b'\n_START_ARTICLE_\nTysk sch\xc3\xa4ferhund\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSch\xc3\xa4ferns ursprung \xc3\xa4r de vall-, g\xc3\xa5rds- och herdehundar av olika typ som fanns runt om i Tyskland under 1800-talet och som idag g\xc3\xa5r under namnet Altdeutsche H\xc3\xbctehunde. P\xc3\xa5 1880-talet vaknade ett intresse f\xc3\xb6r att b\xc3\xb6rja renavla dessa. 1882 h\xc3\xb6lls den f\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6nstringen i Hannover. 1891 bildades f\xc3\xb6reningen Phylax f\xc3\xb6r att skapa en enhetlig ras. Hundar fr\xc3\xa5n Th\xc3\xbcringen gav st\xc3\xa5nd\xc3\xb6ron, hundar fr\xc3\xa5n W\xc3\xbcrttemberg gav svansans\xc3\xa4ttningen och hundar fr\xc3\xa5n Schwaben gav utm\xc3\xa4rkta vallegenskaper. De nordtyska var mindre men muskul\xc3\xb6sa med kort, gr\xc3\xa5 p\xc3\xa4ls och kraftig underull och med uppr\xc3\xa4ttst\xc3\xa5ende \xc3\xb6ron. De var skarpa och alerta med stor arbetsgl\xc3\xa4dje. De sydtyska var st\xc3\xb6rre och tyngre och lugnare. De hade l\xc3\xa4ngre p\xc3\xa4ls och h\xc3\xa4ngande \xc3\xb6ron. Det ibland anv\xc3\xa4nda engelska namnet Alsatian kommer sig av att vissa av de schwabiska hundarna kom fr\xc3\xa5n Alsace i nuvarande Frankrike. Man kunde dock inte enas om ifall man skulle satsa p\xc3\xa5 en nyttohund eller en utst\xc3\xa4llningshund och f\xc3\xb6reningen uppl\xc3\xb6stes 1894._NEWLINE_Den moderna sch\xc3\xa4ferrasens grundare var Arthur Meyer och ryttm\xc3\xa4stare Max von Stephanitz (1864-1936). De var med och grundade den tyska rasklubben 1899, d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven den f\xc3\xb6rsta rasstandarden antogs. Vid samma tidpunkt deltog den egentliga sch\xc3\xa4fern f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 hundutst\xc3\xa4llning i Karlsruhe._NEWLINE_von Stephanitz f\xc3\xb6rsta hundar var tiken Freya von Grafrath som ink\xc3\xb6ptes 1897, och en hanhund som f\xc3\xb6ddes i Hannover 1895 och hette Hektor Linksrhein vilken ink\xc3\xb6ptes 1898 i Frankfurt am Main och fick nr 1 i stamboken. Hektors farfar "Greif" som st\xc3\xa4lldes ut i Hannover 1882 var vit, varf\xc3\xb6r \xc3\xa4n idag en del sch\xc3\xa4frar \xc3\xa4r vita, \xc3\xa4ven om vita sch\xc3\xa4frar f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds 1933 i europeisk sch\xc3\xa4feravel och idag \xc3\xa4r en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig ras, vit herdehund._NEWLINE_1901 erk\xc3\xa4ndes sch\xc3\xa4fern som polishund i Tyskland. Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget anv\xc3\xa4ndes de som rapporthundar och r\xc3\xa4ddningshundar (sanitetshundar)._NEWLINE_1905 stambokf\xc3\xb6rdes den f\xc3\xb6rsta sch\xc3\xa4fern i Sverige och 1913 b\xc3\xb6rjade sch\xc3\xa4frar anv\xc3\xa4ndas inom g\xc3\xb6teborgspolisen. 1924 bildades den f\xc3\xb6rsta Svenska Sch\xc3\xa4ferhundklubben.\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nOlika sch\xc3\xa4ferlinjer kan skilja sig v\xc3\xa4ldigt mycket \xc3\xa5t vad g\xc3\xa4ller exteri\xc3\xb6ra och mentala egenskaper (samt, som n\xc3\xa4mns nedan, h\xc3\xa4lsan). N\xc3\xa5got som en blivande sch\xc3\xa4fer\xc3\xa4gare b\xc3\xb6r s\xc3\xa4tta sig in i noggrant f\xc3\xb6re k\xc3\xb6pet._NEWLINE_Bruksvarianten utg\xc3\xb6r en liten minoritet av rasens totala antal, men \xc3\xa4r \xc3\xa4nd\xc3\xa5 vanligare som polishund, v\xc3\xa4ktarhund samt i elitbrukst\xc3\xa4vlingar, internationella pr\xc3\xb6vningsordningen (IPO). Sch\xc3\xa4fer har i m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r varit den ras som haft flest individer med p\xc3\xa5 SM i bruksprov, och d\xc3\xa5 \xc3\xa4r det n\xc3\xa4stan enbart bruksvarianten man ser. Det r\xc3\xa5der allts\xc3\xa5 knappast n\xc3\xa5gra tvivel om att bruksvarianten generellt har b\xc3\xa4ttre arbetsegenskaper \xc3\xa4n exteri\xc3\xb6rvarianten, vilket ocks\xc3\xa5 syns om man tittar p\xc3\xa5 statistik \xc3\xb6ver mentalbeskrivningar. Det \xc3\xa4r dock en missuppfattning att exteri\xc3\xb6rvarianten skulle vara om\xc3\xb6jlig att anv\xc3\xa4nda till n\xc3\xa5got annat \xc3\xa4n utst\xc3\xa4llning och s\xc3\xa4llskap. Det \xc3\xa4r trots allt m\xc3\xa5nga polis- och tj\xc3\xa4nstehundar som \xc3\xa4r av denna variant, och j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med de flesta andra bruksraser har exteri\xc3\xb6rsch\xc3\xa4fern en bra mentalitet om man ser till MH (Mentalbeskrivning Hund) samt en stor andel hundar som kommer ut p\xc3\xa5 bruksprov._NEWLINE_F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 championat eller certifikat p\xc3\xa5 utst\xc3\xa4llning m\xc3\xa5ste en sch\xc3\xa4fer ha meriter fr\xc3\xa5n antingen bruksprov eller draghundsprov eller inneha tj\xc3\xa4nstehundscertifikat.\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nUtst\xc3\xa4llningsidealet f\xc3\xb6r sch\xc3\xa4fer har under \xc3\xa5ren g\xc3\xa5tt mot st\xc3\xb6rre hundar, med tjockare p\xc3\xa4ls, mer vinklade bakben och en mer sluttande rygg. Detta har lett till att rasen \xc3\xb6ver i stort sett hela v\xc3\xa4rlden delats i tv\xc3\xa5 varianter, en exteri\xc3\xb6rvariant och en bruksvariant. Generellt sett \xc3\xa4r bruksvarianten lite mindre och smidigare, mer rakryggad, mindre vinklad, med kortare p\xc3\xa4ls, samt f\xc3\xb6rekommer i alla rasens godk\xc3\xa4nda f\xc3\xa4rger, medan exteri\xc3\xb6rvarianten n\xc3\xa4stan alltid \xc3\xa4r r\xc3\xb6dbrun med svart sadel.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4lsa\n_START_PARAGRAPH_\nRasen som helhet har en del problem med h\xc3\xa4lsan, bland annat f\xc3\xb6rekommer problem med lederna, ryggen och med olika allergier. Det finns dock stora skillnader inom rasen, mellan olika linjer och olika kennlar. N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller exempelvis h\xc3\xb6ftledsdysplasi drabbas n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 procent av hundarna fr\xc3\xa5n vissa stora kennlar, och n\xc3\xa4stan h\xc3\xa4lften av hundarna fr\xc3\xa5n andra. Sch\xc3\xa4fern har f\xc3\xa5tt rykte om sig att ha d\xc3\xa5lig h\xc3\xa4lsa, men detta rykte \xc3\xa4r delvis of\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nt. De svenska f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringsbolagen placerar sch\xc3\xa4fern i mellanprisgruppen (gruppindelningen baseras p\xc3\xa5 hur ofta hundar av rasen ifr\xc3\xa5ga beh\xc3\xb6ver veterin\xc3\xa4rv\xc3\xa5rd - de flesta raser samt blandraserna ing\xc3\xa5r i mellanprisgruppen), s\xc3\xa5 rasen som helhet f\xc3\xa5r s\xc3\xa4gas vara "genomsnitts-sjuk", varken mer eller mindre. Mentala problem som exempelvis skygghet f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor eller skottr\xc3\xa4dsla \xc3\xa4r ovanliga hos sch\xc3\xa4fern - mentalt \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rmodligen en av de friskaste raserna.'