b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4gtunnlar i Stockholms l\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms l\xc3\xa4ge mellan M\xc3\xa4laren och \xc3\x96stersj\xc3\xb6n gjorde det i alla tider n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att uppf\xc3\xb6ra broar, d\xc3\xa4remot dr\xc3\xb6jde det l\xc3\xa4nge tills tunnlar f\xc3\xb6r fordonstrafik anlades. Stockholm har idag ett 30-tal st\xc3\xb6rre broar, men bara ett tiotal st\xc3\xb6rre v\xc3\xa4gtunnlar. Tunnlar f\xc3\xb6r t\xc3\xa5g- och v\xc3\xa4gtrafik b\xc3\xb6rjade byggas under 1800-talets industriella revolution. _NEWLINE_Med j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gens int\xc3\xa5g till Stockholm i slutet p\xc3\xa5 1800-talet och 1900-talets \xc3\xb6kning av bilismen blev det n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig att v\xc3\xa4lja "genv\xc3\xa4gen" genom underjorden. Sammanbindningsbanans tunnel mellan S\xc3\xb6dra station och Slussenomr\xc3\xa5det var Stockholms f\xc3\xb6rsta l\xc3\xa4ngre tunnelbygge som stod f\xc3\xa4rdig 1870 och blev cirka 600 meter l\xc3\xa5ng. Brunkebergstunneln var stadens f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4gtunnel, den blev klar 1886 och \xc3\xa4r 231 meter l\xc3\xa5ng._NEWLINE_Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att bygga h\xc3\xb6gbroar \xc3\xa4r det numera en sj\xc3\xa4lvklarhet att anl\xc3\xa4gga v\xc3\xa4gtunnlar genom stadens t\xc3\xa4tbebyggda delar och \xc3\xa4ven genom v\xc3\xa4rdefulla naturomr\xc3\xa5den. S\xc3\xa5 har det inte alltid varit, en del av Stockholms gator drogs genom djupa schakt och breda diken. _NEWLINE_Stockholms nyaste tunnlar f\xc3\xa5r internationell uppm\xc3\xa4rksamhet och erk\xc3\xa4nnande. S\xc3\xb6dra l\xc3\xa4nken som invigdes 2004 \xc3\xa4r en av Europas l\xc3\xa4ngsta och s\xc3\xa4kraste stadsmotorv\xc3\xa4gstunnlar och tunneln f\xc3\xb6r F\xc3\xb6rbifart Stockholm kan bli en av v\xc3\xa4rldens l\xc3\xa4ngsta.\n_START_SECTION_\nByggteknisk historik\n_START_PARAGRAPH_\nGenom malmbrytningen hade Sveriges ingenj\xc3\xb6rer god kunskap om hur tunnlar i berg skulle byggas. Spr\xc3\xa4ngning med krut anv\xc3\xa4ndes redan 1635 i silvergruvan i Nasafj\xc3\xa4ll i Lappland, f\xc3\xb6rmodligen p\xc3\xa5 grund av sv\xc3\xa5righeten att f\xc3\xa5 fram tillr\xc3\xa4ckligt med ved. Annars var den \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande metoden att spr\xc3\xa4cka berg p\xc3\xa5 1600- och 1700-talen den s\xc3\xa5 kallade tillmakningen, den var tids\xc3\xb6dande och det beh\xc3\xb6vdes mycket ved. I slutet av 1700-talet blev krutskjutning allt vanligare. P\xc3\xa5 1800-talets mitt b\xc3\xb6rjade man anv\xc3\xa4nda nitroglycerin som man h\xc3\xa4llde direkt i bergets borrade h\xc3\xa5l och t\xc3\xa4nde med stubin och knallhatt, det var en livsfarlig hantering. En av de f\xc3\xb6rsta spr\xc3\xa4ngningar med nitroglycerin i Sverige var genomspr\xc3\xa4ngningen av Tyskbagarbergen som genomf\xc3\xb6rdes 1887 f\xc3\xb6r nuvarande Nybrogatan p\xc3\xa5 \xc3\x96stermalm (Karl XV:s port)._NEWLINE_Att kunna anl\xc3\xa4gga tunnlar genom berg p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4kert s\xc3\xa4tt och i st\xc3\xb6rre omfattning blev f\xc3\xb6rst m\xc3\xb6jlig genom den nya spr\xc3\xa4ngtekniken med dynamit som b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas i och med Alfred Nobels uppfinning fr\xc3\xa5n 1866. Dynamiten inf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 1870-talet och undantr\xc3\xa4ngde snart nitroglycerinet. Mot slutet av 1800-talet ersattes handborrning genom  pneumatisk hammarborrning som mekaniserade och f\xc3\xb6renklade tunneldrivningen ytterligare. _NEWLINE_Att bygga tunnlar i Stockholm innebar och inneb\xc3\xa4r oftast att man m\xc3\xa5ste penetrera berg. I Stockholm tillkommer dessutom en komplikation genom Brunkebergs\xc3\xa5sens l\xc3\xb6sa sand- och stenmassor, som medf\xc3\xb6rde att anl\xc3\xa4ggningsarbetena i "\xc3\xb6ppet schakt" valdes framf\xc3\xb6r tunneldrivning. Tunnelbanans och Klaratunnelns dragningar genom Klarakvarteren i \xc3\xb6ppet schakt \xc3\xa4r exempel h\xc3\xa4rf\xc3\xb6r._NEWLINE_Fullortsborrning (som vid Hallands\xc3\xa5stunneln) har i Stockholm aldrig anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gs- eller v\xc3\xa4gtunnlar. D\xc3\xa4remot har denna tunneldrivningsmetod kommit till anv\xc3\xa4ndning vid byggandet av Saltsj\xc3\xb6tunneln 1986-1988. Saltsj\xc3\xb6tunneln \xc3\xa4r en 12 km l\xc3\xa5ng avloppstunnel fr\xc3\xa5n Bromma reningsverk till Saltsj\xc3\xb6n utanf\xc3\xb6r Kastellholmen. Den har en diameter p\xc3\xa5 3,5 meter och ligger 50 meter under staden.\n_START_SECTION_\nBefintliga v\xc3\xa4gtunnlar (urval)\n_START_PARAGRAPH_\nKring sekelskiftet 1900 valde man fortfarande att anl\xc3\xa4gga nya gatustr\xc3\xa4ckningar genom att spr\xc3\xa4nga eller schakta ett djupt dike genom bebyggelsen, s\xc3\xa5 delade Renstiernas gata och Folkungagatan nord\xc3\xb6stra S\xc3\xb6dermalm och g\xc3\xb6r det fortfarande idag. Kungsgatan var n\xc3\xa4r den invigdes 1911 ocks\xc3\xa5 omgiven av h\xc3\xb6ga vallar, som senare bebyggdes. S\xc3\xb6derledstunneln var innan den blev tunnel ett djupt schakt genom S\xc3\xb6dermalms norra delar.\n_START_SECTION_\nNerlagda tunnelprojekt\n_START_PARAGRAPH_\nI samband med trafikplaneringen p\xc3\xa5 1950- och 1960-talen f\xc3\xb6reslogs ett stort antal nya trafikleder genom Stockholm. En av dem var Blasieholmsleden som skulle sammankoppla Skeppsbron med Strandv\xc3\xa4gen. Det fanns flera f\xc3\xb6rslag, ett av dem f\xc3\xb6rordade en tunnel f\xc3\xb6r hela str\xc3\xa4ckan, den skulle ha blivit cirka 600 meter l\xc3\xa5ng med p\xc3\xa5- och avfarter i nuvarande Museiparken, Stockholm, norr om Nationalmuseum. Ett annat f\xc3\xb6rslag till Blasieholmsleden bestod av en kombination med bro \xc3\xb6ver Nybroviken och tunnel under Str\xc3\xb6mmen. I b\xc3\xa5da alternativen skulle Str\xc3\xb6mbron rivas. \xc3\x84rendet behandlades i generalplaneberedningen, som tillstyrkte brof\xc3\xb6rslaget. I Cityplan 1977 slopades Blasieholmsleden._NEWLINE_R\xc3\xa5dmansleden var en planerad trafikled inom ramen f\xc3\xb6r 1960 \xc3\xa5rs trafikplan, den skulle g\xc3\xa5 mellan Fridhemsplan och Liding\xc3\xb6v\xc3\xa4gen. Fr\xc3\xa5n Fridhemsplan p\xc3\xa5 Kungsholmen skulle den f\xc3\xb6ras i en tunnel under Kronobergsparken, sedan via en ny trafikplats \xc3\xb6ver Barnhusviken  och f\xc3\xb6rsvinna i en l\xc3\xa5ng tunnel under R\xc3\xa5dmansgatan i h\xc3\xb6jd med Torsgatan. Landm\xc3\xa4rket p\xc3\xa5 Torsgatan, den l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckta byggnaden f\xc3\xb6r Stockholm Vatten, ritad av Ferdinand Boberg hade man varit tvungen att riva. \xc3\x84ven denna led f\xc3\xb6rsvann med Cityplan 1977.'