b'\n_START_ARTICLE_\nPierre Teilhard de Chardin\n_START_SECTION_\nStudier och pr\xc3\xa4stvigning\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1899 blev Teilhard de Chardin novis hos jesuiterna i Aix-en-Provence. Han pr\xc3\xa4stvigdes \xc3\xa5r 1911 efter att ha avslutat sina teologistudier p\xc3\xa5 Jersey i Engelska kanalen, eftersom den franska staten hade konfiskerat alla kyrkliga byggnader och institutioner \xc3\xa5r 1905 under inflytande av en stark antiklerikalism._NEWLINE_Teilhard de Chardin hade utbildat sig till paleontolog, ett relativt nytt \xc3\xa4mne p\xc3\xa5 den tiden, och b\xc3\xb6rjade \xc3\xa5ret efter sin pr\xc3\xa4stvigning arbeta p\xc3\xa5 det naturhistoriska museet i Paris. D\xc3\xa4r samarbetade han med Marcellin Boule, som var den f\xc3\xb6rste som hade unders\xc3\xb6kt ett fullst\xc3\xa4ndigt skelett av en neanderthalare.\n_START_SECTION_\nKrig och t\xc3\xa4nkandets f\xc3\xb6rsta skisser\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r kriget br\xc3\xb6t ut mobiliserades den unge pr\xc3\xa4sten i ett kompani som bestod uteslutande av marockanska muslimer. Han utm\xc3\xa4rkte sig f\xc3\xb6r mod och beredvillighet och tog emot b\xc3\xa5de la m\xc3\xa9daille militaire och la l\xc3\xa9gion d\'honneur. Det var ocks\xc3\xa5 under kriget som han fick n\xc3\xa5gra av sina grundl\xc3\xa4ggande intuitioner och skrev texter som skulle \xc3\xa5terspeglas i hela hans efterf\xc3\xb6ljande verk. Han f\xc3\xb6rde en dagbok och hade en intensiv korrespondens med sin kusin Marguerite Teilhard-Chambon, i vilken man kan se de f\xc3\xb6rsta dragen av hans tankeg\xc3\xa5ngar.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta resan till Kina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1916 publicerade Teilhard de Chardin sin f\xc3\xb6rsta ess\xc3\xa4, La Vie Cosmique och tre \xc3\xa5r senare Puissance Spirituelle de la Mati\xc3\xa8re. Under tiden fortsatte han sina studier. Mellan 1922 och 1926 tog han akademisk grundexamen (licence) naturvetenskap tre g\xc3\xa5nger \xe2\x80\x93 i geologi, botanik och zoologi \xe2\x80\x93 och f\xc3\xb6rsvarade sin doktorsavhandling (Mammif\xc3\xa8res de l\'Eoc\xc3\xa8nes inf\xc3\xa9rieur fran\xc3\xa7ais et leurs gisements). Naturhistoriska museet i Paris s\xc3\xa4nde honom till Kina 1923. Det var i \xc3\xb6knen Ordos som han skrev M\xc3\xa4ssan \xc3\xb6ver v\xc3\xa4rlden, en av hans mest ber\xc3\xb6mda texter, d\xc3\xa4r han befinner sig i utan br\xc3\xb6d och vin och utan f\xc3\xb6rsamling (alla de andra medlemmarna i expeditionen var buddhister) och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r utvecklar en l\xc3\xa5ng meditation \xc3\xb6ver Guds n\xc3\xa4rvaro i materien.\n_START_SECTION_\nMisst\xc3\xa4nksamhet fr\xc3\xa5n Vatikanen\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r han \xc3\xa5terkom till Paris b\xc3\xb6rjade han undervisa p\xc3\xa5 det Katolska Institutet (Institut catholique), den katolska h\xc3\xb6gskolan i Paris. En text han hade skrivit om arvsynden skapade emellertid problem; den hade s\xc3\xa4nts till en bekant som i sin tur (utan f\xc3\xb6rfattarens vetskap) s\xc3\xa4nde den till Rom, d\xc3\xa4r den v\xc3\xa4ckte missn\xc3\xb6je inom vissa kyrkliga kretsar. Till f\xc3\xb6ljd av detta bad Jesuitorden honom att l\xc3\xa4mna l\xc3\xa4rartj\xc3\xa4nsten och \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till den geologiska forskningen i Kina. Det var underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5tt att Vatikanen f\xc3\xb6redrog att han f\xc3\xb6rblev i Asien.\n_START_SECTION_\nVetenskaplig karri\xc3\xa4r och resor\n_START_PARAGRAPH_\nTeilhard de Chardin kom att tillbringa en stor del av sitt mycket r\xc3\xb6rliga liv utanf\xc3\xb6r Europa. I Kina var han med och uppt\xc3\xa4ckte homus sinanthropus 1926 och f\xc3\xa4rdades \xc3\xb6ver hela Kina, ofta under primitiva eller \xc3\xa4ventyrliga omst\xc3\xa4ndigheter. Fram till 1951, d\xc3\xa5 han bosatte sig i New York, gjorde Teilhard de Chardin en uppm\xc3\xa4rksammad vetenskaplig karri\xc3\xa4r och m\xc3\xa5nga resor: till Etiopien 1928, USA 1930, Indien 1935, Java 1936, Burma 1937 och Sydafrika 1951 och 1953. \xc3\x85r 1950 blev han invald i den franska Vetenskapsakademin.\n_START_SECTION_\nVetenskaplig betydelse och kontroverser\n_START_PARAGRAPH_\nTeilhard de Chardin var en betydande naturvetenskapsman p\xc3\xa5 sin tid, men mycket av vad han skrev inom det rent naturvetenskapliga omr\xc3\xa5det har f\xc3\xb6rlorat sin aktualitet. Redan under hans levnad f\xc3\xb6rekom en kontrovers ang\xc3\xa5ende den s\xc3\xa5 kallade Piltdown-m\xc3\xa4nniskan, som en expedition i vilken Teilhard de Chardin deltog hade funnit i England. Det visade sig senare vara ett lurendrejeri, och har aldrig blivit f\xc3\xb6rklarat p\xc3\xa5 tillfredsst\xc3\xa4llande vis. Teilhard de Chardins roll inom expeditionen hade emellertid varit obetydlig och anklagelserna mot honom, p\xc3\xa5drivna s\xc3\xa4rskilt av Stephen Jay Gould, anses numera obefogade.\n_START_SECTION_\nKristen utvecklingsl\xc3\xa4ra\n_START_PARAGRAPH_\nTeilhard de Chardins best\xc3\xa5ende betydelse ligger inom den andliga och metafysiska reflektion av mycket originellt slag som han utvecklade betr\xc3\xa4ffande utvecklingsl\xc3\xa4ran och materiens relation till anden. Charles Darwins utvecklingsl\xc3\xa4ra, Vladimir Vernadskijs geologi och den kristna skapelsetron f\xc3\xb6renas av honom i en holistisk vision av \xe2\x80\x9ddet m\xc3\xa4nskliga fenomenet.\xe2\x80\x9d Detta uppfattar han som en utvecklingsetapp som leder till \xe2\x80\x9dnoossf\xc3\xa4ren\xe2\x80\x9d (fr\xc3\xa5n det grekiska \xe2\x80\x9dnoos\xe2\x80\x9d, medvetande eller sinne). Denna \xe2\x80\x9dsf\xc3\xa4r\xe2\x80\x9d f\xc3\xb6rbereder i sin tur ankomsten av en gestalt som han kallar \xe2\x80\x9dden kosmiske Kristus.\xe2\x80\x9d Den yttersta spetsen p\xc3\xa5 all evolution \xc3\xa4r \xe2\x80\x9domegapunkten.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Den kosmiske Kristus framtr\xc3\xa4der i en tid d\xc3\xa5 allt medvetande samlas enligt principen av \xe2\x80\x9dmittpunkternas sammanv\xc3\xa4xande.\xe2\x80\x9d Varje mittpunkt, varje personligt medvetande, leds n\xc3\xa4mligen till ett allt intensivare samarbete med de andra medvetandecentra med vilka det st\xc3\xa5r i kommunikation. Det \xc3\xa4r detta som ger upphov till noossf\xc3\xa4ren. N\xc3\xa4r det enskilda alltmer blir ett med allt, utan att f\xc3\xb6r den skull f\xc3\xb6rlora sin individualitet, tilltar medvetandet. H\xc3\xa4r fungerar "Omega" som ett slags attraktionskraft, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 individuell loch kollektiv niv\xc3\xa5. M\xc3\xa5ngfaldigandet av centra som \xc3\xa5terspeglar helheten av harmoniserade centra bidrar till den andliga uppst\xc3\xa5ndelsen eller den kosmiske Kristi uppenbarelse.\n_START_SECTION_\nAlltomsvepande kommunikation\n_START_PARAGRAPH_\nTeilhard de Chardin f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llde sig noossf\xc3\xa4ren som ett slags h\xc3\xb6lje av m\xc3\xa4nsklig kommunikation som omger jorden. Man kan, man s\xc3\xa5 vill, associera mellan denna vision och internet, som kom till fyrtio \xc3\xa5r efter den franske t\xc3\xa4nkarens d\xc3\xb6d, \xc3\xa4ven om m\xc3\xa5nga liknande tankar om ett slags kollektiv psykisk sf\xc3\xa4r f\xc3\xb6rekommit tidigare i filosofins historia, t.ex. hos den arabiske filosofen Ibn Rushd (Averroes). Spr\xc3\xa5ket som en gemensam "andlig" sf\xc3\xa4r st\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 i centrum f\xc3\xb6r en stor del av nutida filosofi.\n_START_SECTION_\nMoralisk utveckling\n_START_PARAGRAPH_\nTeilhard de Chardin f\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 fram hypotesen att en moralisk utveckling f\xc3\xb6ljer p\xc3\xa5 den biologiska utvecklingen. Man finner ingen \xc3\xb6mhet gentemot avkomlingar bland reptilerna, men d\xc3\xa4remot bland d\xc3\xa4ggdjuren, som kom senare. \xc3\x84ven om m\xc3\xa4nskligheten regelbundet f\xc3\xa5r utbrott av v\xc3\xa5ld och grymhet anstr\xc3\xa4nger den sig f\xc3\xb6r att uppr\xc3\xa4tta olika former av solidaritet (R\xc3\xb6da Korset och liknande institutioner). Den fysiska evolution som leder till m\xc3\xa4nniskohet (\xe2\x80\x9dhominisation\xe2\x80\x9d) kan allts\xc3\xa5 s\xc3\xa4gas f\xc3\xb6ljas av en andra, mindre uppm\xc3\xa4rksammad, evolution som leder till f\xc3\xb6rm\xc3\xa4nskligande (\xe2\x80\x9dhumanisation\xe2\x80\x9d). Enligt Teilhard de Chardin \xc3\xa4r det den allt st\xc3\xb6rre komplexiteten i nervstrukturen som ger upphov till detta \xe2\x80\x93 d\xc3\xa4ggdjur har mera komplicerade hj\xc3\xa4rnor \xc3\xa4n reptiler och s\xc3\xa5 vidare.\n_START_SECTION_\nAndens kraft\n_START_PARAGRAPH_\nI den vision han utvecklar finns det en syn p\xc3\xa5 ett slags \xe2\x80\x9dkraft\xe2\x80\x9d som leder fr\xc3\xa5n en niv\xc3\xa5 till en annan. Hur kommer det sig till exempel att livet en g\xc3\xa5ng uppstod p\xc3\xa5 jorden? Vad var det som till\xc3\xa4t detta spr\xc3\xa5ng fr\xc3\xa5n materia till liv? Den stora kraften f\xc3\xb6rflyttades d\xc3\xa4rmed fr\xc3\xa5n materien till alla livsformerna \xe2\x80\x93 jorden skulle inte kunna \xe2\x80\x9dg\xc3\xb6ra om\xe2\x80\x9d detta enorma spr\xc3\xa5ng om livet utpl\xc3\xa5nades fr\xc3\xa5n jordens yta. I myllret av allt levande samlade sig kraften l\xc3\xa5ngsamt, enligt utvecklingens alla skeden, i m\xc3\xa4nniskan. Det \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 hon som utg\xc3\xb6r spetsen p\xc3\xa5 utvecklingen nu. Det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 i henne som allt f\xc3\xb6rberedes f\xc3\xb6r ett nytt, avg\xc3\xb6rande spr\xc3\xa5ng som leder till ett h\xc3\xb6gre medvetande. Teilhard de Chardin l\xc3\xa4r ha myntat uttrycket "Vi \xc3\xa4r inte m\xc3\xa4nskliga varelser som har en andlig erfarenhet. Vi \xc3\xa4r andliga varelser som har en m\xc3\xa4nsklig erfarenhet".\n_START_SECTION_\nDet yttersta m\xc3\xb6tet\n_START_PARAGRAPH_\nTeilhard de Chardins t\xc3\xa4nkande uppvisar m\xc3\xb6jligen en ytlig likhet med Nietzsche men Teilhard de Chardin ans\xc3\xa5g att Nietzsches tankar om \xc3\xb6verm\xc3\xa4nniskan hade sitt ursprung i en f\xc3\xb6renklad syn p\xc3\xa5 det f\xc3\xb6rflutna. Som paleontolog var Teilhard de Chardin v\xc3\xa4l medveten om nutidsm\xc3\xa4nniskans evolution\xc3\xa4ra bakgrund. "Punkt Omega" \xc3\xa4r snarare en utomhistorisk, mystik vision, i vilken skapelsen uppenbarar sig som Guds fysiska h\xc3\xb6lje i m\xc3\xb6tet mellan Gud, ursprunget, det ursprungliga Ordet och jordens samlade och harmoniserade medvetande.\n_START_SECTION_\nMottagande och betydelse i vetenskap och teologi\n_START_PARAGRAPH_\nTeilhard de Chardins m\xc3\xa4rkliga syntes mellan utvecklingsl\xc3\xa4ran och den kristna tron fick ett stort genomslag i vissa kretsar inom fr\xc3\xa4mst den katolska kyrkan, s\xc3\xa4rskilt under tiden under och efter Andra Vatikankonciliet. Han r\xc3\xb6nte ocks\xc3\xa5 uppm\xc3\xa4rksamhet inom anglikanska kretsar och h\xc3\xa4r och var i Sverige. Den naturvetenskapliga v\xc3\xa4rlden har dock oftast bem\xc3\xb6tt hans teorier kyligt, \xc3\xa4ven om nutida tv\xc3\xa4rvetenskapliga kosmologiska teorier och evolutionsforskning p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga s\xc3\xa4tt ber\xc3\xb6r hans tematik. Vatikanen \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttade honom delvis under 1990-talet, men har fortsatt att ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tta vissa av hans slutsatser fr\xc3\xa5n kristen synpunkt. Att han har haft ett stort indirekt inflytande \xc3\xb6ver modernt kristet t\xc3\xa4nkande \xc3\xa4r dock obestridligt. Man har ocks\xc3\xa5 framh\xc3\xa4vt likheten mellan hans tankeg\xc3\xa5ngar och b\xc3\xa5de tidigare filosofiska h\xc3\xa5llningar, och religi\xc3\xb6s mystik inom judendom, islam samt kristendom.'