b'\n_START_ARTICLE_\nInga L\xc3\xb6wdin\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nLek och idrott ingick som en naturlig del i Inga L\xc3\xb6wdins uppfostran. Fadern Assar Svennbeck och flera av hans br\xc3\xb6der var engagerade i bland annat skid\xc3\xa5kning. Redan som sex\xc3\xa5ring b\xc3\xb6rjade Inga L\xc3\xb6wdin pr\xc3\xb6va p\xc3\xa5 simning i Uppsala Sims\xc3\xa4llskap och snart kom hon ocks\xc3\xa5 att delta i skidt\xc3\xa4vlingar. Efterhand vidgades intresset till att omfatta andra grenar. Hon kom sedermera \xe2\x80\x93 sedan 1933 som medlem i IF Thor \xe2\x80\x93 att noteras f\xc3\xb6r fler \xc3\xa4n dussinet DM-segrar i fem olika discipliner: skidor, orientering, simning, g\xc3\xa5ng och friidrott (800 meter). I skid-SM deltog hon f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1935 och sista 1954. De b\xc3\xa5da \xc3\xa5ren 1948 och 1951 placerade hon sig som trea p\xc3\xa5 10 kilometer och 1952 vann hon lag- SM med IF Thor. I SM i orientering er\xc3\xb6vrade hon silvermedalj 1941. IF Thor med Inga L\xc3\xb6wdin som en i trion blev SM-vinnare i budkavle 1953 och intog medaljplats under flera angr\xc3\xa4nsande \xc3\xa5r._NEWLINE_Inga L\xc3\xb6wdins karri\xc3\xa4r som t\xc3\xa4vlande idrottskvinna kr\xc3\xb6ntes s\xc3\xa5ledes med flera framg\xc3\xa5ngar. Det var emellertid i rollen som ledare hon n\xc3\xa5dde s\xc3\xa4rskilt h\xc3\xb6ga positioner. Med utg\xc3\xa5ngspunkt fr\xc3\xa5n dessa f\xc3\xb6rde hon en livsl\xc3\xa5ng och mycket lyckosam kamp f\xc3\xb6r att skapa nya och b\xc3\xa4ttre f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r kvinnlig idrott. P\xc3\xa5 hemmaplan inleddes denna verksamhet redan i slutet av 1930-talet._NEWLINE_Inga L\xc3\xb6wdin var mellan 1940 och 1959 gift med professor Per-Olov L\xc3\xb6wdin. Tillsammans fick de sonen Per 1949.\n_START_SECTION_\nIdrottsledare\n_START_PARAGRAPH_\nInga L\xc3\xb6wdin kom att tillh\xc3\xb6ra IF Thor hela sitt liv. Hon blev sedermera ordf\xc3\xb6rande i denna f\xc3\xb6rening 1976, en uppgift som hon innehade i mer \xc3\xa4n tio \xc3\xa5r. \xc3\x85r 1997, d\xc3\xa5 f\xc3\xb6reningen fyllde 100 \xc3\xa5r, uts\xc3\xa5gs hon till hedersordf\xc3\xb6rande. I Upplands idrottsf\xc3\xb6rbund blev hon aldrig ordf\xc3\xb6rande men var aktiv b\xc3\xa5de som ordf\xc3\xb6rande och ledamot i ett flertal av f\xc3\xb6rbundets kommitt\xc3\xa9er._NEWLINE_Inom Svenska Skidf\xc3\xb6rbundet kom Inga L\xc3\xb6wdin att verka i ett flertal kommitt\xc3\xa9er fr\xc3\xa5n 1946 fram till 1973, \xc3\xb6msom som ordf\xc3\xb6rande \xc3\xb6msom som ledamot. Hon var lagledare f\xc3\xb6r damernas landslag i l\xc3\xa4ngdskidor 1949\xe2\x80\x931970 och agerade s\xc3\xa5 att Sverige st\xc3\xb6dde Finlands motion till Internationella Skidf\xc3\xb6rbundet (FIS) 1948 om att VM och OS skulle innefatta damt\xc3\xa4vlingar i l\xc3\xa4ngdskidor. Detta f\xc3\xb6rslag antogs 1949 och realiserades vid OS i Oslo 1952. S\xc3\xa4rskilt omskriven \xc3\xa4r den propagandaturn\xc3\xa9 som genomf\xc3\xb6rdes 1949 under namnet \xe2\x80\x9dexpedition Alperna\xe2\x80\x9d med FIS och Svenska Skidf\xc3\xb6rbundet som medarrang\xc3\xb6rer. Inga L\xc3\xb6wdin och tv\xc3\xa5 andra SM-medalj\xc3\xb6rer bes\xc3\xb6kte d\xc3\xa5 flera l\xc3\xa4nder i s\xc3\xb6dra Europa med m\xc3\xa5let att skapa intresse f\xc3\xb6r kvinnlig l\xc3\xa4ngdskid\xc3\xa5kning. En motsvarande turn\xc3\xa9 genomf\xc3\xb6rdes senare i USA. Propagandan s\xc3\xa4gs ha uppn\xc3\xa5tt sitt m\xc3\xa5l, vilket visades av att 42 kvinnor fr\xc3\xa5n \xc3\xa5tta l\xc3\xa4nder startade i \xe2\x80\x9df\xc3\xb6r-OS\xe2\x80\x9d i Holmenkollen 1951._NEWLINE_Inom FIS var Inga L\xc3\xb6wdin ledamot i f\xc3\xb6rbundets damkommitt\xc3\xa9 \xc3\xa5ren 1949\xe2\x80\x931965. Fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1965 fram till 1990 verkade hon som ordf\xc3\xb6rande i FIS:s s\xc3\xa4rskilda kommitt\xc3\xa9 f\xc3\xb6r kvinnlig l\xc3\xa4ngd\xc3\xa5kning. Sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa5r uts\xc3\xa5gs hon till hedersledamot i kommitt\xc3\xa9n. I egenskap av FIS- funktion\xc3\xa4r n\xc3\xa4rvarade hon mellan 1970 och 1987 vid alla OS och VM p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngdskidor. I en tidningsintervju kring millennieskiftet ber\xc3\xa4ttar hon att hon hade bevistat tio OS och 14 VM._NEWLINE_Inom Svenska Orienteringsf\xc3\xb6rbundet var Inga L\xc3\xb6wdin under 1940- och 1950-talen ledamot i f\xc3\xb6rbundsstyrelsen och ordf\xc3\xb6rande i f\xc3\xb6rbundets damsektion, och uppr\xc3\xa4tth\xc3\xb6ll samma funktioner i \xc3\xa5tskilliga av f\xc3\xb6rbundets tempor\xc3\xa4ra kommitt\xc3\xa9er._NEWLINE_Inom det Internationella Orienteringsf\xc3\xb6rbundet (IOF), vilket Inga L\xc3\xb6wdin var med om att bilda, verkade hon som generalsekreterare under perioden 1961\xe2\x80\x931975. N\xc3\xa4r hon avgick fr\xc3\xa5n denna post uts\xc3\xa5gs hon till hedersledamot. I denna egenskap var hon vid \xc3\xa5tskilliga tillf\xc3\xa4llen inbjuden till VM._NEWLINE_I Sveriges Riksidrottsf\xc3\xb6rbund (RF) invaldes Inga L\xc3\xb6wdin i dess \xc3\x96verstyrelse (\xc3\x96S) 1951, d\xc3\xa5 hon f\xc3\xb6r fj\xc3\xa4rde g\xc3\xa5ngen var nominerad till en s\xc3\xa5dan post. Hon var den f\xc3\xb6rsta kvinnan som tog plats i denna f\xc3\xb6rsamling. D\xc3\xa4r kom hon ocks\xc3\xa5 att utses till suppleant i F\xc3\xb6rvaltningsutskottet (FU) under senare delen av 1950-talet. N\xc3\xa4r RF:s ledning reformerades 1959 och \xc3\x96S avskaffades och ersattes med riksidrottsstyrelsen (RS), samtidigt som antalet ledam\xc3\xb6ter reducerades, blev Inga L\xc3\xb6wdin invald i den nya styrelsen. H\xc3\xa4r kom hon att bli kvar till 1973. N\xc3\xa4r \xc3\x96S p\xc3\xa5 tillskyndan av Inga L\xc3\xb6wdin 1953 inr\xc3\xa4ttade en kommitt\xc3\xa9 f\xc3\xb6r kvinnlig idrott invaldes hon i denna. Under l\xc3\xa5ng tid fram\xc3\xb6ver kom hon att vara dess ordf\xc3\xb6rande. Genom m\xc3\xa5lmedvetet arbete lyckades kommitt\xc3\xa9n i sitt upps\xc3\xa5t att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra villkoren och \xc3\xb6ka utrymmet f\xc3\xb6r kvinnlig idrott._NEWLINE_Vid flera tillf\xc3\xa4llen representerade Inga L\xc3\xb6wdin genom RF svensk motions- och kvinnoidrott vid Europakonferenser, till exempel i Strasbourg, Luxemburg och Haag. S\xc3\xa5som idrottsr\xc3\xb6relsens representant ingick hon i 1962 \xc3\xa5rs fritidsutredning. P\xc3\xa5 regeringens uppdrag genomf\xc3\xb6rde RF:s kvinnokommitt\xc3\xa9 1967, tillsammans med Gymnastik- och idrottsh\xc3\xb6gskolan (GIH), en Europar\xc3\xa5dskonferens f\xc3\xb6r kvinnoidrott i Stockholm vid vilken ett tjugotal nationer var representerade. I internationella sammanhang kom Inga L\xc3\xb6wdins spr\xc3\xa5kkunskaper v\xc3\xa4l till pass. Hon beh\xc3\xa4rskade sju spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vriga engagemang och sista \xc3\xa5ren\n_START_PARAGRAPH_\nEtt sidointresse i Inga L\xc3\xb6wdins breda idrottsprofil utgjorde bergskl\xc3\xa4ttring. Enligt uppgift var hon den f\xc3\xb6rsta kvinnan som besteg den schweiziska bergstoppen Matterhorn, n\xc3\xa4stan 4 500 m h\xc3\xb6g._NEWLINE_Under sista delen av sin levnad kom Inga L\xc3\xb6wdins ledaregenskaper att kopplas till idrottshistoria, passande nog har hon sj\xc3\xa4lv sagt, eftersom hon hade varit l\xc3\xa4rare i bland annat historia. Hon var \xc3\xa5ren 1985\xe2\x80\x931997 vice ordf\xc3\xb6rande i Svenska idrottshistoriska f\xc3\xb6reningen med bas i Stockholm. I Upplands Idrottshistoriska F\xc3\xb6rening verkade hon som ordf\xc3\xb6rande alltsedan dess start 1986 och ingick i ett flertal av f\xc3\xb6rbundets kommitt\xc3\xa9er._NEWLINE_Sin sista t\xc3\xa4vling som orienterare genomf\xc3\xb6rde Inga L\xc3\xb6wdin vid 88 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Hon dog 2008 i Uppsala, d\xc3\xa4r hon \xc3\xa4r begravd p\xc3\xa5 Gamla kyrkog\xc3\xa5rden.'