b'\n_START_ARTICLE_\nOuvertyr\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nRedan de f\xc3\xb6rsta operorna (fr\xc3\xa5n 1600-talet) brukade i regel f\xc3\xb6reg\xc3\xa5s av en kort instrumental inledning, som vanligen kallades sinfonia. I Venedig utvecklades en mer utarbetad, flerdelad sinfoniatyp, som numera vanligen g\xc3\xa5r under beteckningen venetiansk ouvertyr, vanligen med tempof\xc3\xb6ljden l\xc3\xa5ngsam - snabb - l\xc3\xa5ngsam, och i Rom en med den motsatta tempof\xc3\xb6ljden. I Frankrike, d\xc3\xa4r sinfonian fick namnet ouverture (av det franska ordet f\xc3\xb6r \xc3\xb6ppning), utvecklade Lully under Ludvig XIV:s tid den s\xc3\xa5 kallade franska ouvertyren, som var ett h\xc3\xb6gtidligt tv\xc3\xa5- eller tredelat verk, med f\xc3\xb6rsta del eller ytterdelar i pomp\xc3\xb6st punkterade rytmer och fugerad mittdel. I Neapel uppkom under 1700-talet den s\xc3\xa5 kallade neapolitanska eller italienska ouvertyren, som i likhet med konsertformen var tredelad och bestod av tv\xc3\xa5 snabba delar med en l\xc3\xa5ngsam del i mitten. _NEWLINE_I Mozarts senare operor utvecklades ouvertyren till att bli en musikalisk inledning, som till st\xc3\xa4mning eller teman hade ett n\xc3\xa4ra samband med det efterf\xc3\xb6ljande musikaliska dramat. _NEWLINE_Under 1800-talet fick ouvertyren st\xc3\xb6rre dramatisk betydelse. Att den ans\xc3\xa5gs vara mycket viktig kan man se av att Beethoven komponerade inte mindre \xc3\xa4n fyra olika uvertyrer till sin Fidelio. I Wagners och Verdis operor har ouvertyren bytt namn till "f\xc3\xb6rspel", och har en \xc3\xa4nnu friare uppbyggnad, ofta med stark motivm\xc3\xa4ssig f\xc3\xb6rankring i verket. I Othello tog Verdi det radikala greppet att slopa ouvertyren helt och kasta \xc3\xa5sk\xc3\xa5daren direkt in i den dramatiska \xc3\xb6ppningsscenen - se vidare nedan. _NEWLINE_I slutet av 1800-talet b\xc3\xb6rjade operetten och op\xc3\xa9ra-comiquen anv\xc3\xa4nda sig av en enklare sorts ouvertyr, som ofta enbart l\xc3\xa4nkade samman bekanta melodier fr\xc3\xa5n verket i en rapsodi. Denna modell har med undantag \xc3\xb6verlevt in i dagens musikaler. Samtidigt valde naturalistiska operaskapare som Giacomo Puccini att \xc3\xb6verge ouvertyren helt, f\xc3\xb6r att i st\xc3\xa4llet rikta sina krafter p\xc3\xa5 scenhandlingen._NEWLINE_En del filmer har ocks\xc3\xa5 ouvertyrer, s\xc3\xa4rskilt \xc3\xa4ldre storproduktioner. Det \xc3\xa4r mycket ovanligt i filmer fr\xc3\xa5n efter 1970-talet. Ofta har dessa ouvertyrer klippts bort fr\xc3\xa5n video- och DVD-utg\xc3\xa5vor, men i vissa DVD-utg\xc3\xa5vor finns de kvar.\n_START_SECTION_\nIcke-musikdramatiska ouvertyrer\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gra tons\xc3\xa4ttare har skrivit rena orkesterverk som kallas f\xc3\xb6r ouvertyrer. Dessa \xc3\xa4r ofta korta omv\xc3\xa4xlande stycken som p\xc3\xa5minner om de sceniska ouvertyrerna, exempelvis Brahms Ouvertyr till en akademisk h\xc3\xb6gtid och Debussys F\xc3\xb6rspel till en fauns eftermiddag._NEWLINE_Under barocken anv\xc3\xa4ndes ordet "ouvertyr" ofta som synonym till svit eller partita, detta eftersom inledningssatsen till ett s\xc3\xa5dant verk ofta ben\xc3\xa4mndes just "ouvertyr". Formm\xc3\xa4ssigt var en s\xc3\xa5dan sats ofta av typen fransk ouvertyr._NEWLINE_Under slutet av 1700-talet anv\xc3\xa4ndes ordet "ouvertyr" ibland som synonym till vad som i v\xc3\xa5ra dagar kallas symfoni.'