b'\n_START_ARTICLE_\nMauritius Post Office-m\xc3\xa4rken\n_START_PARAGRAPH_\nMauritius Post Office-m\xc3\xa4rken \xc3\xa4r en upps\xc3\xa4ttning frim\xc3\xa4rken fr\xc3\xa5n Mauritius som uppn\xc3\xa5tt n\xc3\xa4rmast legendarisk status i filatelikretsar. De utkom 1847 och \xc3\xa4r bland de mest omtalade och h\xc3\xb6gst betalda i v\xc3\xa4rlden. Tv\xc3\xa5 typer trycktes, ett orange enpenny och en m\xc3\xb6rkbl\xc3\xa5 tv\xc3\xa5pence. Det l\xc3\xa4r finnas 15 exemplar kvar av enpennym\xc3\xa4rket (varav tv\xc3\xa5 ost\xc3\xa4mplade) och 12 av tv\xc3\xa5pencem\xc3\xa4rket (varav fyra ost\xc3\xa4mplade). Det kanske mest eftertraktade objektet i den filatelistiska v\xc3\xa4rlden \xc3\xa4r det s\xc3\xa5 kallade Bordeauxbrevet som \xc3\xa4r frankerat med b\xc3\xa5da m\xc3\xa4rkena. Det inneh\xc3\xb6ll en best\xc3\xa4llning fr\xc3\xa5n en firma p\xc3\xa5 Mauritius som ville k\xc3\xb6pa 30 fat vin._NEWLINE_M\xc3\xa4rkena f\xc3\xb6rekommer som en viktig komponent i handlingen i Frim\xc3\xa4rks-mysteriet p\xc3\xa5 Loberga, den f\xc3\xb6rsta boken om Tvillingdetektiverna som kom ut p\xc3\xa5 Wahlstr\xc3\xb6ms f\xc3\xb6rlag.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4rkets tillkomst\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1838 utvandrade Joseph Barnard fr\xc3\xa5n England som fripassagerare p\xc3\xa5 skeppet Acasta med destination Mauritius. Det s\xc3\xa4gs att han lagade klockor men han etablerade sig ocks\xc3\xa5 som grav\xc3\xb6r och hade ett litet tryckeri. Han hade ingen erfranhet av att gravera sm\xc3\xa5 portr\xc3\xa4tt n\xc3\xa4r han fick uppgiften att gravera Mauritius\' f\xc3\xb6rsta frim\xc3\xa4rken. N\xc3\xa5got kontrakt med Barnard finns inte bevarat s\xc3\xa5 man vet inte n\xc3\xa4r han fick jobbet eller villkoren f\xc3\xb6r att utf\xc3\xb6ra det. Med hans bakgrund \xc3\xa4r det dock orimligt att han skulle kunna g\xc3\xb6ra det utan mera hj\xc3\xa4lp \xc3\xa4n att bara titta p\xc3\xa5 motsvarande engelska frim\xc3\xa4rke._NEWLINE_Han lyckades relativt v\xc3\xa4l med att gravera Drottning Victorias bild p\xc3\xa5 de sm\xc3\xa5 kopparpl\xc3\xa5tarna till "Post Office"-m\xc3\xa4rkena. De fyra sidorna b\xc3\xa4r texterna "POSTAGE", "MAURITIUS", "ONE PENNY" respektive "TWO PENCE" samt "POST OFFICE". Det sista "POST OFFICE" har diskuterats livligt. Filateister har fr\xc3\xa5gat sig om det egentligen skulle ha st\xc3\xa5tt \xe2\x80\x99POST PAID\xe2\x80\x99 och om Joseph Barnad gjorde fel av misstag, om han bara sj\xc3\xa4lv tyckte att det borde st\xc3\xa5 \xe2\x80\x99POST OFFICE\xe2\x80\x99 eller att han f\xc3\xa5tt instruktioner att skriva \xe2\x80\x99POST OFFICE\xe2\x80\x99. N\xc3\xa5got som talar f\xc3\xb6r att det var ett fel \xc3\xa4r att m\xc3\xa4rkena \xc3\xa5ret efter utkom med inskriptionen \xe2\x80\x99POST PAID\xe2\x80\x99. \xc3\x85 andra sidan hade man l\xc3\xa5ngt f\xc3\xb6re frim\xc3\xa4rkenas tid anv\xc3\xa4nt st\xc3\xa4mplar med texten \xe2\x80\x99MAURITIUS POST OFFICE\xe2\x80\x99.\n_START_SECTION_\nBrunels artikel\n_START_PARAGRAPH_\nEtt feltryck kan ha ett h\xc3\xb6gre v\xc3\xa4rde om en intressant historia kan knytas till det. Den franske frim\xc3\xa4rkshandlaren Theodore Champion som hade k\xc3\xb6pt ett "Post office"-m\xc3\xa4rke f\xc3\xb6r en rekordsumma strax efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget tog kontakt med Dr Georges Brunel, som tidigare skrivit artiklar om frim\xc3\xa4rken. Champion fr\xc3\xa5gade om han ocks\xc3\xa5 kunde skriva en artikel om Mauritiusm\xc3\xa4rkena. Artikeln som publicerades byggde b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 tidigare k\xc3\xa4nda fakta samt annan icke verifierbar information och gjorde bra reklam f\xc3\xb6r m\xc3\xa4rkena. _NEWLINE_Enligt Brunel s\xc3\xa5 fick Barnard bara en muntlig instruktion om hur frim\xc3\xa4rket skulle se ut. Han visste att det skulle f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla drottning Victoria och texterna p\xc3\xa5 tre av sidorna var han s\xc3\xa4ker p\xc3\xa5. Men n\xc3\xa4r det r\xc3\xb6rde sig om den fj\xc3\xa4rde sidans text var han mer os\xc3\xa4ker. Han hade enligt Barnard f\xc3\xb6r sig att det b\xc3\xb6rjade med \xe2\x80\x98POST\xe2\x80\x99 men f\xc3\xb6r s\xc3\xa4kerhets skull t\xc3\xa4nkte han fr\xc3\xa5ga postm\xc3\xa4staren. N\xc3\xa4r han n\xc3\xa4rmade sig postkontoret s\xc3\xa5g han skylten \xe2\x80\x98Post Office\xe2\x80\x99 och v\xc3\xa4nde l\xc3\xa4ttad tillbaka f\xc3\xb6r att han nu inte beh\xc3\xb6vde erk\xc3\xa4nna att han h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att gl\xc3\xb6mma vad som skulle st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 den sista sidan. N\xc3\xb6jd med det graverade resultatet tryckte han n\xc3\xa5gra hundra exemplar av det r\xc3\xb6doranga enpennym\xc3\xa4rket och av det bl\xc3\xa5 tv\xc3\xa5pencem\xc3\xa4rket.'