b'\n_START_ARTICLE_\nSigma Librae\n_START_SECTION_\nNomenklatur\n_START_PARAGRAPH_\nStj\xc3\xa4rnan hade ursprungligen Bayerbeteckningen "Gamma Scorpii"(\xce\xb3 Sco) och fick inte den nuvarande Bayerbeteckningen, Sigma Librae, f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n p\xc3\xa5 1800-talet. Det nya namnet fastst\xc3\xa4lldes av kommissionen 3 i Internationella astronomiska unionen den 31 juli 1930._NEWLINE_Den har de latinska namnen Brachium, "arm", och Cornu, "horn", och de ickeunika arabiska namnen Zuben el Genubi, "s\xc3\xb6dra klon", (som den delar med Alfa Librae), Zuben Hakrabi (som den delar med Gamma Librae och Eta Librae (den senare kallades ocks\xc3\xa5 Zuban Alakrab) och Ankaa (som den delar med Alfa Phoenicis).\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nSigma Librae \xc3\xa4r en r\xc3\xb6d j\xc3\xa4ttestj\xc3\xa4rna av spektralklass M3/M4 III. Den har en massa som \xc3\xa4r 2,1 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n solens massa och en uppskattad radie som 48,8 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n solens. Den uts\xc3\xa4nder fr\xc3\xa5n dess fotosf\xc3\xa4r 10,0 g\xc3\xa5nger mera energi \xc3\xa4n solen vid en effektiv temperatur p\xc3\xa5 ca 3\xc2\xa0600 K._NEWLINE_Sigma Librae \xc3\xa4r en halvregelbunden variabel stj\xc3\xa4rna med en pulseringsperiod p\xc3\xa5 20 dygn. Den visar sm\xc3\xa5 amplitudvariationer i storleksordningen 0,10-0,15 p\xc3\xa5 en tidsskala s\xc3\xa5 kort som 15-20 minuter, med cykler av repetition \xc3\xb6ver intervall p\xc3\xa5 2,5-3,0 timmar. Denna form av variabilitet visar att stj\xc3\xa4rnan ligger p\xc3\xa5 den asymptotiska j\xc3\xa4ttegrenen och genererar energi genom k\xc3\xa4rnfusion av v\xc3\xa4te och helium utmed koncentriska skal som omger en inert k\xc3\xa4rna av kol och syre.'