b'\n_START_ARTICLE_\nEngelska kyrkan\n_START_SECTION_\nBildande och tidiga \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nEngelska kyrkan blev sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig fr\xc3\xa5n Romersk-katolska kyrkan, n\xc3\xa4r kung Henrik VIII 1534 br\xc3\xb6t med p\xc3\xa5ven i Rom och gjorde sig sj\xc3\xa4lv till kyrkans \xc3\xb6verhuvud efter att p\xc3\xa5ven f\xc3\xb6rv\xc3\xa4grat honom skilsm\xc3\xa4ssa. Till skillnad fr\xc3\xa5n den kontinentala reformationen innebar detta inte n\xc3\xa5gra n\xc3\xa4mnv\xc3\xa4rda f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar under Henriks livstid. De latinska gudstj\xc3\xa4nstordningarna, pr\xc3\xa4sternas celibat och helgonkulten beh\xc3\xb6lls. F\xc3\xb6rst under Edvard VI:s regeringstid antogs en engelsk gudstj\xc3\xa4nstbok, Book of Common Prayer (f\xc3\xb6rsta versionen 1549), p\xc3\xa5 initiativ av \xc3\xa4rkebiskopen av Canterbury Thomas Cranmer; denne var p\xc3\xa5verkad av Martin Bucer, reformatorn i Strasbourg._NEWLINE_Edvard VI eftertr\xc3\xa4ddes av sin syster Maria, som \xc3\xa5terf\xc3\xb6rde Engelska kyrkan till gemenskap med p\xc3\xa5ven och f\xc3\xb6reskrev bruket av Salisburystiftets latinska gudstj\xc3\xa4nstbruk i hela England. Maria l\xc3\xa4t \xc3\xa4ven halshugga Thomas Cranmer och tv\xc3\xa5 andra reformatoriska biskopar, Hugh Latimer och Nicholas Ridley. Vid Marias d\xc3\xb6d slog systern Elisabet I in p\xc3\xa5 en medelv\xc3\xa4g, och s\xc3\xb6kte aktivt rymma m\xc3\xa5nga olika teologiska riktningar inom en enad engelsk kyrka. Denna, fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan endast realpolitiskt motiverade, medelv\xc3\xa4g fick en teologisk egenart genom Richard Hookers klassiska Laws on Ecclesiastical Polity (1593) och genom inflytelserika f\xc3\xb6rfattare som Lancelot Andrewes, George Herbert, William Laud och Jeremy Taylor.\n_START_SECTION_\n1600- och 1700-talet\n_START_PARAGRAPH_\nPerioden 1585-1662 pr\xc3\xa4glades av en, ofta mycket upphetsad, debatt om vad kyrkan i England borde vara. Det puritanska partiet ville ers\xc3\xa4tta Engelska kyrkan med en presbyteriansk kyrka._NEWLINE_Under \xc3\xa5ren 1645-1660 var Engelska kyrkan i dess anglikanska form avskaffad. Fr\xc3\xa5n och med 1645 var det f\xc3\xb6rbjudet att anv\xc3\xa4nda Book of Common Prayer vare sig vid offentlig gudstj\xc3\xa4nst eller vid enskild b\xc3\xb6n, och fr\xc3\xa5n och med 1646 f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds biskoparna att ut\xc3\xb6va sitt \xc3\xa4mbete. Flera av dem gick i landsflykt tillsammans med hovet och kungafamiljen._NEWLINE_N\xc3\xa4r s\xc3\xa5v\xc3\xa4l monarkin som biskops\xc3\xa4mbetet \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rdes vid engelska restaurationen 1660 b\xc3\xb6rjade tongivande kretsar i kyrkan (exempelvis Izaak Walton) att se tillbaka p\xc3\xa5 Richard Hookers och Lancelot Andrewes f\xc3\xb6rfattarskap som en t\xc3\xa4nkt anglikansk guld\xc3\xa5lder. Den nya b\xc3\xb6nboksupplaga som antogs 1662 var en kompromiss mellan olika teologiska l\xc3\xa4ger, men den har haft stort inflytande p\xc3\xa5 det engelska spr\xc3\xa5ket. Med denna upplaga sk\xc3\xa4rptes Engelska kyrkans sedv\xc3\xa4nja att endast anlita diakoner och pr\xc3\xa4ster som ordinerats av biskop._NEWLINE_Avs\xc3\xa4ttandet av Jakob II av England 1688 ledde till uppkomsten av en handfull fr\xc3\xa5n staten och statskyrkan fria anglikanska trossamfund i England: "Edsv\xc3\xa4grarna" eller non-jurors, men de flesta medlemmar \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades med Engelska kyrkan 1788, d\xc3\xa5 tronpretendenten Karl Edvard Stuart avled. I edsv\xc3\xa4grarnas milj\xc3\xb6er odlades studier om kyrkof\xc3\xa4derna, och n\xc3\xa4r edsv\xc3\xa4grarna \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades med Engelska kyrkan ledde detta till en f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkning av eukaristifirande p\xc3\xa5 s\xc3\xb6ndagar, synen p\xc3\xa5 dopet som en p\xc3\xa5nyttf\xc3\xb6delse och vaktsl\xc3\xa5ende om konfirmationen._NEWLINE_P\xc3\xa5 1700-talet ledde John Wesleys och Charles Simeons verksamhet till uppkomsten av evangelikalism, men efter Wesleys d\xc3\xb6d bildade hans anh\xc3\xa4ngare, metodisterna, egna trossamfund. Under 1600- och 1700-talen utgjorde den engelska kyrkan ocks\xc3\xa5 grogrunden f\xc3\xb6r deism.\n_START_SECTION_\n1800- och 1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nIrl\xc3\xa4ndska kyrkan blev en anglikansk statskyrka tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare \xc3\xa4n Engelska kyrkan (1536), men f\xc3\xb6renades 1801 med Engelska kyrkan, till dess att den \xc3\xa5terfick sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet 1871, d\xc3\xa5 den ocks\xc3\xa5 upph\xc3\xb6rde att vara en statskyrka._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n och med 1830-talet existerar olika slag av anglokatolicism inom Engelska kyrkan, och bygger i h\xc3\xb6g utstr\xc3\xa4ckning p\xc3\xa5 arvet fr\xc3\xa5n Hooker, Laud, Taylor och edsv\xc3\xa4grarna. \xc3\x84ven en bredkyrklig str\xc3\xb6mning har satt sin pr\xc3\xa4gel p\xc3\xa5 kyrkolivet sedan 1800-talets mitt._NEWLINE_Den Skotska episkopalkyrkan har en egen uppkomsthistoria, och s\xc3\xa5 \xc3\xa4r \xc3\xa4ven fallet med Filippinernas episkopala kyrka, Spanska reformerade episkopalkyrkan och den Lusitanska kyrkan, men de flesta anglikanska kyrkor har tillkommit genom att den engelska kyrkans dotterkyrkor har blivit sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga, med b\xc3\xb6rjan i USA (1789) och Nya Zeeland (1859/1865). _NEWLINE_Sedan 1867 existerar Anglikanska kyrkogemenskapen, som best\xc3\xa5r av alla anglikanska kyrkor i gemenskap med \xc3\xa4rkebiskopen av Canterbury. Engelska kyrkan ing\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 i Borg\xc3\xa5gemenskapen. Sedan 1920, d\xc3\xa5 Kyrkan i Wales blev fri fr\xc3\xa5n staten och ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt trossamfund, \xc3\xa4r Engelska kyrkan Anglikanska kyrkogemenskapens enda statskyrka.\n_START_SECTION_\nOrganisation\n_START_PARAGRAPH_\nRegionalt \xc3\xa4r Engelska kyrkan indelad i tv\xc3\xa5 kyrkoprovinser och fyrtiotv\xc3\xa5 stift. Stiftet \xc3\xa4r en biskops tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ringsomr\xc3\xa5de och har en katedral. B\xc3\xa5de \xc3\xa4rkebiskopen av Canterbury och \xc3\xa4rkebiskopen av York \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 biskopar av sina egna stift. Leeds stiftet bildades 2013 genom sammanslagning av tre tidigare stift, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r har tre katedraler (Bradford, Ripon och Wakefield)._NEWLINE_Till skillnad fr\xc3\xa5n Svenska kyrkan, vilken har bara en niv\xc3\xa5 mellan biskop och pr\xc3\xa4st (kontraktsprost), Engelska kyrkan har tv\xc3\xa5 - \xc3\xa4rkediakon (archdeacon) och dekan (dean). \xc3\x84rkediakons tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ringsomr\xc3\xa5de utg\xc3\xb6rs av ett geografiskt omr\xc3\xa5de som ben\xc3\xa4mns \xc3\xa4rkediakonat, och dekans tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ringsomr\xc3\xa5de utg\xc3\xb6rs av ett geografiskt omr\xc3\xa5de som ben\xc3\xa4mns dekanat._NEWLINE_I likhet med Svenska kyrkan \xc3\xa4r Engelska kyrkan p\xc3\xa5 lokal niv\xc3\xa5 indelad i f\xc3\xb6rsamlingar. Likaledes \xc3\xa4r Engelska kyrkans f\xc3\xb6rsamlingar ocks\xc3\xa5 territoriella, vilket inneb\xc3\xa4r att f\xc3\xb6rsamlingarna har geografiska gr\xc3\xa4nser. Engelska kyrkan har inte n\xc3\xa5gon central kyrkobokf\xc3\xb6ring av Svenska kyrkans typ, d\xc3\xa4remot har varje f\xc3\xb6rsamling en r\xc3\xb6stl\xc3\xa4ngd best\xc3\xa5ende av alla personer fr\xc3\xa5n 16 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, som har tagit emot den heliga kommunionen under det g\xc3\xa5ngna \xc3\xa5ret. R\xc3\xb6stl\xc3\xa4ngden f\xc3\xa5r inkludera personer som \xc3\xa4r bosatta inom en annan territorialf\xc3\xb6rsamlings gr\xc3\xa4nser.'