b'\n_START_ARTICLE_\nBysantinska flottan\n_START_PARAGRAPH_\nLiksom det bysantinska riket gradvis v\xc3\xa4xte fram ur det romerska riket (omkring 200-500 e.Kr.), \xc3\xa4rvde den bysantinska flottan inledningsvis sin teknologi och sin organisation fr\xc3\xa5n den romerska flottan. P\xc3\xa5 liknande vis var den bysantinska flottan som starkast under det bysantinska rikets storhetsperiod under den makedoniska dynastin (867-1056).\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 323 besegrade Konstantin den store, d\xc3\xa5 v\xc3\xa4stromersk kejsare, sin \xc3\xb6stromerske rival Licinius flotta om 350 trirem med en flotta p\xc3\xa5 200 mindre och snabbare liburner. _NEWLINE_Hotet fr\xc3\xa5n vandalernas kungad\xc3\xb6me i Karthago (428-534) tvingade de \xc3\xb6stromerska kejsarna att satsa stora resurser p\xc3\xa5 sin flotta. 468 lyckades flottan uppb\xc3\xa5da en styrka p\xc3\xa5 11 000 fartyg och 100 000 man, ett krigsf\xc3\xb6retag som slutade i en katastrof och n\xc3\xa4stan gjorde kejsard\xc3\xb6met bankrutt._NEWLINE_626 bel\xc3\xa4grades Konstantinopel av en persisk-avarisk arm\xc3\xa9. Sedan den bysantinska flottan den 10 augusti vunnit en betydande seger till havs tvingades motst\xc3\xa5ndarnas landstyrkor dra sig tillbaka med stora f\xc3\xb6rluster._NEWLINE_Senare under 600-talet kom i st\xc3\xa4llet hotet fr\xc3\xa5n araberna. 644 lyckades den bysantinska flottan \xc3\xa5terer\xc3\xb6vra Alexandria, om \xc3\xa4n bara tempor\xc3\xa4rt. Araberna, ursprungligen ett \xc3\xb6kenfolk, l\xc3\xa4rde sig d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r snabbt bem\xc3\xa4stra krigf\xc3\xb6ring till havs och 655 m\xc3\xb6ttes flottorna utanf\xc3\xb6r den lykiska kusten, ett slag som slutade med fullst\xc3\xa4ndig arabisk seger. I slaget vid Syllaeum p\xc3\xa5 Marmarasj\xc3\xb6n 677 blev f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen den grekiska elden avg\xc3\xb6rande i strid. Den arabiska flottan tvingades till retr\xc3\xa4tt och gick sedan under i en storm. 718 lyckades man h\xc3\xa4va den andra arabiska bel\xc3\xa4gringen av Konstantinopel. 747 besegrades ett arabiskt sj\xc3\xb6anfall fr\xc3\xa5n Alexandria. Araberna hade dock snart er\xc3\xb6vrat alla de st\xc3\xb6rre \xc3\xb6arna i Medelhavet. _NEWLINE_Under sin storhetsperiod under den makedoniska dynastin (867-1056) \xc3\xa5terspeglade flottan rikets organisatoriska uppdelning mellan den kejserliga centralmakten och thema-guvern\xc3\xb6rerna. Den kejserliga flottan, som anv\xc3\xa4ndes i krig, leddes av en drungarios, m\xc3\xb6jligen historiens f\xc3\xb6rsta amiraler, och de tre thema-eskadrarna, st\xc3\xa5ende styrkor som anv\xc3\xa4ndes som en sj\xc3\xb6polisk\xc3\xa5r, av sina respektive strategoi. Den grekiska elden sk\xc3\xb6ttes av s\xc3\xa4rskilda siphonarioi. Under denna period slogs ett arabiskt anfall tillbaka utanf\xc3\xb6r Dalmatiens kust 867. Himerus vann en viktig seger 905 p\xc3\xa5 Egeiska havet och 912 besegrade han Leo av Tropoli utanf\xc3\xb6r Lemnos. Flottan ockuperade 960 Kreta och 968 Cypern._NEWLINE_I slutet av 1000-talet utgjorde normanderna i s\xc3\xb6dra Italien flottans fr\xc3\xa4msta fiende. 1104 lyckades man er\xc3\xb6vra Laodikeia och andra kustst\xc3\xa4der s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt bort som Tripoli. Vid denna tid hade dock det bysantinska rikets makt f\xc3\xb6rsvagats betydligt och de bysantinska kejsarna var till havs helt beroende av st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n Venedig. Efter det fj\xc3\xa4rde korst\xc3\xa5gets er\xc3\xb6vring av Konstantinopel 1204 och under det efterf\xc3\xb6ljande Latinska riket ockuperade den nicaeanska flottan Lesbos, Chios Samos och Ikaria. Sedan det bysantinska riket \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttats 1261 var kejsarna tvungna att f\xc3\xb6rlita sig helt p\xc3\xa5 den genuanska flottan. Andronikos III f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att bygga upp en dyrbar egen flotta misslyckades.'