b'\n_START_ARTICLE_\nElias Wilhelm Ruda\n_START_PARAGRAPH_\nElias Wilhelm Ruda, f\xc3\xb6dd den 3 september 1807 i V\xc3\xa4sterhaninge socken, d\xc3\xb6d den 13 augusti 1833 i \xc3\x96rebro, var en svensk skald och litteraturkritiker.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nRuda f\xc3\xb6ddes p\xc3\xa5 H\xc3\xa4ringe s\xc3\xa4tesg\xc3\xa5rd i V\xc3\xa4sterhaninge, men familjen flyttade snart till Salem. Ruda gick 1817\xe2\x80\x931822 i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s l\xc3\xa4roverk och blev 1826 student i Uppsala. 1827 fick han plats som informator hos landsh\xc3\xb6vding Gustaf Peter Nordenanckar i Kalmar. Under sin vistelse d\xc3\xa4r utgav han Brynolfs \xc3\xa4fventyr \xe2\x80\x93 En dikt i sjutton s\xc3\xa5nger (1828), en humoristisk parodi p\xc3\xa5 Esaias Tegn\xc3\xa9rs Frithiofs saga, samt f\xc3\xb6rfattade Vildsvinsjagten (1829) och Hagbard och Signe (1830), de senare dock utgivna f\xc3\xb6rst efter hans \xc3\xa5terkomst till Uppsala._NEWLINE_I Uppsala, d\xc3\xa4r han studerade till magistergraden, skrev han En tysk resandes str\xc3\xb6fverier p\xc3\xa5 svenska parnassen (1830), en r\xc3\xa4tt underh\xc3\xa5llande kritik av den samtida svenska vitterheten, Fr\xc3\xa4mlingen fr\xc3\xa5n Norden (1831), en novell med infl\xc3\xa4tade lyriska stycken, samt poemet Aristomenes p\xc3\xa5 Rhodus, som 1832 vann Svenska akademiens andra pris. Han utgav ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar av Bernhard Severin Ingemann, Samuel Egerton Brydges med flera._NEWLINE_Ruda var \xc3\xa4ven verksam som kritiker i Upsala Correspondenten och i Svenska Literaturf\xc3\xb6reningens tidning, skrev en uppsats om Christopher Marlowes Faust (i Skandia 1833) och hans dikter trycktes i flera litter\xc3\xa4ra kalendrar. \xc3\x85r 1833 blev han filosofie magister och avled kort d\xc3\xa4refter i \xc3\x96rebro. Efter hans d\xc3\xb6d utgavs hans Skaldestycken (1834 och 38) med en inledande biografi av Per Daniel Amadeus Atterbom.'