b'\n_START_ARTICLE_\nJohnny Mattsson\n_START_SECTION_\nStart av konstn\xc3\xa4rskapet\n_START_PARAGRAPH_\nJohnny Mattssons far Per Johan Mattsson snickrade p\xc3\xa5 fritiden - saker som bokhyllor, bord och tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsm\xc3\xb6bler. Han tillverkade \xc3\xa4ven skidor och fick tillnamnet "Skid-Mattsson". _NEWLINE_Redan som barn hj\xc3\xa4lpte han fadern i dennes arbete, och 13 \xc3\xa5r gammal blev han timmerskiljare vid Kastet i G\xc3\xa4vle. Polio hade gjort Mattsson halt och genom handikappst\xc3\xb6d fick han m\xc3\xb6jlighet att genomg\xc3\xa5 Steneby sl\xc3\xb6jdskola med inriktning mot svarvning och intarsia och kom d\xc3\xa4refter att inrikta sig mot att arbeta med tr\xc3\xa4sl\xc3\xb6jd. Till en b\xc3\xb6rjan arbetade han i D\xc3\xb6derhultarns stil, men hade inga st\xc3\xb6rre framg\xc3\xa5ngar._NEWLINE_H\xc3\xb6sten 1941 startade han G\xc3\xa4vlesl\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dra Kungsgatan 21, d\xc3\xa4r man tillverkade ljusstakar, bordslampor, assietter etc., enkla vardagsvaror i tr\xc3\xa4, allt f\xc3\xb6r hand. _NEWLINE_Huset p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dra Kungsgatan revs 1945 och Johnny Mattsson flyttade verksamheten till Timmermansgr\xc3\xa4nd 3 i kvateret Hantverkaren. Ungef\xc3\xa4r vid denna tid b\xc3\xb6rjade han skapa skulpturer. Hans f\xc3\xa5gelintresse kunde sp\xc3\xa5ras i de f\xc3\xb6rsta verken, de s\xc3\xa4gs ha p\xc3\xa5mint om pingviner. Hans intresse f\xc3\xb6r hav, b\xc3\xa5tar och fiske avspeglades i segelb\xc3\xa5tar gjorda i tunt tr\xc3\xa4. _NEWLINE_P\xc3\xa5 G\xc3\xa4vle museum s\xc3\xa5g han 1947 en \xc3\xb6lg\xc3\xa5s tillverkad i H\xc3\xa4lsingland p\xc3\xa5 1870-talet och inspirerades av denna. Hans f\xc3\xb6rsta var ganska lik museets, om \xc3\xa4n sm\xc3\xa4ckrare och tunnare, med v\xc3\xa4l avv\xc3\xa4gda proportioner och h\xc3\xb6g finish. Under \xc3\xa5rens lopp kom hans \xc3\xb6lg\xc3\xa5sar att f\xc3\xa5 alltmer extrema former._NEWLINE_I slutet av 1940-talet b\xc3\xb6rjade Johnny Mattssons alster f\xc3\xa5 v\xc3\xa4xande uppm\xc3\xa4rksamhet. Han fick m\xc3\xa5nga best\xc3\xa4llningar fr\xc3\xa5n landets hemsl\xc3\xb6jdf\xc3\xb6reningar, men \xc3\xa4ven i Stockholm observerades hans verk och signaturen Rips skrev i Svenska Dagbladet i slutet av 1951:_NEWLINE_"En mera suver\xc3\xa4n och omedelbar k\xc3\xa4nsla f\xc3\xb6r materialet f\xc3\xa5r man leta efter. I p\xc3\xa4rontr\xc3\xa4, i teak och mahogny, masur och gammal fura som han tagit till vara fr\xc3\xa5n rivna byggnader skapar han visioner i tr\xc3\xa4 av s\xc3\xa5dan k\xc3\xa4nslighet i linjerna att man st\xc3\xa5r gripen. Att r\xc3\xb6ra vid hans sk\xc3\xa5lar och fat \xc3\xa4r en njutning, ty de n\xc3\xa4stan flyter in i den hand som fattar dem."\n_START_SECTION_\nGenombrottet\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6sten 1951 bes\xc3\xb6ktes Johnny Mattsson av Philibert Humbla, l\xc3\xa4nsintendent vid G\xc3\xa4vleborgs l\xc3\xa4nsmuseum. Denne imponerades av det han s\xc3\xa5g och j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde Johnny Mattsson med storheter som Henry Moore, Jean Arp och Constantin Brancusi. I verkligheten hade Mattsson utvecklat ett eget formspr\xc3\xa5k d\xc3\xa4r materialet till stor del best\xc3\xa4mde formen. Han ans\xc3\xa5g sig op\xc3\xa5verkad av tiden och menade att han sannolikt uttryckt sig p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt n\xc3\xa4r han \xc3\xa4n levat. _NEWLINE_Efter Humblas bes\xc3\xb6k st\xc3\xa4llde Joihnny Mattsson ut p\xc3\xa5 G\xc3\xa4vle museum i maj 1952. Recensionerna i rikspressen var mycket positiva och utst\xc3\xa4llningen gjorde ett starkt intryck hos konst- och designetablissemangen - den kom att r\xc3\xa4knas som Johnny Mattssons genombrott._NEWLINE_Utst\xc3\xa4llningen i G\xc3\xa4vle f\xc3\xb6ljdes upp senare under 1952 med en utst\xc3\xa4llning p\xc3\xa5 Nordiska kompaniet i Stockholm.\n_START_SECTION_\nSeparata utst\xc3\xa4llningar\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa4vle museum 1952, 1954, 1962 och 1969. Nordiska Kompaniet i Stockholm 1952. Norrk\xc3\xb6pings museum 1953 och 1956. R\xc3\xb6hsska konstsl\xc3\xb6jdmuseet i G\xc3\xb6teborg 1954. Falun 1954 och 1962. Hudiksvall 1954. V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s 1955. Konsthantverkarna i Stockholm 1951, 1954, 1956, 1960, 1962, 1964 och 1967. Sveg 1956. Zornmuseet i Mora 1957. Artium i G\xc3\xb6teborg 1957. Varberg 1957. Borgholm 1957. Halmstad 1957, 1962 och 1966. Visby 1958. Sundsvall 1958. Kiruna 1958. Vindeln 1959. Lax\xc3\xa5 1960. Ume\xc3\xa5 1961. Avesta 1963. Norrk\xc3\xb6ping 1953 och 1966.\n_START_SECTION_\nSamlingsutst\xc3\xa4llningar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85tta g\xc3\xa4vleborgare 1952. G\xc3\xa4vleborgsgruppen 1956. Tr\xc3\xa4t\xc3\xa4ljarturn\xc3\xa9n med konstfr\xc3\xa4mjandet 1960. Tidl\xc3\xb6s tr\xc3\xa4sl\xc3\xb6jd i Nordiska museet 1962. Skandinavisk formkavalkad i regi av Sl\xc3\xb6jdf\xc3\xb6reningen och Svenska institutet 1955 och 1962. Nutida konsthantverk fr\xc3\xa5n G\xc3\xa4vleborgs l\xc3\xa4n i G\xc3\xa4vle museum 1963. Kosthantverk i Sandviken 1965. G\xc3\xa4strike Gille i G\xc3\xb6teborg 1967.\n_START_SECTION_\nUtst\xc3\xa4llningar utanf\xc3\xb6r Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nDesign in Scandinavia i USA och Venezuela 1963 och 1954. Sidney 1954. Trienalen i Milano 1954. Florens 1954. New York 1955. Trondheim och Bergen 1955. Danmark 1956. Tokyo 1957.\n_START_SECTION_\nRetrospektiv utst\xc3\xa4llning\n_START_PARAGRAPH_\nInf\xc3\xb6r hundra\xc3\xa5rsminnet av Johnny Mattssons f\xc3\xb6delse anordnades en retrospektiv utst\xc3\xa4llning p\xc3\xa5 L\xc3\xa4nsmuseet G\xc3\xa4vleborg, G\xc3\xa4vle. Utst\xc3\xa4llningen p\xc3\xa5gick 18 februari - 16 april 2006. I verksf\xc3\xb6rteckningen fanns 100 nummer men flera av dem inneh\xc3\xb6ll mer \xc3\xa4n ett verk. L\xc3\xb6rdag den 18 februari invigdes utst\xc3\xa4llningen av intendent Ann Nils\xc3\xa9n och konservator Per Mattsson (som \xc3\xa4r Johnny Mattssons son).\n_START_SECTION_\nRepresentation\n_START_PARAGRAPH_\nJohnny Mattsson \xc3\xa4r representerad p\xc3\xa5 flertalet betydande svenska museer. Hans verk finns dessutom i ett flertal utl\xc3\xa4ndska museer och konstsamlingar. H\xc3\xa4r \xc3\xa4r representationen i ett urval._NEWLINE_Nationalmuseet (Sk\xc3\xa5l i teak, 1967 15,5X38,2 cm, NMK 109/1974 samt \xc3\xb6lg\xc3\xa5s i furu, 1956, 85X20 cm, NMK 248/1956), Moderna museet (Skulpturen "Huvud", 1958, H\xc3\xb6jd med sockel 74,5 cm, inventarienr NMSK 1737), G\xc3\xa4vle museum (Skulpturen "Cobra" ing\xc3\xa5r i den fasta utst\xc3\xa4llningen av konstverk p\xc3\xa5 l\xc3\xa4nsmuseet i Rettigs konstsalar), R\xc3\xb6hska museet i G\xc3\xb6teborg (Skulptur i furu, h\xc3\xb6jd 19,3 cm, 24-54 arkivnr B6991 samt Snibbsk\xc3\xa5l, h\xc3\xb6jd 17,1 cm, diam 29,4 cm, 23-54 arkivnr B6826), Zornmuseet i Mora samt Sundsvalls museum, Dalarnas museum, \xc3\x96rebro l\xc3\xa4ns museum och H\xc3\xa4lsinglands museum.\n_START_SECTION_\nUtm\xc3\xa4rkelser\n_START_PARAGRAPH_\nSilvermedalj G\xc3\xa4vleutst\xc3\xa4llningen 1946. F\xc3\xb6rstapris och hedersomn\xc3\xa4nmande Svenska hemsl\xc3\xb6jdsf\xc3\xb6reningens riksf\xc3\xb6rbund 1953. Diplom vid Milanotriennalen 1954. Diplom i Florens 1954. Olof H\xc3\xb6gberg-plaketten 1957. F\xc3\xb6rstapris G\xc3\xa4striklands Turistf\xc3\xb6renings souvenirt\xc3\xa4vling 1958. Gefle Dagblads kulturpris 1963. G\xc3\xa4vle stads kulturpris 1965. Flaggman i G\xc3\xa4vle 1966.'