b'\n_START_ARTICLE_\nNordiska dialekter\n_START_PARAGRAPH_\nNordiska dialekter eller nordgermanska dialekter, \xc3\xa4r en grupp olika lokala dialektala varianter av den nordiska grenen, av den germanska spr\xc3\xa5kfamiljen, som traditionellt sett talats i norra Europa (Norden). De ben\xc3\xa4mns ofta folkm\xc3\xa5l, lokalm\xc3\xa5l, allmogespr\xc3\xa5k eller liknande._NEWLINE_Dialekterna har utvecklats ur fornnordiskan och f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt i olika delar av Norden. P\xc3\xa5 till exempel Island utvecklades inga dialekter p\xc3\xa5 grund av sammanh\xc3\xa5llningen, det gemensamma alltinget och den tidigt uppblomtamande litteraturen. P\xc3\xa5 den skandinaviska halv\xc3\xb6n var det framf\xc3\xb6r allt inom varje landskap eller distrikt, och inom varje socken p\xc3\xa5 kyrkbacken, som det talade spr\xc3\xa5ket formades m\xc3\xa4nniskor emellan.\n_START_SECTION_\nSenare klassificering\n_START_PARAGRAPH_\nDe nordiska dialekterna skiftar mycket mer \xc3\xa4n skriftspr\xc3\xa5ken. De gr\xc3\xa4nser som finns f\xc3\xb6r olika drag hos dialekterna sammanfaller bara till viss del med de gr\xc3\xa4nser som skriftspr\xc3\xa5ken har. Att riksg\xc3\xa4nserna \xc3\xa4r spr\xc3\xa5kgr\xc3\xa4nser beror i stor utstr\xc3\xa4ckning p\xc3\xa5 sentida f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Det svenska spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det har varken n\xc3\xa5gra markerade gr\xc3\xa4nser mot danska eller norska. Ur historisk synpunkt finns det ett enda nordiskt spr\xc3\xa5k, och det har geografiska variationer. S\xc3\xa5lunda \xc3\xa4r de sydsk\xc3\xa5nska dialekterna n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4kt med dialekterna p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra Sj\xc3\xa4lland och dialekterna p\xc3\xa5 Bornholm liknar mycket de sydsk\xc3\xa5nska. De dialekter som talas i \xc3\x96stnorge h\xc3\xa4nger ihop med v\xc3\xa4rml\xc3\xa4ndska och med dialekterna i V\xc3\xa4sterdalarna. De j\xc3\xa4mtl\xc3\xa4ndska dialekterna kan man se som ett mellanled mellan tr\xc3\xb6ndskan och de dialekter som talas vid den norrl\xc3\xa4ndska kusten.    _NEWLINE_   _NEWLINE_De nutida fastlandsnordiska dialekterna kan i egenskap av dialektkontinuum ben\xc3\xa4mnas skandinaviska. Dock brukar man, med st\xc3\xb6rre h\xc3\xa4nsynstagande till de politiska gr\xc3\xa4nserna, som \xc3\xa5tminstone delvis ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r spr\xc3\xa5kgr\xc3\xa4nser, indela i norska, svenska och danska dialekter. _NEWLINE_Nordiska dialekter i till exempel Sverige ben\xc3\xa4mns d\xc3\xa5 svenska dialekter, inte f\xc3\xb6r att de n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis \xc3\xa4r varianter av svenska, utan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att de \xc3\xa4r nordiska dialekter som huvudsakligen talas i staten Sverige (eller i omr\xc3\xa5den som tidigare varit svenska, till exempel Finland). Nordiska dialekter i Norge \xc3\xa4r enligt denna klassificering s\xc3\xa5ledes norska dialekter, nordiska dialekter i Danmark \xc3\xa4r danska dialekter och nordiska dialekter p\xc3\xa5 F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna \xc3\xa4r f\xc3\xa4r\xc3\xb6iska dialekter.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k eller dialekter\n_START_PARAGRAPH_\nNordiska dialekter st\xc3\xa5r i kontrast gentemot nordiska spr\xc3\xa5k, vilka omfattar de standardspr\xc3\xa5k som man senare skapat av olika nordiska dialekter. Det skriftspr\xc3\xa5k som skapades f\xc3\xb6r svenskan utgick fr\xc3\xa5n sveam\xc3\xa5len. Det nynorska skriftspr\xc3\xa5ket utgick fr\xc3\xa5n traditionella norska dialekter, medan bokm\xc3\xa5l baseras p\xc3\xa5 riksdanskan som kommer fr\xc3\xa5n nordsj\xc3\xa4llandska och sydv\xc3\xa4stsk\xc3\xa5nska. Sverige och Danmark skiljer sig fr\xc3\xa5n Norge, d\xc3\xa5 riksspr\xc3\xa5ket h\xc3\xa4r i h\xc3\xb6gre grad blivit ett talat spr\xc3\xa5k och tr\xc3\xa4ngt tillbaka de genuina dialekterna. Man brukar s\xc3\xa4ga att de tre standardspr\xc3\xa5ken uppvisar st\xc3\xb6rre inb\xc3\xb6rdes likheter \xc3\xa4n vad de nordiska dialekterna g\xc3\xb6r inom varje land. Emellertid har de tre standardspr\xc3\xa5ken haft stor inverkan p\xc3\xa5 dialekterna. Detta g\xc3\xa4ller speciellt danskan p\xc3\xa5 Island och p\xc3\xa5 F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna, (och fram till en god bit in p\xc3\xa5 1800-talet \xc3\xa4ven i stora delar av Norge), men detta f\xc3\xb6rsvann i och med den spr\xc3\xa5kliga purism som kom att bedrivas. F\xc3\xb6r F\xc3\xa4r\xc3\xb6arnas del inf\xc3\xb6rde Hammershaimb i mitten av 1800-talet en s\xc3\xa4rskild ortografi som var baserad p\xc3\xa5 den isl\xc3\xa4ndska ortografin. Hammershaimb lade, ut\xc3\xb6ver n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga bokst\xc3\xa4ver, \xc3\xa4ven till det \xc3\xb6verf\xc3\xb6diga tecknet \xc3\xb0, som vid den tiden inte l\xc3\xa4ngre uttalades p\xc3\xa5 F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna. I Norge var speciellt skriftspr\xc3\xa5ket starkt p\xc3\xa5verkat av danska. Av den anledningen ville Ivar Aasen p\xc3\xa5 1800-talet inf\xc3\xb6ra ett mer norskt spr\xc3\xa5k med betoning p\xc3\xa5 dialekterna, och hans arbete med detta resulterade i nynorska. _NEWLINE_Gemensamt f\xc3\xb6r de nordiska dialekterna \xc3\xa4r att de alla saknar ett enhetligt skriftspr\xc3\xa5k som ofta kr\xc3\xa4ves f\xc3\xb6r att klassas som spr\xc3\xa5k. \xc3\x84lvdalskans status har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kommit att bli omdiskuterad p\xc3\xa5 senare tid, d\xc3\xa5 m\xc3\xa5let \xc3\xa4r den enda nordiska dialekt som man utvecklat en egen ortografi f\xc3\xb6r. \xc3\x84ven andra svenska dialekter utan egen ortografi, som sk\xc3\xa5nska och j\xc3\xa4mtska, har av vissa f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare ansetts vara egna spr\xc3\xa5k._NEWLINE_Gutniskan har saknat skriftspr\xc3\xa5k i m\xc3\xa5nga hundra \xc3\xa5r, eftersom danskan och svenskan har anv\xc3\xa4nts p\xc3\xa5 Gotland under den danska, respektive den svenska \xc3\xb6verh\xc3\xb6gheten.'