b'\n_START_ARTICLE_\nVierendeelbalk\n_START_PARAGRAPH_\nVierendeelbalk \xc3\xa4r en st\xc3\xa5lbalk som \xc3\xa4r att likna vid ett fackverk, som ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att vara indelat i trianglar och ha stabiliserande diagonaler, \xc3\xa4r indelat i fyrkanter och stabiliserat genom vertikalernas insp\xc3\xa4nning i under- och \xc3\xb6verram. En vierendelbalk \xc3\xa4r en form av ram. Det \xc3\xa4r en statiskt obest\xc3\xa4md konstruktion till skillnad fr\xc3\xa5n ett fackverk och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r besv\xc3\xa4rligare att r\xc3\xa4kna p\xc3\xa5. D\xc3\xa5 en vierendeelbalk \xc3\xa4r mindre ekonomisk \xc3\xa4n ett fackverk anv\xc3\xa4nds den i f\xc3\xb6rsta hand d\xc3\xa5 man vill slippa fackverkets diagonaler, antingen enbart av estetiska sk\xc3\xa4l, eller tex d\xc3\xa5 ett fackverks diagnonaler vore i v\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r d\xc3\xb6rrar i en innerv\xc3\xa4gg kan den ers\xc3\xa4tta ett v\xc3\xa5ningsh\xc3\xb6gt fackverk i en husstomme. Men ofta d\xc3\xa5 bara lokalt, d\xc3\xa4r det beh\xc3\xb6vs i ett fack eller s\xc3\xa5,  resten f\xc3\xa5r vara vanligt fackverk med diagonaler.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDen har f\xc3\xa5tt sitt namn av den belgiske ingenj\xc3\xb6ren Arthur Vierendeel som utvecklade den 1896, uppfann den gjorde han inte d\xc3\xa5 ramar och styva ramh\xc3\xb6rn funnits innan dess. Den f\xc3\xb6rsta virendeelbron byggdes i Avelgem i Belgien 1902._NEWLINE_De som framlades som vierendeelbalkens f\xc3\xb6rdel var att det skulle vara l\xc3\xa4ttare att ber\xc3\xa4kna en exakt deformation f\xc3\xb6r den \xc3\xa4n f\xc3\xb6r ett fackverk._NEWLINE_Att den inte var lika k\xc3\xa4nslig f\xc3\xb6r att bortfallet av en del, som fackverket var f\xc3\xb6r bortfallet av en diagonal._NEWLINE_Vid tiden f\xc3\xb6r dess utveckling hade problem med fackverksbroar som kollapsade ibland redan under montaget gjort att andra l\xc3\xb6sningar efterfr\xc3\xa5gades._NEWLINE_Vierendelbalken var ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att b\xc3\xa4ttre utnyttja st\xc3\xa5let och dess f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att ta laster p\xc3\xa5 alla h\xc3\xa5ll, till skillnad fr\xc3\xa5n tr\xc3\xa4, som ju ursprungligen fackverket utvecklades f\xc3\xb6r, som bara kan ta last l\xc3\xa4ngs fiberriktningen. Nackdelarna visade sig vara att den var oekonomisk och komplicerad._NEWLINE_Men vierendeelbalkens f\xc3\xb6rdelar ifr\xc3\xa5gasattes tidigt bl.a. 1900 i en debatt i Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 des ingenieurs civils de France, och senare p\xc3\xa5 1910-talet i Der Eisenbau av Otto Mohr und Franz Cech.'