b'\n_START_ARTICLE_\nKonservativa partiet (Sydafrika)\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKonservativa partiet bildades i maj 1982 av 18 nationalistiska parlamentsledamoter under informationsminister Andries Treurnichts ledning som en reaktion mot de reformer som premi\xc3\xa4rminister Pieter Willem Bothas regering presenterade i b\xc3\xb6rjan av 1980-talet. Reformerna s\xc3\xa5gs av avhopparna som ett oacceptabelt steg mot majoritetsstyre. De gick aggressivt emot det styrande Nationalistpartiet och beskyllde dem f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4lja ut de vita i landet._NEWLINE_N\xc3\xa4r en ny konstitution inf\xc3\xb6rdes 1984 bildades ett parlamentariskt trekammarsystem som till\xc3\xa4t sydafrikaner tillh\xc3\xb6rande de indiska och f\xc3\xa4rgade rasgrupperna att r\xc3\xb6sta och kandidera f\xc3\xb6r val till separata kammare. Mot detta protesterade partiet kraftigt. I valet till den vita kammaren 1987 gick de konservativa till val p\xc3\xa5 budskapet att beh\xc3\xa5lla och f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka rassegregationen till varje pris och motsatte sig alla politiska kompromisser. Partiet fick 26,6\xc2\xa0% av r\xc3\xb6sterna och blev med 23 mandat n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta parti och officiell opposition i den vita kammaren. I lokalvalen tog partiet \xc3\xb6ver styret i bland annat 60 av 110 kommuner i Transvaal vilket ytterligare f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5rade nationalistregeringens arbete. Partiets st\xc3\xb6rsta st\xc3\xb6d kom fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6re detta nationalistiska v\xc3\xa4ljare, fattiga vita och fr\xc3\xa5n landsbygden. St\xc3\xb6det kom i huvudsak fr\xc3\xa5n afrikanderna.\n_START_SECTION_\nKampanjen mot avveckling av apartheid\n_START_PARAGRAPH_\nI 1989 \xc3\xa5rs parlamentsval fick Konservativa partiet 31,4\xc2\xa0% av de vita r\xc3\xb6sterna och erh\xc3\xb6ll 41 mandat. Man spelade p\xc3\xa5 en allm\xc3\xa4n fruktan \xc3\xb6ver majoritetsstyre men misslyckades att tydligg\xc3\xb6ra hur man \xc3\xb6nskade \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till den strikta form av apartheid som man framh\xc3\xb6ll som \xc3\xb6nskv\xc3\xa4rd. Undantagstillst\xc3\xa5nd och politiskt v\xc3\xa5ld gjorde det emellertid sv\xc3\xa5rt att uppn\xc3\xa5 reellt inflytande och det blev snart tydligt att en tydlig majoritet av de vita \xc3\xb6nskade en politisk l\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 konflikten, n\xc3\xa5got som Nationalistpartiet stod f\xc3\xb6r. Id\xc3\xa9er om en geografisk splittring av Sydafrika baserat p\xc3\xa5 etniska gr\xc3\xa4nser florerade och f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kades bl a av partiledaren Treurnicht._NEWLINE_Sin sista roll spelade partiet i valr\xc3\xb6relsen 1992, d\xc3\xa5 man f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dde nejsidan i en folkomr\xc3\xb6stning om president de Klerks reformer f\xc3\xb6r avskaffande av apartheid med sloganen It takes guts to say no (Det kr\xc3\xa4vs ryggrad f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4ga nej). Man f\xc3\xb6rlorade dock med 31,27\xc2\xa0% av r\xc3\xb6sterna. En bidragande orsak s\xc3\xa4gs ha varit president de Klerks l\xc3\xb6fte att avg\xc3\xa5 om utg\xc3\xa5ngen blev ett nej, vilket f\xc3\xb6r en majoritet av v\xc3\xa4ljarna framstod som en garanti f\xc3\xb6r den konservativa oppositionens makt\xc3\xb6vertagande och ett steg mot inb\xc3\xb6rdeskrig. I en rad mindre samh\xc3\xa4llen i framf\xc3\xb6r allt Transvaal, bl a Pietersburg, erh\xc3\xb6ll d\xc3\xa4remot nejsidan, som \xc3\xa4ven fick st\xc3\xb6d av avg\xc3\xa5ngne president Botha, en majoritet._NEWLINE_D\xc3\xb6dsst\xc3\xb6ten mot Konservativa partiets st\xc3\xa4llning kom i april 1993, d\xc3\xa5 det nyss legaliserade Kommunistpartiets generalsekreterare Chris Hani m\xc3\xb6rdades i ett attentat organiserat av parlamentsledamoten Clive Derby-Lewis, Sydafrikas skuggfinansminister och en av de mest inflytelserika inom partistyrelsen. Derby-Lewis, vars pistol enligt den tekniska unders\xc3\xb6kningen avlossat det d\xc3\xb6dande skottet, erh\xc3\xb6ll en d\xc3\xb6dsdom f\xc3\xb6r sin inblandning i mordet. Treurnicht avled samma \xc3\xa5r under en hj\xc3\xa4rtoperation och eftertr\xc3\xa4ddes av Ferdinand Hartzenberg, medan partiet i allt v\xc3\xa4sentligt f\xc3\xb6ll samman och valde att inte delta i valr\xc3\xb6relsen till de f\xc3\xb6rsta allm\xc3\xa4nna valen 1994.\n_START_SECTION_\nEfter demokratiseringen\n_START_PARAGRAPH_\nPartiets anh\xc3\xa4ngare \xc3\xb6vergick till stor del till separatistiska Frihetsfronten (afrikaans: Vryheidsfront) samtidigt som element av partiet misskrediterades i samband med Sannings- och f\xc3\xb6rsoningskommissionens v\xc3\xa4rv. Kommunalvalen 1995-1996, de enda allm\xc3\xa4nna val i vilket partiet deltog, genomf\xc3\xb6rdes samtidigt som Hartzenberg f\xc3\xb6rh\xc3\xb6rdes av kommissionen f\xc3\xb6r misst\xc3\xa4nkta brott mot m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheter och man erh\xc3\xb6ll endast 0,57\xc2\xa0% av r\xc3\xb6sterna och 57 fullm\xc3\xa4ktigeplatser (av 11 368)._NEWLINE_Inf\xc3\xb6r valen 2004 sammanslogs KP med VF till Vryheidsfront Plus (VF+) som vann fyra mandat i Nationalf\xc3\xb6rsamlingen av vilka samtliga beh\xc3\xb6lls i valen 2009 och 2014.'