b'\n_START_ARTICLE_\nNyl\xc3\xa4ndska\n_START_PARAGRAPH_\nNyl\xc3\xa4ndska \xc3\xa4r den svenska dialekt som talas i Nyland vid Finlands sydkust. Nyl\xc3\xa4ndskan brukar delas upp i v\xc3\xa4stnyl\xc3\xa4ndska, mellannyl\xc3\xa4ndska och \xc3\xb6stnyl\xc3\xa4ndska. I Helsingfors och i allt h\xc3\xb6gre grad p\xc3\xa5 den halvurbaniserade landsbygden omkring staden talas helsingforsisk stadsdialekt som till vissa delar ligger n\xc3\xa4rmare skriftspr\xc3\xa5ket \xc3\xa4n de nyl\xc3\xa4ndska dialekterna._NEWLINE_Nyl\xc3\xa4ndskan karakt\xc3\xa4riseras bland annat av den gamla formen med -er hos adjektiv som st\xc3\xa5r som predikativ och attribut, till exempel "fiin\xc3\xa4r" (fin) och "bl\xc3\xa5\xc3\xa5\xc3\xa4r" (bl\xc3\xa5). I best\xc3\xa4md form dras substantiv\xc3\xa4ndelsen ihop: "fotn" (foten) och "tandn" (tanden). _NEWLINE_V\xc3\xa4stnylandskan skiljer sig fr\xc3\xa5n den \xc3\xb6vriga nyl\xc3\xa4ndskan genom att man s\xc3\xa4rskiljer grav och akut accent. Nekningsordet \'inte\' \xc3\xa4r it p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stnyl\xc3\xa4ndska, medan den \xc3\xa4r inga i \xc3\xb6vriga nyl\xc3\xa4ndska dialekter. Mellannyl\xc3\xa4ndskan har h\xc3\xa5rda g, k och sk, till exempel i orden \'g\xc3\xb6ra\', \'kyrka\' och \'skild\'. Detta f\xc3\xb6rekommer traditionellt mellan Kyrksl\xc3\xa4tt och Borg\xc3\xa5. Ett annat mellannyl\xc3\xa4ndskt s\xc3\xa4rdrag \xc3\xa4r supinerna, t.ex. "k\xc3\xb6\xc3\xb6pi" (k\xc3\xb6pt) och "f\xc3\xb6\xc3\xb6ri" (f\xc3\xb6rt). \xc3\x96stnyl\xc3\xa4ndskan har flera drag som skiljer den fr\xc3\xa5n den \xc3\xb6vriga nyl\xc3\xa4ndskan. Bland annat \xc3\xa4r diftonger vanliga (ei, \xc3\xb6y, \xc3\xb6u), till exempel "h\xc3\xb6ug" (h\xc3\xb6g). Dessutom uttalas b\xc3\xa5de stock och p\xc3\xa5se med o ("stokk", "posa"). \xc3\x84ven -kv f\xc3\xb6rekommer i exempelvis orden vad ("kva") och vit ("kviit").'