montr\xc3\xa9al v\xc3\xa4xte snart Laval upp till en av metropolens st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rorter._NEWLINE_F\xc3\xb6r att bem\xc3\xb6ta de problem som urbaniseringen orsakade b\xc3\xb6rjade st\xc3\xa4derna p\xc3\xa5 \xc3\xb6n sl\xc3\xa5s samman till st\xc3\xb6rre administrativa enheter. L'Abord-\xc3\xa0-Plouffe slogs samman med Renaud och Saint-Martin och bildade staden Chomedey 1961. De framg\xc3\xa5ngar som sammanslagningen innebar gjorde att man fyra \xc3\xa5r senare ombildade hela \xc3\xb6n till en enda stad. Dagens Laval hade d\xc3\xa5 en befolkning p\xc3\xa5 170\xc2\xa0000."