b'\n_START_ARTICLE_\nUnionsm\xc3\xa4rket\n_START_SECTION_\nNya flaggor 1844\n_START_PARAGRAPH_\n1844 inf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6rslagen fr\xc3\xa5n en gemensam norsk-svensk kommitt\xc3\xa9 av kung Oscar I. Ett s\xc3\xa4rskilt unionsm\xc3\xa4rke hade skapats som tog element fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5da l\xc3\xa4nders flaggor, j\xc3\xa4mnt f\xc3\xb6rdelade. Den placerades i den \xc3\xb6vre kvarteringen n\xc3\xa4rmast st\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 respektive landsflagga, inklusive handelsflottornas flaggor, som fram till dess inte burit n\xc3\xa5gra tecken p\xc3\xa5 unionen. De tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4nderna fick tv\xc3\xa5 parallella, men liknande flaggregler f\xc3\xb6r att fastst\xc3\xa4lla att de var j\xc3\xa4mb\xc3\xb6rdiga._NEWLINE_Unionens \xc3\xb6rlogsg\xc3\xb6s, flagga att f\xc3\xb6ra i f\xc3\xb6ren p\xc3\xa5 \xc3\xb6rlogsfartyg, bestod av enbart unionsm\xc3\xa4rket i b\xc3\xa5de Norge och Sverige, och var den flagga som anv\xc3\xa4ndes av den gemensamma diplomatiska representationen utomlands. Diplomatflaggan hade proportionerna 4:5, samma proportionerna som anv\xc3\xa4ndes i den svenska handelsflaggan, till skillnad fr\xc3\xa5n unionsm\xc3\xa4rket i den norska flaggan, som var helt kvadratisk.  De anv\xc3\xa4ndes \xc3\xa4ven som g\xc3\xb6s av civila lotsar, fast med en vit kant runt om m\xc3\xa4rket._NEWLINE_Den bl\xc3\xa5 f\xc3\xa4rgen i unionsm\xc3\xa4rket var samma som resten av flaggan, oftast den m\xc3\xb6rkare bl\xc3\xa5 f\xc3\xa4rgen fr\xc3\xa5n den norska flaggan. \xc3\x84ven svenska flaggor f\xc3\xb6re 1905 hade en m\xc3\xb6rkare nyans av bl\xc3\xa5 \xc3\xa4n den nuvarande svenska flaggan._NEWLINE_Unionsm\xc3\xa4rket var till en b\xc3\xb6rjan popul\xc3\xa4rt i Norge som en symbol f\xc3\xb6r landets j\xc3\xa4mb\xc3\xb6rdighet inom unionen. I Sverige s\xc3\xa5gs den redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan som ett vanhelgande av flaggan, och dess kritiker gav den \xc3\xb6knamnet "sillsallaten" eftersom den liknade dekorationen p\xc3\xa5 en typ av sillsallad som var vanlig vid sm\xc3\xb6rg\xc3\xa5sbord vid den tiden. "Sillsallaten" blev ett vanligt namn p\xc3\xa5 unionsm\xc3\xa4rket i b\xc3\xa5da l\xc3\xa4nder, och namnet \xc3\xa4r \xc3\xa4n idag vida k\xc3\xa4nt.\n_START_SECTION_\nAvskaffande\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1870-talet blev unionen alltmer impopul\xc3\xa4r i Norge. Unionsm\xc3\xa4rket b\xc3\xb6rjade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte l\xc3\xa4ngre ses som ett tecken p\xc3\xa5 j\xc3\xa4mb\xc3\xb6rdighet, utan snarare en p\xc3\xa5tvingad gemenskap med Sverige. Norska radikaler satte upp som m\xc3\xa5l att \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ra den "rena" norska flaggan som ett f\xc3\xb6rsta steg mot en uppl\xc3\xb6sning av unionen. En majoritet i stortinget r\xc3\xb6stade tre g\xc3\xa5nger f\xc3\xb6r att avskaffa m\xc3\xa4rket, men m\xc3\xb6ttes av ett kunglig veto. Till sist \xc3\xa5r 1898 upph\xc3\xa4vdes det kungliga vetot, och unionsm\xc3\xa4rket togs bort fr\xc3\xa5n den norska handelsflottans flagga. M\xc3\xa4rket blev kvar i de b\xc3\xa4gge l\xc3\xa4ndernas \xc3\xb6rlogsflaggor eftersom den l\xc3\xa5g under unionskungens jurisdiktion. Stortinget inf\xc3\xb6rde dock en ny statsflagga att flagga fr\xc3\xa5n myndighetsbyggnader med samma utformning som \xc3\xb6rlogsflaggan, men utan unionsm\xc3\xa4rket. Den "rena" norska flaggan hissades \xc3\xa5terigen 1899. Efter att Norge ensidigt dragit sig ur unionen 7 juni 1905 togs unionsm\xc3\xa4rket bort fr\xc3\xa5n \xc3\xb6rlogsflaggan 9 juni. Det fanns kvar i samtliga svenska flaggor tills Sverige formellt erk\xc3\xa4nt unionsuppl\xc3\xb6sningen. Enligt kungligt dekret 27 oktober 1905, togs unionsm\xc3\xa4rket bort fr\xc3\xa5n handelsflottans flagga och \xc3\xb6rlogsflaggan 1 november 1905.'