b'\n_START_ARTICLE_\nElof Eriksson\n_START_SECTION_\nDen politiska karri\xc3\xa4rens b\xc3\xb6rjan\n_START_PARAGRAPH_\nElof Eriksson b\xc3\xb6rjade sin politiska karri\xc3\xa4r 1914 i den bonder\xc3\xb6relse som var kopplad till Jordbrukarnas Riksf\xc3\xb6rbund. D\xc3\xa4r ledde han en ytterst reaktion\xc3\xa4r fraktion som var misst\xc3\xa4nksam mot demokrati och argumenterade f\xc3\xb6r rashygien.  N\xc3\xa4r Jordbrukarnas Riksf\xc3\xb6rbund 1921 gick ihop med Bondef\xc3\xb6rbundet, l\xc3\xa4mnade Eriksson den politiska v\xc3\xa4rlden och blev ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rfattare och redakt\xc3\xb6r. \xc3\x85r 1923 tog han \xc3\xb6ver redakt\xc3\xb6rsposten p\xc3\xa5 den officiellt frisinnade, men i realiteten mycket konservativa S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje Tidning. Det var under perioden som han skrev f\xc3\xb6r denna tidning som hans antisemitiska \xc3\xa5sikter kom fram.\n_START_SECTION_\nNationen och andra skrifter\n_START_PARAGRAPH_\nElof Eriksson avskedades 1925 fr\xc3\xa5n tidningen S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje Tidning f\xc3\xb6r sina extremistiska \xc3\xa5sikter. Han grundade d\xc3\xa5 sin egen tidning, Nationen. Elof inspirerades av Julius Streicher tidning Der Sturmer varmed Eriksson hade en del kontakt. Tidningen Nationen startade den 2 oktober 1925 och var den f\xc3\xb6rsta fascistiska tidningen i Sverige och s\xc3\xa5ldes i omkring 3 000 exemplar per nummer. Toppen n\xc3\xa5ddes med 10 000 exemplar, vilket var en h\xc3\xb6g siffra f\xc3\xb6r en extremisttidning vid den tiden. Andra liknande tidningar var Vidi och Malm\xc3\xb6-Blixten. Journalisten Tobias H\xc3\xbcbinette har sedermera publicerat en lista p\xc3\xa5 649 av Nationens prenumeranter. Nationen publicerades fram till 1941 och agiterade f\xc3\xb6r antisemitism, f\xc3\xb6r den italienska fascismen och nationalsocialism samt mot frimureri. _NEWLINE_Tillsammans med Einar \xc3\x85berg gav Eriksson i mitten av 1930-talet ut en svensk utg\xc3\xa5va av Sions vises protokoll, f\xc3\xb6rfalskade protokoll fr\xc3\xa5n en judisk konferens d\xc3\xa4r judarna p\xc3\xa5stods konspirera f\xc3\xb6r att ta \xc3\xb6ver v\xc3\xa4rlden. I ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att bevisa att protokollen var \xc3\xa4kta manipulerade Eriksson \xc3\xa4ven ett tal som ursprungligen h\xc3\xa5llits av rabbinen Marcus Ehrenpreis. Erikssons version av talet publicerades av Theodor Fritsch i den antisemitiska tidskriften Der Hammer._NEWLINE_Under en period var Eriksson medlem i Sveriges Fascistiska Folkparti, men han kom i konflikt med s\xc3\xa5dana ledare som Konrad Hallgren, Sven Hedengren och Sven Olov Lindholm. _NEWLINE_Elof Eriksson var en stark anh\xc3\xa4ngare av antisemitismen och nationalsocialismen under hela 30-talet och 40-talet. Detta framg\xc3\xa5r tydligt av tidningen Nationen. Tidningen drev kampanjer mot delar av kungahuset, frimurarorden, EPA, Bonniers och "storfinansen", som p\xc3\xa5stods styras av judar. Ivar Kreugers sj\xc3\xa4lvmord antogs t.ex. vara en "judisk" komplott._NEWLINE_Nationen 1 oktober 1936 har en ledare, med all sannolikhet skriven som vanligt av ansvarig utgivare Erik Elofsson sj\xc3\xa4lv, som avslutas: "Det ges i denna yttersta tid blott en r\xc3\xa4ddning f\xc3\xb6r folken: att lyssna till Adolf Hitlers varningsrop - och v\xc3\xa4rja sig mot den d\xc3\xb6dliga fara som judendomen-bolsjevismen utg\xc3\xb6r f\xc3\xb6r dem!"\n_START_SECTION_\nIdeologi\n_START_PARAGRAPH_\nRedan fr\xc3\xa5n tidiga \xc3\xa5r var Eriksson en kritiker mot moderniteten. Han b\xc3\xb6rjade s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom utveckla tankar om en judisk konspiration mot den moderna v\xc3\xa4rlden, n\xc3\xa5got som senare blev hans grundl\xc3\xa4ggande v\xc3\xa4rldssyn. Han f\xc3\xb6ruts\xc3\xa5g att en ny sorts nordisk kristendom skulle v\xc3\xa4xa fram, och att den skulle f\xc3\xb6rinta judendomen, men menade att en f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttninga var ett andligt nyvaknande bland Nordens folk. Eriksson ans\xc3\xa5g ocks\xc3\xa5 att kampen mellan judar och icke-judar var ett p\xc3\xa5bud fr\xc3\xa5n Gud. Till f\xc3\xb6ljd av detta var han en stark anh\xc3\xa4ngare av nazismen. Hans sista bok, fr\xc3\xa5n 1962, V\xc3\xa4rldskulturer, inneh\xc3\xa5ller en diskussion om hans religions-filosofiska infallsvinkel p\xc3\xa5 antisemitismen.'