b'\n_START_ARTICLE_\nLettiskt varmblod\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nUrsprunget till de olika typerna av lettiskt varmblod s\xc3\xa4gs vara i den primitiva Skogsh\xc3\xa4sten som fanns \xc3\xb6ver hela norra Europa. Det finns en stark anknytning mellan de lettiska varmblodsh\xc3\xa4starna, Sveriges Nordsvenska h\xc3\xa4st och Norges D\xc3\xb6leh\xc3\xa4st. _NEWLINE_Under 1600-talet korsades den d\xc3\xa5varande lettiska h\xc3\xa4sten med bland annat olika tyska varmblodsh\xc3\xa4star och arabiska fullblod f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 fram en mycket l\xc3\xa4ttare och atletisk ridh\xc3\xa4st. Under 1700-talet tillf\xc3\xb6rdes \xc3\xa4ven lite Engelskt fullblod i rasen f\xc3\xb6r snabbhet. _NEWLINE_Under b\xc3\xb6rjan av 1900-talet utvecklade man olika k\xc3\xb6rh\xc3\xa4star i Lettland med hj\xc3\xa4lp av olika importerade kallblodsh\xc3\xa4star som \xc3\xa4ven de hade sitt ursprung i Skogsh\xc3\xa4sten. Nordsvenskar kan ha anv\xc3\xa4nts och likas\xc3\xa5 en stor rad av olika europeiska varmblodsh\xc3\xa4star. Den st\xc3\xb6rsta influensen hos den Lettiska vagnsh\xc3\xa4sten kom dock fr\xc3\xa5n de tyska raserna Oldenburgare, Holsteiner och Hannoveranare. Mellan 1921 och 1940 importerades \xc3\xb6ver 100 oldenburgare till Lettland fr\xc3\xa5n Tyskland och Holland. Hela 65 hingstar och 42 ston importerades fr\xc3\xa5n Holland och det var dessa Oldenburgare som blev grunden till rasens fortsatta utveckling. \xc3\x84ven tyngre Ardennerh\xc3\xa4star importerades och korsades med vagnsh\xc3\xa4starna. Man fick d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven fram en tredje typ, den mycket tyngre arbetstypen. Vagnsh\xc3\xa4starna fick mer p\xc3\xa5br\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n k\xc3\xb6rh\xc3\xa4star och medeltunga h\xc3\xa4star genom inkorsningar av Norfolktravare och Frieserh\xc3\xa4st. Detta var bland annat f\xc3\xb6r att fastst\xc3\xa4lla den typen som en riktig vagnsh\xc3\xa4st och f\xc3\xb6r att undvika att denna blandades ihop med den l\xc3\xa4ttare ridh\xc3\xa4sten eller den tyngre typen. _NEWLINE_1952 blev rasen officiellt godk\xc3\xa4nde och det Lettiska varmblodet fick sin stambok etablerade d\xc3\xa4r alla tre typerna registrerades och stamb\xc3\xb6ckerna l\xc3\xa4mnades or\xc3\xb6rda \xc3\xa4nda fram till 1960 d\xc3\xa5 man \xc3\xa4ven korsade vagnstypen med \xc3\xa4nnu mer hannoveranare och lite av det betydligt snabbare engelska fullblodet. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt utvecklades den l\xc3\xa4ttare lettiska ridh\xc3\xa4sten som blev mer sportig och l\xc3\xa4ttare i exteri\xc3\xb6ren.\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nDet lettiska varmblodets egenskaper varierar n\xc3\xa5got mellan de olika typerna. Den lettiska ridh\xc3\xa4sten \xc3\xa4r en perfekt allroundh\xc3\xa4st som kan anv\xc3\xa4ndas inom de flesta ridsportgrenar som t.ex. dressyr och hoppning. Den lettiska vagnsh\xc3\xa4sten \xc3\xa4r lite mer h\xc3\xb6grest men snabb och med fina r\xc3\xb6relser som g\xc3\xb6r h\xc3\xa4sten till en utm\xc3\xa4rkt k\xc3\xb6rh\xc3\xa4st som \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4nds som st\xc3\xb6rre ridh\xc3\xa4st idag d\xc3\xa5 det inte finns lika stor efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 vagnsh\xc3\xa4star. Den mycket tyngre och mer musklade dragtypen \xc3\xa4r mest ovanlig av de tre typerna, d\xc3\xa5 det finns v\xc3\xa4ldigt liten efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 jordbruksh\xc3\xa4star. _NEWLINE_Gemensamt f\xc3\xb6r de lettiska h\xc3\xa4starna \xc3\xa4r att de har fina leder, ganska stora huvuden med raka nosprofiler och stora \xc3\xb6gon. Halsen \xc3\xa4r ganska l\xc3\xa5ng och muskul\xc3\xb6s, men lite kraftigare p\xc3\xa5 dragtypen. Benen \xc3\xa4r ganska korta men starka och korrekta. Alla de tre typerna \xc3\xa4r starka, sunda och har en bra uth\xc3\xa5llighet. Oftast \xc3\xa4r h\xc3\xa4starna bruna, men kan \xc3\xa4ven vara svarta eller m\xc3\xb6rkt fuxf\xc3\xa4rgade. Det lettiska varmblodet \xc3\xa4r \xc3\xa4ven lugnt och l\xc3\xa4tthanterlig med ett bra lynne.'