b'\n_START_ARTICLE_\nSlagg\n_START_SECTION_\nInneh\xc3\xa5ll och egenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nSlagg best\xc3\xa5r huvudsakligen av oxider i form av o\xc3\xb6nskade \xc3\xa4mnen och metaller, och metall med alltf\xc3\xb6r h\xc3\xb6g f\xc3\xb6roreningshalt, och avskiljs till exempel som masugnsslagg (se masugnsprocess). Slagg kan ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4ven uppst\xc3\xa5 vid oxidation av metall vid sm\xc3\xa4lt- och v\xc3\xa4rmningsprocesser. N\xc3\xa4r sm\xc3\xa4lt metall stelnar kan legerings\xc3\xa4mnen (till exempel aluminium) med h\xc3\xb6g affinitet till syre utskiljas som oxider och bilda slagginneslutningar i den stelnade metallen. Slagg kallas \xc3\xa4ven de sintrade klumpar av obr\xc3\xa4nnbart material och aska som bildas vid f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning av fasta br\xc3\xa4nslen som kol och koks._NEWLINE_Vid m\xc3\xa5nga metallurgiska processer \xc3\xa4r slagg inte bara ett \xc3\xa4mne som skall fr\xc3\xa5nskiljas och bortskaffas; vid till exempel svavelrening och fosforrening anv\xc3\xa4nds reaktioner mellan slagg och metaller f\xc3\xb6r rening. En oxiderande slagg kan anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att bortskaffa kol ur en kolhaltig sm\xc3\xa4lta, s.k. slaggf\xc3\xa4rskning. Den stelnade slaggen \xc3\xa4r vanligtvis glasartad till utseendet, och kan utnyttjas som r\xc3\xa5vara inom annan industri; ex. vid tillverkning av cement, byggelement och mineralull samt f\xc3\xb6r v\xc3\xa4gfyllnad. Slagg fr\xc3\xa5n basisk st\xc3\xa5ltillverkning inneh\xc3\xa5ller fosfor och anv\xc3\xa4nds vid tillverkning av g\xc3\xb6dningsmedel.\n_START_SECTION_\nByggmaterial\n_START_PARAGRAPH_\nMasugnsslagg anv\xc3\xa4ndes fr\xc3\xa5n mitten av 1700-talet, speciellt i Bergslagen, som byggnadsmaterial. Att bygga hus av slaggflis introducerades i Sverige p\xc3\xa5 1760-talet av bergsr\xc3\xa5det Anton von Swab, s\xc3\xa5 kallade slagghus. De var h\xc3\xa5llbara och ingen professionell murare beh\xc3\xb6vdes vid bygget. Markscheidern Erik Geisler uppfann tekniken att gjuta block, s\xc3\xa5 kallade "slaggostar" eller "slaggtegel", som murades i f\xc3\xb6rband och gjorde husen \xc3\xa4nnu stadigare. Innan slaggen hann stelna tappade man ut den i formar f\xc3\xb6r att gjuta den till block (n\xc3\xa5got st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n murtegel). B\xc3\xa5de bostadshus och industribyggnader byggda av slaggsten kan \xc3\xa4n idag ses vid gamla j\xc3\xa4rnbruk. 1902 tillverkades 26 351 slaggtegel i Marn\xc3\xa4s hytta, Ludvika. De sista slaggteglen tillverkades p\xc3\xa5 1950-talet i Sandviken._NEWLINE_Slaggtegel var sv\xc3\xa5ra att gjuta d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r dominerar slaggflis som f\xc3\xb6rekom i gjutna konstruktioner. Det resulterade i en oj\xc3\xa4mn fasadyta som g\xc3\xb6mdes under ett lager av puts. Den Forsgrenska stilen (uppkallad efter ingenj\xc3\xb6ren Olof Forsgren) gjorde denna "brist" till ett estetiskt uttrycksmedel. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att putsa fasaderna och p\xc3\xa5 det viset d\xc3\xb6lja den oj\xc3\xa4mna slaggflise, l\xc3\xa4t Forsgren byggnadens fasader vara obehandlade med undantag av lister, h\xc3\xb6rnkedjor och omfattningar kring d\xc3\xb6rr- och f\xc3\xb6nster\xc3\xb6ppningar, som fick vit, sl\xc3\xa4t puts.\n_START_SECTION_\nSlaggvarp\n_START_PARAGRAPH_\nEftersom slaggen annars var ett relativt v\xc3\xa4rdel\xc3\xb6st material kastades den ofta p\xc3\xa5 slaggh\xc3\xb6gar (slaggvarp) omkring sm\xc3\xa4ltverket, vilka har kommit att dominera gruvlandskap och liknande runt om Sverige. Dessa slaggvarp skall dock ej f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med varp (malm) fr\xc3\xa5n gruvbrytningen. Den bl\xc3\xa5a slaggen utan f\xc3\xb6roreningar kallas i Bergslagen bergslagssten och den kan vidarebearbetas till exempelvis smycken. Avs\xc3\xa4ttningar av stelnad slagg vid bl\xc3\xa4sterformorna eller p\xc3\xa5 kallare delar av murverket i schaktugnar och h\xc3\xa4rdar f\xc3\xb6r metallsm\xc3\xa4ltning kallas nas.'