b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4r Lagerkvist\n_START_SECTION_\nTidiga \xc3\xa5r och tidiga verk\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4r Lagerkvist f\xc3\xb6ddes som yngste son till Anders Johan Lagerquist (1853-1947), j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsanst\xc3\xa4lld, och Johanna Magnusdotter Blad (1854-1923). Barndomshemmet var ett pietistiskt hem i V\xc3\xa4xj\xc3\xb6 och han hade sex \xc3\xa4ldre syskon. Han studerade i Uppsala 1911\xe2\x80\x931912 och vistades under l\xc3\xa5nga perioder i Danmark, Frankrike och Italien under 1910- och 1920-talen. I f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrahemmet var, som han sj\xc3\xa4lv uttryckt det, Bibeln och psalmboken de enda b\xc3\xb6ckerna, men i ton\xc3\xa5ren kom Lagerkvist i kontakt med darwinism och socialism, nya id\xc3\xa9er som i grunden ifr\xc3\xa5gasatte den trygga pietistiska v\xc3\xa4rldsbilden. _NEWLINE_Lagerkvist har sj\xc3\xa4lv beskrivit sin bakgrund, den tankem\xc3\xa4ssiga utbrytningen i ton\xc3\xa5ren och den \xc3\xa5ngest och oro denna skapade i romanen G\xc3\xa4st hos verkligheten (1925). I novellsamlingen Onda sagor (1924) ing\xc3\xa5r novellen Far och jag, som \xc3\xa4ven den har tydliga sj\xc3\xa4lvbiografiska inslag. _NEWLINE_Han l\xc3\xa4mnade den konfessionella kristna tron bakom sig under l\xc3\xa4roverks\xc3\xa5ren i V\xc3\xa4xj\xc3\xb6, men bevarade ett starkt intresse f\xc3\xb6r bibliska och mytologiska ber\xc3\xa4ttelser som litter\xc3\xa4ra motiv. Mycket av hans senare f\xc3\xb6rfattarskap kom att kretsa kring m\xc3\xa4nniskans plats i en v\xc3\xa4rld d\xc3\xa4r Gud inte l\xc3\xa4ngre styr, och kring Gud sedd som en m\xc3\xa4nsklig projektion \xe2\x80\x93 s\xc3\xa5 till den grad att m\xc3\xa5nga uppfattat honom som en kristen mot sin vilja. I dikten Det kom ett brev skriver han om ett brev fr\xc3\xa5n sin gamla mor som p\xc3\xa5minner honom om det som \xc3\xa4r av evighet. Dikten \xc3\xa4r tonsatt av Erik Fabiansson och sj\xc3\xb6ngs in p\xc3\xa5 skiva av kyrkos\xc3\xa5ngaren Einar Ekberg p\xc3\xa5 (Odeon) 1938._NEWLINE_Hans s\xc3\xb6ner Ulf och Bengt Lagerkvist har tydligt uttalat att hemmet inte p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got vis var religi\xc3\xb6st och att fadern aldrig privat refererade till en personlig gud. Lagerkvist k\xc3\xa4nde med s\xc3\xa4kerhet till C. G. Jungs teorier om det kollektiva omedvetna och om religi\xc3\xb6s, litter\xc3\xa4r och djuppsykologisk symbolik, men n\xc3\xa4r han l\xc3\xa4rde k\xc3\xa4nna dem och huruvida man kan tala om p\xc3\xa5verkan \xc3\xa4r oklart.\n_START_SECTION_\nFortsatt f\xc3\xb6rfattarskap\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1910-talet kom f\xc3\xb6rfattaren \xc3\xa4ven att skriva konstkritik. Han var den f\xc3\xb6rste svenske kritiker som stiftade n\xc3\xa4rmare bekantskap med Picassos kubistiska m\xc3\xa5lningar, under en resa till Paris 1912, och skrev om de nya str\xc3\xb6mningarna i artiklar samt i Ordkonst och bildkonst. Han skrev ocks\xc3\xa5 en del artiklar med socialistiska teman vid denna tid, bland annat f\xc3\xb6r tidningen Politiken._NEWLINE_Lagerkvists politiska radikalism stod sig l\xc3\xa5ngt upp i \xc3\xa5ren. Erik Hjalmar Linder har p\xc3\xa5pekat att dramat Konungen (1932) r\xc3\xb6jer en n\xc3\xa4rmast marxistisk samh\xc3\xa4llssyn, och han kom att bli en obeveklig motst\xc3\xa5ndare till Adolf Hitler fr\xc3\xa5n 1933 och fram\xc3\xa5t._NEWLINE_Lagerkvist blev ledamot av Svenska Akademien 1940, filosofie hedersdoktor i G\xc3\xb6teborg 1941 och erh\xc3\xb6ll Nobelpriset i litteratur 1951. Han debuterade med kortromanen M\xc3\xa4nniskor 1912, som han dock inte ville k\xc3\xa4nnas vid senare. Han beskriver den sekulariserade m\xc3\xa4nniskans ofr\xc3\xa5nkomliga \xc3\xa5ngest inf\xc3\xb6r en v\xc3\xa4rld utan Gud, eller om man s\xc3\xa5 vill en tro p\xc3\xa5 en gud som inte l\xc3\xa4ngre finns. Detta \xc3\xa5terkommer som ett grundtema i flera av hans verk. Hans kanske mest k\xc3\xa4nda dikt fr\xc3\xa5n samlingen \xc3\x85ngest, 1916:  \xe2\x80\x9d\xc3\x85ngest, \xc3\xa5ngest \xc3\xa4r min arvedel\xc2\xa0...\xe2\x80\x9d utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n denna k\xc3\xa4nsla. \xc3\x84ven i romaner som Barabbas, Sibyllan och Ahasverus d\xc3\xb6d tas temat upp. _NEWLINE_Lagerkvist har viktiga kopplingar till existensfilosofiska str\xc3\xb6mningar och \xc3\xa4r en av den svenska 1900-talslyrikens centralgestalter; trots att han s\xc3\xa4llan anv\xc3\xa4nder renodlad fri vers och i regel l\xc3\xa5ter sina dikter beh\xc3\xa5lla en klart artikulerad diskursiv struktur var hans dj\xc3\xa4rva koncentration i bildskapandet, hans lugna n\xc3\xa4rhet till det folkliga och bibliska spr\xc3\xa5ket och hans envisa koncentration p\xc3\xa5 det subjektiva nydanande, och ur den synvinkeln \xc3\xa4r han en av den svenska modernismens portalfigurer.\n_START_SECTION_\nSenare verk\n_START_PARAGRAPH_\nI B\xc3\xb6deln (1933, \xc3\xa4ven drama) gestaltas ondskans problematik p\xc3\xa5 ett pregnant s\xc3\xa4tt i en medeltida milj\xc3\xb6 och dubbelexponeras sedan med nutida brutalitet, innan b\xc3\xb6deln sj\xc3\xa4lv tar till orda i ett tal som s\xc3\xa4tter m\xc3\xa4nniskans eviga skoningsl\xc3\xb6shet, kyla, l\xc3\xa4ngtan och godhet i relation ocks\xc3\xa5 till kristendomen. I den f\xc3\xb6rsta delens primitiva medeltida krogmilj\xc3\xb6 \xc3\xa4r b\xc3\xb6deln fr\xc3\xa4mst synonym med ondskan, i den moderna restaurangscenen v\xc3\xa4nder sig satiren tydligt mot nazismen men b\xc3\xb6deln h\xc3\xb6jer sig till sist \xc3\xb6ver detta f\xc3\xb6rfall. Boken var ocks\xc3\xa5 en av de skrifter som br\xc3\xa4ndes av de tyska nazisterna 1933; i Der St\xc3\xbcrmer kallades Lagerkvist en "judenknecht" (judedr\xc3\xa4ng), n\xc3\xa5got han enligt sonen Ulf tog som en hedersbetygelse. Den v\xc3\xa4ckte starkt gensvar i Sverige. Dess reflektioner \xc3\xb6ver v\xc3\xa5ldet som en del av m\xc3\xa4nniskans villkor och av religionen ans\xc3\xa5gs sv\xc3\xa5rbegripliga, och \xc3\xa4r inte s\xc3\xa5 klart formulerade i boken, men visar idag intressanta paralleller till Ren\xc3\xa9 Girards teorier om v\xc3\xa5ld, offer och den m\xc3\xa4nskliga kulturen i La Violence et le sacr\xc3\xa9 (V\xc3\xa5ldet och det heliga, 1972)._NEWLINE_Kort efter B\xc3\xb6deln gjorde Lagerkvist en resa till Grekland och Palestina, som formade sig b\xc3\xa5de till ett slags pilgrimsf\xc3\xa4rd till den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska civilisationens k\xc3\xa4llor och en markering av att de id\xc3\xa9er de stod f\xc3\xb6r nu var under hot. I Den knutna n\xc3\xa4ven (1934) beskriver han sina m\xc3\xb6ten med Aten, Delfi och Jerusalem och formulerar samtidigt kraftfulla appeller gentemot fascismens v\xc3\xa5ldsdyrkan, inhumanitet och antiintellektualism - och mot den senf\xc3\xa4rdighet att ta detta p\xc3\xa5 allvar som han s\xc3\xa5g omkring sig. N\xc3\xa4r kriget kom 1939 stod Lagerkvist p\xc3\xa5 Gestapos d\xc3\xb6dslistor inf\xc3\xb6r en eventuell tysk invasion av Sverige.\n_START_SECTION_\nFamilj\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4r Lagerkvist var gift med danskan Karen S\xc3\xb8rensen n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r fr\xc3\xa5n 1916. De fick dottern Elin Lagerkvist (1918\xe2\x80\x932009). Efter skilsm\xc3\xa4ssa gifte han om sig 1925 med Elin, kallad Elaine, f\xc3\xb6dd Hallberg (1891\xe2\x80\x931967), som var \xc3\xa4nka efter konstn\xc3\xa4ren G\xc3\xb6sta Sandels. I det \xc3\xa4ktenskapet blev han far till Bengt Lagerkvist och Ulf Lagerkvist._NEWLINE_Lagerkvist \xc3\xa4r begravd p\xc3\xa5 Liding\xc3\xb6 kyrkog\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nErk\xc3\xa4nnande och efterm\xc3\xa4le\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4r Lagerkvist tilldelades Nobelpriset i litteratur 1951 med motiveringen "F\xc3\xb6r den konstn\xc3\xa4rliga kraft och djupa sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet, varmed han i sin diktning s\xc3\xb6ker svar p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskans eviga fr\xc3\xa5gor". Trots att Lagerkvist sj\xc3\xa4lv var ledamot av Svenska Akademien och akademien kritiserats f\xc3\xb6r att alltf\xc3\xb6r ofta bel\xc3\xb6na svenska och nordiska f\xc3\xb6rfattare blev det en okontroversiell prisutn\xc3\xa4mning. Lagerkvist var en \xc3\xa4ven internationellt h\xc3\xb6gt uppburen och vida \xc3\xb6versatt f\xc3\xb6rfattare, och han h\xc3\xb6rde till favoriterna i f\xc3\xb6rhandspekulationerna. \xc3\x85ret innan hade romanen Barabbas utkommit och blivit en enorm succ\xc3\xa9 \xc3\xa4ven utomlands, vilket anses vara en avg\xc3\xb6rande orsak till att han tilldelades priset._NEWLINE_T\xc3\xa5get Y32 1410 som trafikerar Kr\xc3\xb6sat\xc3\xa5gen i Sm\xc3\xa5land och Halland, har f\xc3\xa5tt namnet P\xc3\xa4r Lagerkvist. S\xc3\xa5 har \xc3\xa4ven ett av Sk\xc3\xa5netrafikens P\xc3\xa5gat\xc3\xa5g. Lagerkvist har f\xc3\xa5tt tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4gar uppkallade efter sig, en p\xc3\xa5 Liding\xc3\xb6, en i V\xc3\xa4xj\xc3\xb6: P\xc3\xa4r Lagerkvists v\xc3\xa4g. P\xc3\xa5 Kungsholmen i Stockholm finner man \xc3\xa4ven P\xc3\xa4r Lagerkvists gata._NEWLINE_Lagerkvist fick avslag d\xc3\xa5 han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte bli medlem i den litter\xc3\xa4ra elevf\xc3\xb6reningen vid h\xc3\xb6gre allm\xc3\xa4nna l\xc3\xa4roverket i V\xc3\xa4xj\xc3\xb6 - antagligen den enda s\xc3\xa5dana f\xc3\xb6rening i Sverige som avvisat en blivande Nobelpristagare i litteratur._NEWLINE_Lagerkvist formulerade inskriften p\xc3\xa5 Brantingmonumentet vid Norra Bantorget i Stockholm.\n_START_SECTION_\nFilmatiseringar\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gra av Lagerkvists verk har filmatiserats. Det eviga leendet blev en novellfilm i regi av Lars-Erik Liedholm 1946. Barabbas gjordes som svensk l\xc3\xa5ngfilm av Alf Sj\xc3\xb6berg 1953 och som italiensk-amerikansk i regi av Richard Fleischer 1961 med Anthony Quinn i titelrollen. G\xc3\xa4st hos verkligheten filmatiserades 1961 av sonen Bengt Lagerkvist, som ocks\xc3\xa5 gjort TV-teater p\xc3\xa5 Sveriges Television av flera pj\xc3\xa4ser/dramatiseringar: Midsommardr\xc3\xb6m i fattighuset (1959), B\xc3\xb6deln (1965), Tunneln (1969), Hissen som gick ner i helvetet (1969), Br\xc3\xb6llopsfesten (1978)  och Han som fick leva om sitt liv (1987). Mannen utan sj\xc3\xa4l gjordes som TV-teater av Lars Egler 1983._NEWLINE_Utomlands har ut\xc3\xb6ver Barabbas gjorts TV-teater p\xc3\xa5 Danmarks Radio av Midsommardr\xc3\xb6m i fattighuset (1962), regi Sam Besekow och p\xc3\xa5 Yle i Finland av L\xc3\xa5t m\xc3\xa4nniskan leva (1965), regi Rauni Mollberg. Dessutom Hissen som gick ner i helvetet [Zlaya skazka] (1989), Ryssland, regi Igor Shevchenko och Barabbas [Khent hreshtak], Armenien, en specialversion av film-i-filmen i regi av Suren Babayan.\n_START_SECTION_\nTons\xc3\xa4ttningar\n_START_PARAGRAPH_\nMusikaliteten i P\xc3\xa4r Lagerkvists diktning har gjort dikterna popul\xc3\xa4ra att tons\xc3\xa4tta. Inte minst Gunnar de Frumerie tonsatte ett stort antal, varav de sex som 1942 samlades under rubriken Hj\xc3\xa4rtats s\xc3\xa5nger op. 27 (efter diktsamlingen de h\xc3\xa4mtades ur) f\xc3\xb6rmodligen \xc3\xa4r de mest k\xc3\xa4nda. \xc3\x84ven s\xc3\xa5ngerna i Aftonland I, II och III fr\xc3\xa5n 1954 och 1964 har alla texter av P\xc3\xa4r Lagerkvist.'