b'\n_START_ARTICLE_\nSchupo\n_START_PARAGRAPH_\nSchupo \xc3\xa4r en i dagligt tal inte l\xc3\xa4ngre anv\xc3\xa4nd tysk f\xc3\xb6rkortning f\xc3\xb6r Schutzpolizei, ordningspolis. Denna artikel behandlar Schutzpolizei des Reiches, Nazitysklands ordningsstatspolis, som sorterade under Orpo (Ordnungspolizei). SchuPo verkade huvudsakligen i medelstora och st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der. Till SchuPo h\xc3\xb6rde den patrullerande polisen, den kasernerade polisen, trafikpolisen, polisrytteriet, sj\xc3\xb6polisen och polisflyget.\n_START_SECTION_\nKasernerade polisen\n_START_PARAGRAPH_\nDen kasernerade polisen, Kasernierte polizei, var en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till dagens tyska Bereitschaftspolizei. De fanns i vanligen kompanistora f\xc3\xb6rband (Hundertschaften) i de st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna. De fungerade som r\xc3\xb6rlig reserv f\xc3\xb6r den patrullerande polisen. Under kriget bildade den kasernerade polisen k\xc3\xa4rnan i ordningspolisens f\xc3\xa4ltf\xc3\xb6rband (regementen och bataljoner) som uppsattes f\xc3\xb6r tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring i de ockuperade l\xc3\xa4nderna och i arm\xc3\xa9ns etappomr\xc3\xa5den._NEWLINE_Piketpolis (Motorisierte Uberfallkommandos) i st\xc3\xa4ndig beredskap fanns vid varje ordningspoliskommando. De var utrustade med l\xc3\xa4tta kulsprutebev\xc3\xa4pnade pansarbilar. Under kriget tj\xc3\xa4nstgjorde de \xc3\xa4ven i det ockuperade V\xc3\xa4steuropa, d\xc3\xa4r de anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att sl\xc3\xa5 ned antityska demonstrationer, och i Slovenien f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla alpv\xc3\xa4garna \xc3\xb6ppna och bek\xc3\xa4mpa motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen._NEWLINE_Under kriget tillkom polisi\xc3\xa4ra bevakningsbataljoner, Polizei-Wachbataillone, vilka bestod av inkallad personal i femtio\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern, som var f\xc3\xb6r gamla f\xc3\xb6r att inkallas till Wehrmacht, men fortfarande tj\xc3\xa4nstepliktiga i hemorten. Varje bataljon bestod av 350-500 man och det fanns 3-4 bataljoner i varje milit\xc3\xa4romr\xc3\xa5de (Wehrkreis). De var bev\xc3\xa4pnade med gev\xc3\xa4r och ett f\xc3\xa5tal l\xc3\xa4tta kulsprutor. Huvuduppgiften var ordningsh\xc3\xa5llning och trafikreglering i samband med civilf\xc3\xb6rsvarsinsatser i orter som utsattes f\xc3\xb6r allierade bombanfall.\n_START_SECTION_\nTrafikpolisen\n_START_PARAGRAPH_\nFemtioen s\xc3\xa4rskilda trafikpolisenheter (Motorisierte Verkehrsbereitschaften) bildades 1937 f\xc3\xb6r att sk\xc3\xb6ta trafik\xc3\xb6vervakningen i de st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna. Nazitysklands utvidgning ledde sedan till att fler s\xc3\xa5dana enheter tillkom i de inf\xc3\xb6rlivade omr\xc3\xa5dena. Trafikpolisen var utrustade med patrullbildar, patrullmotorcyklar och ledningsfordon. I st\xc3\xa4der med \xc3\xb6ver 200 000 inv\xc3\xa5nare fanns det \xc3\xa4ven s\xc3\xa4rskilda olycksfallskommandon (Verkehrsunfallbereitschaften) utrustade med specialfordon f\xc3\xb6r trafikolycksfall. 1941 bildades ett Motorisierte Verkehrskompanie z.b.V. vars uppgift var att se till att de krigstida biltrafikbest\xc3\xa4mmelserna efterlevdes, dvs. k\xc3\xb6rtillst\xc3\xa5nd, ransoneringar och annat. Dess fem plutoner var verksamma i hela riket.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xb6polisen\n_START_PARAGRAPH_\nWasserschutzpolizei (SW) war en sj\xc3\xb6polis med ansvar f\xc3\xb6r de inrikes vattenv\xc3\xa4garna och kustsj\xc3\xb6farten. Den fungerade \xc3\xa4ven som hamnpolis. SW hade sitt ursprung i Reichswasserschutz och absorberade 1937 sj\xc3\xb6fartspolisen (Schiffartzpolizei) och hamnpolisen. SW utgjorde en egen tj\xc3\xa4nstegren (Sonderdienstzweig) av SchuPo. Under kriget bildade personal kommenderad fr\xc3\xa5n SW grunden f\xc3\xb6r marinens krigspolis, Marinek\xc3\xbcstenpolizei._NEWLINE_Den lokala SW i Berlin var underst\xc3\xa4lld polispresidenten i Berlin som ett eget polisavsnitt, SW-Abschnitt Berlin. Polisavsnittet bestod av tv\xc3\xa5 SW-Reviere (vaktdistrikt), tv\xc3\xa5 direkt under avsnittet lydande sj\xc3\xb6polisstationer (SW-Wachen) och tv\xc3\xa5 direktunderst\xc3\xa4llda sj\xc3\xb6polisposteringar (SW-Posten).\n_START_SECTION_\nPolisrytteriet\n_START_PARAGRAPH_\nPolisrytteriet fanns antingen som avdelta enheter eller ing\xc3\xa5ende i enheter som \xc3\xa4ven bestod av fotpatruller. Den grundl\xc3\xa4ggande enheten var Polizei-Reiterstaffeln (ryttartroppar). I Berlin, K\xc3\xb6nigsberg, Stettin, Breslau och Gleiwits fanns det 1938 avdelt polisrytteri om vardera tre troppar. I \xc3\xb6vriga st\xc3\xa4der med polisrytteri ingick ryttartropparna i kombinerade enheter. Under kriget ingick polisrytterif\xc3\xb6rband av bataljons- och regementsstorlek i ordningspolisens f\xc3\xa4ltf\xc3\xb6rband.\n_START_SECTION_\nPolisens signalv\xc3\xa4sende\n_START_PARAGRAPH_\nPolizei-Nachrichtenstaffeln var den lokala komponenten i polisens signalv\xc3\xa4sende med dygnetruntberedskap. Som signalmedel anv\xc3\xa4ndes b\xc3\xa5de radio, telefoni och telex p\xc3\xa5 egna linjer skilda fr\xc3\xa5n de allm\xc3\xa4nna. Efter v\xc3\xa4garna och i de st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna fanns mobila radiostationer, tillh\xc3\xb6rande s\xc3\xa4rskilda Nachrichtenbereitschaften. Under kriget ingick polissignalkompanier i ordningspolisens f\xc3\xa4ltf\xc3\xb6rband.\n_START_SECTION_\nPolisflyget\n_START_PARAGRAPH_\nSedan f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget hade det funnits ett polisflyg i Tyskland. Dess uppgift var gr\xc3\xa4ns\xc3\xb6vervakning, v\xc3\xa4g- och sj\xc3\xb6trafik\xc3\xb6vervakning, skogsbrandflyg, kurirflyg samt sambandsflyg. 1940 fanns det en polisflygavdelning (Polizeifliegerabteilung) med nio flygplan, av vilka de flesta fanns i Berlin eller i Polen. Polisflygavdelningen \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes i juli 1942 till Luftwaffe, och ombildades till Fliegergeschwader z.b.V. 7.\n_START_SECTION_\nPolisofficerare\n_START_PARAGRAPH_\nPolisofficerare rekryterades huvudsakligen fr\xc3\xa5n SS egna officersskolor i Bad T\xc3\xb6lz, Braunschweig och Klagenfurt. F\xc3\xb6r \xc3\xb6vriga officersaspiranter fanns samma grundl\xc3\xa4ggande krav som f\xc3\xb6r polism\xc3\xa4nnen. Dessutom m\xc3\xa5ste de ha avlagt studentexamen och blivit antagna som SS-aspiranter. Polisofficersutbildningen gavs vid polisofficersskolorna i Berlin-K\xc3\xb6penick och i F\xc3\xbcrstenfeldbruck.\n_START_SECTION_\nBefordran\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r polism\xc3\xa4nnen \xc3\xa4gde befordran rum genom reglerad befordringsg\xc3\xa5ng. En Wachtmeister blev Oberwachtmeister tidigast efter sex \xc3\xa5rs och Revieroberwachtmeister efter sju \xc3\xa5rs anst\xc3\xa4llning. Efter tolv \xc3\xa5rs anst\xc3\xa4llning erh\xc3\xb6lls ordinarie tj\xc3\xa4nst i graden Hauptwachtmeister. Efter 16 \xc3\xa5rs anst\xc3\xa4llning kunde urvalsbefordran till Meister \xc3\xa4ga rum. Som Meister kunde efter genomg\xc3\xa5ngen bef\xc3\xa4lsskola urvalsbefordran ske till Revierleutnant och senare Revieroberleutnant. Som s\xc3\xa5dan kunde man efter fem \xc3\xa5r i graden och l\xc3\xa4gst 50 levnads\xc3\xa5r bli Revierhauptmann._NEWLINE_Befordran f\xc3\xb6r officerare var beroende av skicklighet och tj\xc3\xa4nste\xc3\xa5lder. F\xc3\xb6r att bli Hauptmann kr\xc3\xa4vdes en skriftlig tj\xc3\xa4nsteexamen. Befordran till Major kr\xc3\xa4vde genomg\xc3\xa5ngen tre m\xc3\xa5naders befordringskurs vid en polisofficersskola. En s\xc3\xa4rskild skola f\xc3\xb6r ordningspolisens generalstabsutbildning fanns i Dresden.'