b'\n_START_ARTICLE_\nVarvskrisen\n_START_SECTION_\nDe svenska varvens utveckling fram till 1960-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDe svenska skeppsvarven hade sedan b\xc3\xb6rjan av 1900-talet v\xc3\xa4xt i allt st\xc3\xb6rre omfattning och under mellan- och efterkrigstiden utvecklades Sverige till en av v\xc3\xa4rldens ledande varvsnationer. Framf\xc3\xb6rallt under krigs\xc3\xa5ren och d\xc3\xa4refter (1939-1949) gjorde varven enorma vinster, bland annat som reparationsvarv f\xc3\xb6r krigsskadat tonnage. Utvecklingen accelererade sedan under 1950-talet med omfattande nybyggnationsverksamhet och kr\xc3\xb6ntes under 60-talet med stora investeringar i nya varvsanl\xc3\xa4ggningar - bl.a. G\xc3\xb6taverken Arendal och stora byggdockor vid Eriksberg och Kockum. Under 1960-talet \xc3\xb6kade produktionskapaciteten framf\xc3\xb6r allt vid Eriksberg, G\xc3\xb6taverken, Uddevallavarvet och Kockums. Den kraftiga konkurrensen, fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n Japan, blev allt p\xc3\xa5tagligare och de h\xc3\xb6ga vinsterna fr\xc3\xa5n 50- och 60-talet \xc3\xa5terkom aldrig.\n_START_SECTION_\nBidragande orsaker till den begynnande krisen\n_START_PARAGRAPH_\nRedan i slutet av 1960-talet drabbades de tv\xc3\xa5 storvarven G\xc3\xb6taverken och Kockums av akut finansiell kris, som resulterade i att G\xc3\xb6taverken avnoterades p\xc3\xa5 Stockholms fondb\xc3\xb6rs och sedan \xc3\xb6vertogs av Sal\xc3\xa9nrederierna i en uppg\xc3\xb6relse d\xc3\xa4r d\xc3\xa5varande finansminister Gunnar Str\xc3\xa4ng och riksbankschefen Per \xc3\x85sbrink gjorde l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende utf\xc3\xa4stelser till de nya \xc3\xa4garna, bl.a. att staten skulle l\xc3\xb6sa ut Sal\xc3\xa9n vid behov. Denna statliga inblandningen i varvsindustrins \xc3\xa4garstruktur skulle visa sig olycklig, speciellt som den innebar att varvens produktionskapacitet kraftigt byggdes ut mellan 1970 och 1976, i ett l\xc3\xa4ge d\xc3\xa4r man ist\xc3\xa4llet borde skurit ned p\xc3\xa5 densamma. Uddevallavarvet hade redan tidigare r\xc3\xa4ddats fr\xc3\xa5n konkurs genom statligt ingripande i en gemensam aktion med Eriksbergsvarvet, men m\xc3\xa5nga tecken fanns redan vid denna tidpunkt p\xc3\xa5 en begynnande kraftig \xc3\xb6verkapacitet p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldens varv. _NEWLINE_En bidragande orsak till varvskrisen i Sverige, kanske den fr\xc3\xa4msta, var det kraftigt \xc3\xb6kande kostnadsl\xc3\xa4get i Sverige - fr\xc3\xa4mst l\xc3\xb6ner och sociala avgifter - men ocks\xc3\xa5 fartygsbest\xc3\xa4llarnas krav p\xc3\xa5 l\xc3\xa5nga krediter till fast subventionerad r\xc3\xa4nta. I detta avseende hade Japan g\xc3\xa5tt i br\xc3\xa4schen, d\xc3\xa4r Bank of Japan refinansierade de japanska varvens krediter till fast, l\xc3\xa5g (4%) r\xc3\xa4nta p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngfristiga perioder (8 \xc3\xa5r). Man hade ett statssubventionerat refinansieringssystem p\xc3\xa5 plats som successivt andra varvsnationer tog efter. _NEWLINE_En tungt v\xc3\xa4gande orsak till det accelererade l\xc3\xb6nekostnadsl\xc3\xa4get var oml\xc3\xa4ggningen av l\xc3\xb6nemodellen f\xc3\xb6r varvsindustrin i Sverige. Detta var bl.a. en eftergift till Metallfacket och krav fr\xc3\xa5n den socialdemokratiska regeringen, n\xc3\xa4r man st\xc3\xa4llt upp och r\xc3\xa4ddat G\xc3\xb6taverken och Uddevallavarvet. Det nya m\xc3\xa5nadsl\xc3\xb6nesystemet ledde bl.a. till akut arbetskraftsbrist i de mest produktiva arbetskadrarna. Dessa gick f\xc3\xb6retr\xc3\xa4desvis till den expanderande byggnadsindustrin och bilindustrin i G\xc3\xb6teborg vid denna tidpunkt, eller att de valde att jobba som gr\xc3\xa5 arbetskraft, en l\xc3\xb6sning som gynnades av skatteavdragen vid denna tidpunkt med mycket progressiva skatteskalor. Ett v\xc3\xa4l fungerande system med ackordsl\xc3\xb6ner och arbetslag, som m\xc3\xb6jliggjorde \xc3\xa5terv\xc3\xa4xt genom l\xc3\xa4rlingssystemet, ersattes nu av ett m\xc3\xa5nadsl\xc3\xb6nesystem som inte premierade kunskap, skicklighet och erfarenhet. Varven tvingades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r till \xc3\xb6veranst\xc3\xa4llningar och att i allt st\xc3\xb6rre omfattning anlita den mycket dyra gr\xc3\xa5 arbetskraften, som villiga uthyrningsfirmor tillhandah\xc3\xb6ll. Produktiviteten sj\xc3\xb6nk orov\xc3\xa4ckande och kostnaderna steg kraftigt._NEWLINE_En annan viktig orsak som drabbade varvens int\xc3\xa4kter var att Bretton Woodssystemet med fasta v\xc3\xa4xelkurser \xc3\xb6vergavs. Kontrakt tecknade i US-dollar till kurser \xc3\xb6ver 5 SEK, tappade \xc3\xb6ver 20%, n\xc3\xa4r dollarkursen n\xc3\xa4rmade sig 3,90. Samtidigt fick varven b\xc3\xa4ra b\xc3\xb6rdan av refinansieringen av fartygskrediterna, visserligen med statliga garantier som n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig hj\xc3\xa4lp, men utan den r\xc3\xa4ntesubventionering som Bank of Japan kunde ge de japanska varven. Detta ledde bl.a. till att refinansieringen till stor del kom att ske i Schweizerfranc, som hade l\xc3\xa5ga r\xc3\xa4ntor och en villig kapitalmarknad. I b\xc3\xb6rjan av 70-talet var 1 SEK n\xc3\xa4ra nog lika med 1 CHF - men kom att fyrdubblas i v\xc3\xa4rde mot svenska kronan under 70-talet. Varvens skulder flerdubblades i detta l\xc3\xa4ge.\n_START_SECTION_\nOljekrisen 1973\xe2\x80\x931974\n_START_PARAGRAPH_\nDe japanska varven hade accelererat sin utbyggnad under 1960-talet och detta fortsatte under 70-talet. Samtidigt b\xc3\xb6rjade de sydkoreanska varven g\xc3\xb6ra sig g\xc3\xa4llande. En omfattande \xc3\xb6verbest\xc3\xa4llning skedde av framf\xc3\xb6rallt tungt tanktonnage \xe2\x80\x93 supertankers. 1974 visade internationella analyser att det under de kommande 10 \xc3\xa5ren inte skulle finnas utrymme f\xc3\xb6r mer efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 tankers \xc3\xa4n vad som d\xc3\xa5 fanns i orderb\xc3\xb6ckerna.  De h\xc3\xb6ga internationella oljepriserna \xe2\x80\x93 oljekrisen \xe2\x80\x93 och en tillf\xc3\xa4lligt avtagande v\xc3\xa4rldshandel gjorde ocks\xc3\xa5 att behovet av nya fartygsbest\xc3\xa4llningar minskade. Detta kom att drabba speciellt Sverige som var ett h\xc3\xb6gkostnadsland med en \xc3\xb6veretablering inom varvsindustrin, som drivits p\xc3\xa5 genom s\xc3\xa5v\xc3\xa4l facklig som statlig inblandning. Att de flesta svenska varven dessutom var specialiserade just p\xc3\xa5 tillverkning av oljetankers  \xe2\x80\x93 VLCC och ULCC \xe2\x80\x93 gjorde inte saken b\xc3\xa4ttre. Det fanns inga nybest\xc3\xa4llare av tanktonnage l\xc3\xa4ngre.\n_START_SECTION_\nAkut kris\n_START_PARAGRAPH_\n1974 stod de svenska varven inf\xc3\xb6r en omedelbar och akut kris. Det fanns d\xc3\xa5 fortfarande m\xc3\xb6jlighet att bromsa flera av de vidlyftiga investerings- och anst\xc3\xa4llningsprogram vid G\xc3\xb6taverken och Uddevallavarvet och i \xc3\xb6vrigt dra ned p\xc3\xa5 varvskapaciteten. Men s\xc3\xa5 skedde inte, delvis av politiska sk\xc3\xa4l (kommande val till riksdagen) och facklig h\xc3\xa4nsyn._NEWLINE_Det var Eriksberg, som varit det ekonomiskt starkaste varvet genom krisen i slutet av 60-talet, som f\xc3\xb6rst fick krypa till korset. Man hade endast sparsamt investerat i anl\xc3\xa4ggningar under senare \xc3\xa5r medan s\xc3\xa5v\xc3\xa4l G\xc3\xb6taverken, Kockums och Uddevallavarvet, trots varningsrop fortsatte med ett omfattande investeringsprogram. Dessa finansierades av de f\xc3\xb6rskott man erh\xc3\xa5llit vid best\xc3\xa4llningsv\xc3\xa5gen 1971-73. G\xc3\xb6taverken investerade mer \xc3\xa4n en miljard kronor i nya personalanl\xc3\xa4ggningar under denna tid. Trots att Eriksberg hade flaggat upp f\xc3\xb6r sin kris i mitten av 1974 lyckades G\xc3\xb6taverkens ledning kamouflera den enskilt st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rlusten hos n\xc3\xa5got av storvarven. Uddevallavarvets gigantiska byggdocka f\xc3\xb6r en halv miljard kronor, den sista stora varvsinvesteringen i landet, hann bara producera en ULCC.  _NEWLINE_I mitten av 70-talet b\xc3\xb6rjade redarna f\xc3\xb6rst f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka omf\xc3\xb6rhandla och sedan i allt h\xc3\xb6gre omfattning avbest\xc3\xa4lla sina kontrakt.  M\xc3\xa5nga av varvens gamla kunder, bl.a. flera v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda norska rederier gick omkull. Avbetalningarna p\xc3\xa5 rederiernas skulder till varven minskade drastiskt och upph\xc3\xb6rde i m\xc3\xa5nga fall. Detta resulterade i en akut likviditetskris som blev accelererande och innebar att staten fick inr\xc3\xa4tta en sk. varvsakut, hos d\xc3\xa5varande industriministern Nils \xc3\x85sling. Flera felaktiga och \xc3\xb6verilade beslut fattades, som \xc3\xa4ven kom att resultera i att Brostr\xc3\xb6ms- och omsider Sal\xc3\xa9nrederierna kom att drabbas av konkurs. Sal\xc3\xa9nkonkursen blev den enskilt st\xc3\xb6rsta under 1900-talet i Sverige.\n_START_SECTION_\nStatliga Svenska Varv AB inr\xc3\xa4ttas\n_START_PARAGRAPH_\n1977 inr\xc3\xa4ttades Svenska Varv AB av staten f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka l\xc3\xb6sa problemen med den f\xc3\xb6rlustbringande varvsindustrin. Ett successivt \xc3\xb6vertagande av de svenska storvarven p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades, vilket kom att resultera i omfattande omstruktureringar och nedl\xc3\xa4ggningar. \xc3\x96resundsvarvet i Landskrona lades ned 1981 i vad som d\xc3\xa5 var Sveriges st\xc3\xb6rsta arbetsplatsnedl\xc3\xa4ggning d\xc3\xa4r 1800 f\xc3\xb6rlorade jobben. Eriksberg och Lindholmen lades ned ganska omg\xc3\xa5ende, medan G\xc3\xb6taverken och Kockums kunde beh\xc3\xa5lla viss verksamhet till slutet av 1980-talet om \xc3\xa4n med st\xc3\xa4ndiga nedsk\xc3\xa4rningar av arbetsstyrkan. \xc3\x84ven det stora Uddevallavarvet lades ned i samband med att statens produktionsst\xc3\xb6d till varvsindustrin upph\xc3\xb6rde 1985. Den politiska ledningen hade nu tr\xc3\xb6ttnat p\xc3\xa5 miljardrullningen till varven och Metall-facket, som kraftigt motsatt sig att f\xc3\xb6rlora ett enda arbetstillf\xc3\xa4lle i varvsindustrin, fick se sig besegrat i denna kamp om jobben, som till stora delar g\xc3\xa4llde politisk och facklig prestige mer \xc3\xa4n en anpassning till de realiteter som g\xc3\xa4ller inom all internationell konkurrensutsatt verksamhet. Svenska staten hade sammanlagt betalat ut 34 miljarder i direkta st\xc3\xb6d till varvsindustrin, men merkostnaden f\xc3\xb6r varvsnedl\xc3\xa4ggningen kan r\xc3\xa4knas i ytterligare tiotals miljarder kronor. Svenska Varv AB bytte 1987 namn till Celsius AB.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6ljder och effekter\n_START_PARAGRAPH_\nVarvs- och rederistaden G\xc3\xb6teborg f\xc3\xb6rlorade den framtr\xc3\xa4dande roll den spelat under merparten av 1900-talet. Antalet anst\xc3\xa4llda vid varven minskade med 10 000-tals anst\xc3\xa4llda i takt med att varven i staden lades ned eller minskade antalet anst\xc3\xa4llda. St\xc3\xa4der p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stkusten, som Uddevalla, Malm\xc3\xb6 och Landskrona drabbades ocks\xc3\xa5 h\xc3\xa5rt. I och med s\xc3\xa4mre resultat ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r andra industrier i varvsst\xc3\xa4derna vid denna tid skadades st\xc3\xa4dernas n\xc3\xa4ringsliv, n\xc3\xa5got som tog l\xc3\xa5ng tid att komma \xc3\xb6ver.'