b'\n_START_ARTICLE_\nRho Capricorni\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarstj\xc3\xa4rnan, Rho Capricorni A \xc3\xa4r en gulvit stj\xc3\xa4rna i huvudserien av spektralklass F2 IV. Den har en massa som \xc3\xa4r ca 50 procent st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n solens massa, en radie som \xc3\xa4r ca 1,3 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n solens och uts\xc3\xa4nder fr\xc3\xa5n dess fotosf\xc3\xa4r ca 9 g\xc3\xa5nger mera energi \xc3\xa4n solen vid en effektiv temperatur p\xc3\xa5 ca 6\xc2\xa0910 K._NEWLINE_Stj\xc3\xa4rnparet kretsar kring varandra med en period p\xc3\xa5 278 \xc3\xa5r och en excentricitet p\xc3\xa5 0,91. F\xc3\xb6ljeslagaren, Rho Capricorni B, \xc3\xa4r en stj\xc3\xa4rna i huvudserien av spektraltyp G1 och har en skenbar magnitud p\xc3\xa5 6,88. De r\xc3\xb6r sig inom den tunna skivan av Vintergatan och befann sig n\xc3\xa4rmast solen f\xc3\xb6r 1,6 miljoner \xc3\xa5r sedan och d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ett avst\xc3\xa5nd av ca 12,5 ljus\xc3\xa5r.'