b'\n_START_ARTICLE_\nKricka\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nArten beskrevs f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen taxonomiskt 1758 av Carl von Linn\xc3\xa9 i tionde upplagan av hans Systema naturae, d\xc3\xa4r den beskrevs under sitt nuvarande vetenskapliga namn. _NEWLINE_Huruvuida den utg\xc3\xb6r samma art som amerikansk kricka (Anas carolinensis), vilken f\xc3\xb6rekommer i nordamerika, \xc3\xa4r omdiskuterat. Exempelvis accepterar inte IUCN och BirdLife International dessa b\xc3\xa5da taxa som olika arter, och fortfarande 2016 behandlar Clements et al dem som en art. Trots detta \xc3\xa4r det m\xc3\xa5nga auktoriteter, bland annat SOF som behandlar dem som tv\xc3\xa5 arter, baserat p\xc3\xa5 beteende (Laurie-Ahlberg & McKinney 1979), morfologi (Livezey, 1991), och molekyl\xc3\xa4ra (Johnson & Sorenson 1999) data vilket diskuteras av Sangster et al, 2002. Rent genetiskt verkar amerikansk kricka st\xc3\xa5 n\xc3\xa4rmare den sydamerikanska arten guln\xc3\xa4bbad kricka.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige h\xc3\xa4ckar krickan \xc3\xb6ver hela landet men \xc3\xa4r talrikast i mindre insj\xc3\xb6ar i Norrland. Den svenska populationen flyttar i september/oktober, fr\xc3\xa4mst till Nederl\xc3\xa4nderna och Storbritannien, och \xc3\xa5terkommer vid islossningen i mars och april. I Sk\xc3\xa5ne \xc3\xa4r den dock en stannf\xc3\xa5gel.\n_START_SECTION_\nUtseende, f\xc3\xa4ltk\xc3\xa4nnetecken och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nKrickan \xc3\xa4r en liten and med en l\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 34 - 38 cm och ett vingspann p\xc3\xa5 53 - 59 cm och detta g\xc3\xb6r den till den minsta simanden i Sverige. Vingspegelns \xc3\xb6versida \xc3\xa4r hos b\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen gr\xc3\xb6n och undersidan svart. Hannen b\xc3\xa4r beroende p\xc3\xa5 \xc3\xa5rstid tv\xc3\xa5 olika fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kter. Fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6sten fram till ruggningen i juni \xc3\xa4r dess huvud och hals r\xc3\xb6dbruna. L\xc3\xa4ngs huvudets sida finns ett m\xc3\xb6rkgr\xc3\xb6nt band. Framrygg, hals och sidor \xc3\xa4r spr\xc3\xa4ckliga av svart och vitt. Hannen har en brungr\xc3\xa5 rygg och \xc3\xb6vergump och en vit undergump. Efter ruggningen liknar den honan. Honan \xc3\xa4r ovan brunsvart med rostbruna fj\xc3\xa4derkanter och p\xc3\xa5 undersidan brungul med m\xc3\xb6rka fl\xc3\xa4ckar._NEWLINE_I flykten kan de snabba flockarna med krickor p\xc3\xa5minna om vadare trots sina korta ben, och p\xc3\xa5 land \xc3\xa4r den, i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med m\xc3\xa5nga andra \xc3\xa4nder, ganska snabb och l\xc3\xa4ttr\xc3\xb6rlig._NEWLINE_Hanen har ett karakteristiskt upprepande visslande l\xc3\xa4te som h\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren utan uppeh\xc3\xa5ll och som kan beskrivas som kriick.\n_START_SECTION_\nBiotop\n_START_PARAGRAPH_\nKrickan \xc3\xa4r mycket social utanf\xc3\xb6r h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4songen och kan bilda stora flockar. Under h\xc3\xa4ckningen f\xc3\xb6rekommer den vanligtvis i skyddade v\xc3\xa5tmarker med enstaka h\xc3\xb6gre vegetation, som taigans mossar eller mindre sj\xc3\xb6ar eller dammar med st\xc3\xb6rre vassomr\xc3\xa5den. Vintertid upptr\xc3\xa4der den ofta i brackvatten eller i skyddade vikar eller laguner utmed kusten.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker genom att snappa f\xc3\xb6da i n\xc3\xa4rheten av ytan eller genom att tippa kroppen fram\xc3\xa5t s\xc3\xa5 att den n\xc3\xa5r bottnen med n\xc3\xa4bben d\xc3\xa4r den betar vegetation. Den kan ocks\xc3\xa5 mer s\xc3\xa4llsynt dyka f\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 f\xc3\xb6da. Under h\xc3\xa4ckningsperioden lever den fr\xc3\xa4mst av vattenlevande insekter, som kr\xc3\xa4ftdjur och dess larver, bl\xc3\xb6tdjur och maskar. Vintertid lever den ist\xc3\xa4llet fr\xc3\xa4mst vegetation som fr\xc3\xb6n, vattenv\xc3\xa4xter olika sorters gr\xc3\xa4s, som starrgr\xc3\xa4s. Krikan \xc3\xa4r dagaktiv under h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4songen medan den fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker i skymningen eller till och med nattetid under vintern.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nParbildningen sker i vinterkvarteret och de n\xc3\xa5r h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5det tillsammans i b\xc3\xb6rjan av mars. H\xc3\xa4ckningen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas n\xc3\xa5gra veckor senare men inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i maj i det nordligaste h\xc3\xa4ckninsomr\xc3\xa5dena. Boet best\xc3\xa5r av en f\xc3\xb6rdjupning i marken som fodras med torra l\xc3\xb6v och dun, och placeras v\xc3\xa4l skyddat i t\xc3\xa4t vegetation i n\xc3\xa4rheten av vatten. Hanen l\xc3\xa4mnar honan s\xc3\xa5 fort hon p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat att l\xc3\xa4gga \xc3\xa4ggen och flyttar en l\xc3\xa4ngre eller kortare str\xc3\xa4cka till specifika sj\xc3\xb6ar d\xc3\xa4r han sl\xc3\xa5r f\xc3\xb6lje med andra hanar f\xc3\xb6r att rugga till eklipsdr\xc3\xa4kt. Hanarna flyttar vanligtvis separat och m\xc3\xb6ter ofta sin avkomma f\xc3\xb6rst i vinterkvarteret. Honan l\xc3\xa4gger vanligtvis 8-11 gr\xc3\xb6naktiga \xc3\xa4gg men kullar med 5-16 \xc3\xa4gg har observerats, och \xc3\xa4ggen ruvas i 21\xe2\x80\x9323 dagar. Ungarna l\xc3\xa4mnar boet snart efter att de kl\xc3\xa4ckt och tas om hand av mamman i 25\xe2\x80\x9330 dagar, tills de \xc3\xa4r flygf\xc3\xa4rdiga. Efter f\xc3\xb6rsta vintern ruggar f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rets f\xc3\xa5glar till sin adulta fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har ett stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en stor population, men utvecklingen \xc3\xa4r sv\xc3\xa5r att bed\xc3\xb6ma med vissa delpopulationer som minskar i antal och andra \xc3\xb6kar. Utifr\xc3\xa5n dessa kriterier kategoriserar internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). V\xc3\xa4rldspopulationen uppskattas till mellan 6,6 och 7,7 miljoner individer, varav det i Europa tros h\xc3\xa4cka 557.000-915.000 par. Notera att IUCN inkluderar amerikansk kricka i kricka, varf\xc3\xb6r dessa siffror g\xc3\xa4ller b\xc3\xa5da arternas populationer sammantaget.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nDet svenska trivialnamnet och det vetenskapliga namnet anses vara ljudh\xc3\xa4rmande och syfta p\xc3\xa5 hanens l\xc3\xa4te om v\xc3\xa5ren. Den har tidigare bland annat kallats f\xc3\xb6r krickand, knikand, kr\xc3\xa4cka och kr\xc3\xa4ka. Historiskt har namnen \xc3\xa5rta och kricka p\xc3\xa5 olika spr\xc3\xa5k, \xc3\xa4ven svenska, varit starkt f\xc3\xb6rknippade med varandra och anv\xc3\xa4nds synonymt f\xc3\xb6r flera olika mindre \xc3\xa4nder. Detta m\xc3\xa4rks \xc3\xa4n idag p\xc3\xa5 att trivialnamnet f\xc3\xb6r kricka p\xc3\xa5 flera latinska spr\xc3\xa5k, exempelvis italienska cerceta, \xc3\xa4r avledningar fr\xc3\xa5n latinska querquedula och grekiska kerkithalis som betyder "\xc3\xa5rta".'