b'\n_START_ARTICLE_\nRostgumpad s\xc3\xa5ngare\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nRostgumpad s\xc3\xa5ngare \xc3\xa4r en 14-15 centimeter l\xc3\xa5ng f\xc3\xa5gel med gr\xc3\xa5brun ovansida och gr\xc3\xa5 undersida bortsett fr\xc3\xa5n den lysande kastanjef\xc3\xa4rgade undergumpen som givit arten dess namn. Strupen \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkstreckad, stj\xc3\xa4rten vit med vitt \xc3\xa4ndband och runt det gr\xc3\xa5 \xc3\xb6gat syns en vit \xc3\xb6gonring. Benen \xc3\xa4r svarta. Den liknande karroos\xc3\xa5ngaren \xc3\xa4r blekare och har mer vitt i stj\xc3\xa4rten.\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa4ktestillh\xc3\xb6righet\n_START_PARAGRAPH_\nTidigare placerades den i sl\xc3\xa4ktet Parisoma och behandlades som en medlem av familjen timalior. Genetiska studier visar dock att den b\xc3\xb6r placeras i Sylvia. Sylvia delas dock upp i tv\xc3\xa5 sl\xc3\xa4kten av vissa auktoriteter, varvid rostgumpad s\xc3\xa5ngare f\xc3\xb6rs till Curruca.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nArten p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas i fynbos, buskmarker och torra floddalar. Den h\xc3\xa4ckar monogamt och formar par f\xc3\xb6r livet. Det sk\xc3\xa5lfornade boet placeras l\xc3\xa5gt i vegetationen. Den ses ensam eller i par n\xc3\xa4r den r\xc3\xb6r sig genom vegetationen p\xc3\xa5 jakt efter insekter och andra sm\xc3\xa5 ryggradsl\xc3\xb6sa djur.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har ett stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt f\xc3\xb6r n\xc3\xa5got substantiellt hot. Utifr\xc3\xa5n dessa kriterier kategoriserar internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). V\xc3\xa4rldspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som relativt vanlig och vida spridd i r\xc3\xa4tt milj\xc3\xb6.'