b'\n_START_ARTICLE_\nMichel de Montaigne\n_START_PARAGRAPH_\nMichel de Montaigne (franskt uttal: [mi\xca\x83\xc9\x9bl d\xc9\x99 m\xc9\x94\xcc\x83t\xc9\x9b\xc9\xb2]), f\xc3\xb6dd 28 februari 1533 p\xc3\xa5 slottet Montaigne i kommunen Saint-Michel-de-Montaigne i Dordogne, d\xc3\xb6d 13 september 1592 p\xc3\xa5 samma slott, var en inflytelserik fransk ren\xc3\xa4ssansf\xc3\xb6rfattare.\n_START_SECTION_\nHans levnadsbana\n_START_PARAGRAPH_\nHans far var k\xc3\xb6pman, men hade adlats av Frans I som tack f\xc3\xb6r att han deltagit i dennes krig i Italien. Fadern gav sonen en grundlig utbildning i musik och latin. Han gick i skola sex \xc3\xa5r i Bordeaux och studerade sedan juridik, men utan st\xc3\xb6rre framg\xc3\xa5ng. Inte heller var han intresserad av arbetet vid magistraten i Bordeaux, d\xc3\xa4r hans far skaffat honom s\xc3\xa4te. Han reste d\xc3\xa4remot s\xc3\xa5 ofta han kunde till Paris, som han \xc3\xa4lskade._NEWLINE_\xc3\x85r 1565 gifte han sig med Fran\xc3\xa7oise de la Chassaigne, som han fick sex barn med. Han \xc3\xa4gnade sig ocks\xc3\xa5 mycket \xc3\xa5t sin enda \xc3\xb6verlevande dotters utbildning. \xc3\x85r 1568 \xc3\xa4rvde Montaigne familjegodset och drog sig tillbaka dit 1571. H\xc3\xa4r skrev han ocks\xc3\xa5 de f\xc3\xb6rsta tv\xc3\xa5 banden av Essais, som utkom 1580 i Bordeaux._NEWLINE_Montaigne pl\xc3\xa5gades sv\xc3\xa5rt av gallsten och begav sig 1581 ut p\xc3\xa5 vidstr\xc3\xa4ckta resor i Schweiz, Bayern och Italien f\xc3\xb6r att finna bot f\xc3\xb6r sitt lidande. Under ett uppeh\xc3\xa5ll i Italien fick han veta, att han valts till borgm\xc3\xa4stare i Bordeaux. Han verkade en tid som borgm\xc3\xa4stare, men \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde snart till sitt gods. Efter en tid drevs han bort d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n av pesten._NEWLINE_\xc3\x85r 1589 utgav han de tidigare uppsatserna n\xc3\xa5got omarbetade, samt flera nya, betydligt l\xc3\xa4ngre uppsatser fr\xc3\xa5n tiden 1580-88. Kort d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 sattes han i Bastiljen i Paris i samband med ett gr\xc3\xa4l mellan tv\xc3\xa5 tronpretendenter, men sl\xc3\xa4pptes snart. Han tr\xc3\xa4ffade nu Marie de Jars de Gournay, som gav ut den definitiva texten till hans Essais efter hans d\xc3\xb6d. Mot slutet av sitt liv drabbades Montaigne av tungf\xc3\xb6rlamning och dog 1592 stum.\n_START_SECTION_\nMontaignes verk\n_START_PARAGRAPH_\nMontaigne best\xc3\xa4mde sig tidigt f\xc3\xb6r att vara sig sj\xc3\xa4lv och enbart sig sj\xc3\xa4lv i sina anteckningar om livet. Han skydde och f\xc3\xb6raktade allt pr\xc3\xa5l med falska fj\xc3\xa4drar, och sk\xc3\xa4mdes inte alls f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ppenhj\xc3\xa4rtigt ber\xc3\xa4tta om sina egna svagheter - liksom han inte heller sk\xc3\xa4mdes att ber\xc3\xa4tta om sina f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nster. Han hade ett glupskt och aldrig sinande intresse f\xc3\xb6r andra m\xc3\xa4nniskor och historiska personligheter, vars liv och \xc3\xa5sikter han g\xc3\xa4rna j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde med sina egna. Fast han koketterade med att han var alldeles ol\xc3\xa4rd, visar hans uppsatser att han i sj\xc3\xa4lva verket var bel\xc3\xa4st. Att Montaigne st\xc3\xa4ndigt fascinerades av m\xc3\xa4nniskans alla under och underligheter betyder alls inte att han \xc3\xb6vergav sin kristna tro. Tv\xc3\xa4rtom, n\xc3\xa4r han talade om Jesu l\xc3\xa4ra och fr\xc3\xa4lsard\xc3\xb6d \xc3\xb6vertygas man alltid av allvaret och uppriktigheten i hans ord._NEWLINE_Han var humanist och skeptiker, n\xc3\xa5got som framkommer mycket tydligt i hans mest k\xc3\xa4nda verk Essais, som till stor del pr\xc3\xa4glas av individualism p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis att Montaigne anv\xc3\xa4nder sig mycket av sina personliga erfarenheter. Han \xc3\xa5terknyter \xc3\xa4ven st\xc3\xa4ndigt till antika t\xc3\xa4nkare i sina verk och d\xc3\xa5 synnerhet till Platon. I Essais utforskar han, bland annat genom en rad latinska citat, jaget och dess relation till omv\xc3\xa4rlden. Essais \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ett mycket personligt verk d\xc3\xa5 Montaigne sj\xc3\xa4lv st\xc3\xa4ndigt finns n\xc3\xa4rvarande i texten. Ofta utg\xc3\xa5r hans texter i Essais fr\xc3\xa5n egna fysiska upplevelser. Han beskriver ing\xc3\xa5ende en n\xc3\xa4ra-d\xc3\xb6den upplevelse vid ett fall fr\xc3\xa5n en h\xc3\xa4st. Montaigne ber\xc3\xb6r \xc3\xa4ven sin njursten och sin sexualitet._NEWLINE_Efter de grekiska och romerska f\xc3\xb6rfattarna \xc3\xa5teruppv\xc3\xa4ckte Montaigne uppsatsen som litter\xc3\xa4r form. Fransm\xc3\xa4nnens f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att uttrycka sig kort och koncist och sedan h\xc3\xa5lla tyst passade utm\xc3\xa4rkt f\xc3\xb6r uppsatsformen, som sedan via Francis Bacon spreds till den anglosaxiska v\xc3\xa4rlden.\n_START_SECTION_\nMontaigne om kolonialismen\n_START_PARAGRAPH_\nMontaigne var mycket kritisk till kolonialismen, som praktiserades intensivt under hans livstid. Ett kapitel i hans bok Essais handlar om detta \xc3\xa4mne. I kapitlet Om kannibaler beskriver han sin f\xc3\xb6rf\xc3\xa4ran \xc3\xb6ver vad han l\xc3\xa4st om det nya landet Amerika d\xc3\xa4r europ\xc3\xa9er som f\xc3\xa4rdats \xc3\xb6ver Atlanten beskriver urinv\xc3\xa5narna som kannibaler. \xc3\x84ven om han medger att dessa kannibaler verkar bete sig ytterst tveksamt, vill han p\xc3\xa5peka att de civiliserade m\xc3\xa4nniskorna i Europa f\xc3\xb6rst b\xc3\xb6r rannsaka sig sj\xc3\xa4lva och se n\xc3\xa4rmare p\xc3\xa5 de ohyggligheter som beg\xc3\xa5tts av europ\xc3\xa9er mot andra europ\xc3\xa9er under till exempel inkvisitionen. Han st\xc3\xa5r h\xc3\xa4r f\xc3\xb6r en f\xc3\xb6r denna tid mycket nyt\xc3\xa4nkande, sj\xc3\xa4lvreflexiv kulturkritik och funderar en hel del p\xc3\xa5 bland annat moral och religion inom olika kulturer och menar att trots att denna kultur beskrivs som s\xc3\xa5 avskyv\xc3\xa4rd s\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste den f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s i sitt sammanhang.'