b'\n_START_ARTICLE_\nEuropav\xc3\xa4g\n_START_PARAGRAPH_\nEuropav\xc3\xa4gar \xc3\xa4r ett v\xc3\xa4gn\xc3\xa4t som f\xc3\xb6rbinder Europas l\xc3\xa4nder. Europav\xc3\xa4gar numreras med ett E f\xc3\xb6ljt av ett ett- till tresiffrigt tal. FN:s ekonomiska kommission f\xc3\xb6r Europa \xc3\xa4r ansvarig myndighet f\xc3\xb6r numreringen av europav\xc3\xa4garna._NEWLINE_Se \xc3\xa4ven Lista \xc3\xb6ver europav\xc3\xa4gar.\n_START_SECTION_\nOmfattning\n_START_PARAGRAPH_\n1975 \xc3\xa5rs \xc3\xb6verenskommelse har \xc3\xa4nnu inte inf\xc3\xb6rts av alla europeiska l\xc3\xa4nder. F\xc3\xb6ljande l\xc3\xa4nder deltog per den 25 maj 2006: Azerbajdzjan, Belgien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Georgien, Grekland, Italien, Kazakstan, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Moldavien, Nederl\xc3\xa4nderna, Nordmakedonien, Norge, Polen, Portugal, Rum\xc3\xa4nien, Ryssland, Schweiz, Serbien, Montenegro, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Turkiet, Tyskland, Ukraina, Ungern, Vitryssland, \xc3\x96sterrike. Armenien och Albanien gick med under sommaren 2006._NEWLINE_Utanf\xc3\xb6r stod allts\xc3\xa5 Storbritannien (som har europav\xc3\xa4gar men inte skyltar dem), Irland (som skyltar dem sedan 2010), samt Cypern, Island, Malta och mikrostaterna (som inte har europav\xc3\xa4gar).\n_START_SECTION_\nReferensv\xc3\xa4gar\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 struktur i numreringen har FN:s ekonomiska kommission f\xc3\xb6r Europa angett ett antal referenspunkter. Dessa referenspunkter kan vara st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der, gr\xc3\xa4ns\xc3\xb6verg\xc3\xa5ngar eller knutpunkter f\xc3\xb6r v\xc3\xa4gar. Mellan dessa referenspunkter g\xc3\xa5r 28 referensv\xc3\xa4gar, 10 + 9 nord\xe2\x80\x93sydliga och 9 \xc3\xb6st\xe2\x80\x93v\xc3\xa4stliga, normalt l\xc3\xa5nga och g\xc3\xa5ende tv\xc3\xa4rs genom Europa._NEWLINE_Det finns tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt att numrera dem. De egentliga referensv\xc3\xa4garna har tv\xc3\xa5siffriga nummer och de nord\xe2\x80\x93sydliga slutar alltid med siffran 5 och de \xc3\xb6st\xe2\x80\x93v\xc3\xa4stliga med siffran 0. Dessutom finns nio nord\xe2\x80\x93sydliga referensv\xc3\xa4gar \xc3\xb6ster om E95, som har tresiffriga nummer: E101, E105, E115, E117, E119, E121, E123, E125 samt E127. De lades till 1999\xe2\x80\x932002. Det finns inte n\xc3\xa5gra tresiffriga \xc3\xb6st\xe2\x80\x93v\xc3\xa4stliga referensv\xc3\xa4gar.\n_START_SECTION_\nMellanv\xc3\xa4gar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96vriga europav\xc3\xa4gar som g\xc3\xa5r i nord\xe2\x80\x93sydlig respektive \xc3\xb6st\xe2\x80\x93v\xc3\xa4stlig riktning kallas mellanv\xc3\xa4gar. Dessa har ocks\xc3\xa5 tv\xc3\xa5siffriga nummer och j\xc3\xa4mna tal anger \xc3\xb6st\xe2\x80\x93v\xc3\xa4stliga v\xc3\xa4gar och udda tal nord\xe2\x80\x93sydliga v\xc3\xa4gar. Numreringen f\xc3\xb6ljer referensv\xc3\xa4garnas numrering s\xc3\xa5 att v\xc3\xa4garna E12, E14, E16 och E18 har ett l\xc3\xa4ge (i nummerordning) som ligger mellan de tv\xc3\xa5 referensv\xc3\xa4garna E10 och E20. Dessa v\xc3\xa4gar \xc3\xa4r oftast inte lika l\xc3\xa5nga som referensv\xc3\xa4garna.\n_START_SECTION_\nAnslutningsv\xc3\xa4gar\n_START_PARAGRAPH_\nAnslutningsv\xc3\xa4gar \xc3\xa4r europav\xc3\xa4gar som g\xc3\xa5r mellan tv\xc3\xa5 europav\xc3\xa4gar, referensv\xc3\xa4gar eller mellanv\xc3\xa4gar. De \xc3\xa4r normalt ganska korta (50\xe2\x80\x93500\xc2\xa0kilometer), n\xc3\xa5gra \xc3\xa4r litet l\xc3\xa4ngre. Dessa v\xc3\xa4gar numreras med tresiffriga nummer d\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta siffran \xc3\xa4r densamma som n\xc3\xa4rmsta referensv\xc3\xa4gen norr om aktuell v\xc3\xa4g och andra siffran \xc3\xa4r den samma som n\xc3\xa4rmsta referensv\xc3\xa4g v\xc3\xa4ster om aktuell v\xc3\xa4g. Anslutningsv\xc3\xa4gar \xc3\xb6ster om E101 (i praktiken endast v\xc3\xa4gar \xc3\xb6ster om E115) har inte detta system utan ist\xc3\xa4llet tresiffriga nummer som b\xc3\xb6rjar med 0. Det finns anslutningsv\xc3\xa4gar som b\xc3\xb6rjar p\xc3\xa5 1, men de har j\xc3\xa4mna nummer (E134 och E136). Udda tresiffriga nummer som b\xc3\xb6rjar med 1 \xc3\xa4r referensv\xc3\xa4gar.\n_START_SECTION_\nOregelbundenheter\n_START_PARAGRAPH_\nEuropav\xc3\xa4garna anger inte alltid n\xc3\xa4rmsta eller b\xc3\xa4sta v\xc3\xa4g mellan tv\xc3\xa5 orter._NEWLINE_I norra Europa (Sverige, Polen, Estland, Finland, Lettland och Litauen) finns ett antal oregelbundenheter i Europav\xc3\xa4gsnumreringen \xe2\x80\x93 str\xc3\xa4ckningar d\xc3\xa4r man fr\xc3\xa5ng\xc3\xa5tt principen om numrens nord\xe2\x80\x93sydliga och v\xc3\xa4st\xe2\x80\x93\xc3\xb6stliga ordning. Det \xc3\xa4r v\xc3\xa4garna E4, E6, E8, E12, E63, E67, E75 och E77. I Tyskland och Belgien \xc3\xa4r inte E42, E44, E46 samt E49 och E51 i helt r\xc3\xa4tt ordning. I Sydeuropa g\xc3\xa5r E62 s\xc3\xb6der om E64 en bit, och E82 g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 fel sida om E80._NEWLINE_Sk\xc3\xa4len till oregelbundenheterna \xc3\xa4r mestadels (f\xc3\xb6rutom E4 och E6 som hade politiska sk\xc3\xa4l, se historieavsnittet) att de har \xc3\xa4ndrats senare och det hade varit sv\xc3\xa5rt att h\xc3\xa5lla ihop nummersystemet utan stora \xc3\xa4ndringar av flera v\xc3\xa4gar, vilket man ville undvika. Vitsen med systemet \xc3\xa4r i f\xc3\xb6rsta hand att hj\xc3\xa4lpa trafikanter, och principen med snygg ordning i systemet f\xc3\xa5r vara underordnad._NEWLINE_En annan typ av oregelbundenhet \xc3\xa4r att vissa europav\xc3\xa4gar g\xc3\xa5r omv\xc3\xa4gar och bitvis bryter mot huvudriktningen. Exempelvis g\xc3\xa5r E20 och E22 i Sverige bitvis nord\xe2\x80\x93sydligt och \xc3\xb6st\xe2\x80\x93v\xc3\xa4stligt i \xc3\xb6vrigt. Effekten blir att det blir stora omv\xc3\xa4gar att f\xc3\xb6lja dem l\xc3\xa5nga str\xc3\xa4ckor, till exempel E20 Malm\xc3\xb6\xe2\x80\x93Stockholm och E22 Malm\xc3\xb6\xe2\x80\x93Norrk\xc3\xb6ping. E4, E6 och E8 g\xc3\xa5r i fel riktning, dock konsekvent s\xc3\xa5 att stora omv\xc3\xa4gar undviks.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige finns det elva europav\xc3\xa4gar, plus tre som inte g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 svensk mark utan b\xc3\xb6rjar vid f\xc3\xa4rjel\xc3\xa4gen mot utlandet, totalt 14._NEWLINE_D\xc3\xa4rav \xc3\xa4r fem referensv\xc3\xa4gar vilka \xc3\xa4r E10, E20, E45, E65, plus E55 som inte har n\xc3\xa5gon v\xc3\xa4gstr\xc3\xa4ckning i Sverige utan b\xc3\xb6rjar vid f\xc3\xa4rjel\xc3\xa4get i Helsingborg, \xc3\xa4ven om det ursprungligen var t\xc3\xa4nkt att den skulle g\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n norra Finland, fast str\xc3\xa4ckan inom Sverige och Finland fick heta E4 n\xc3\xa4r den inf\xc3\xb6rdes. E45 f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngdes 2006 mellan Karesuando och G\xc3\xb6teborg i Sverige och b\xc3\xb6rjade innan dess vid en kajkant i G\xc3\xb6teborg._NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver det finns mellanv\xc3\xa4garna E4, E6, E12, E14, E16, E18 och E22 i Sverige, plus E47 och E265 som b\xc3\xb6rjar i f\xc3\xa4rjel\xc3\xa4gen mot utlandet.\n_START_SECTION_\nSkyltning\n_START_PARAGRAPH_\nEuropav\xc3\xa4gar skyltas alltid med en rektangul\xc3\xa4r skylt med gr\xc3\xb6n botten, vit ram och vit text. Olika l\xc3\xa4nder har olika best\xc3\xa4mmelser och riktlinjer f\xc3\xb6r skyltning av europav\xc3\xa4gar._NEWLINE_I vissa europeiska l\xc3\xa4nder, s\xc3\xa5som Sverige, Serbien, Danmark, Norge och Belgien, anv\xc3\xa4nds europav\xc3\xa4gsnumret som det prim\xc3\xa4ra v\xc3\xa4gnumret. I Sverige, Danmark, Norge \xc3\xa4r europav\xc3\xa4garna integrerade i v\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet, och de har inget annat nationellt nummer. I Belgien, Serbien med flera har europav\xc3\xa4garna ett nationellt nummer, men bara europav\xc3\xa4gsnumrena skyltas (\xc3\xa4ven om internationella kartb\xc3\xb6cker ofta har med b\xc3\xa5da)._NEWLINE_I m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder, exempelvis Tyskland, Schweiz, Frankrike, Finland och Polen \xc3\xa4r den huvudsakliga skyltningen det nationella v\xc3\xa4gnumret, men det brukar g\xc3\xa5 att f\xc3\xb6lja europav\xc3\xa4gsskyltningen ocks\xc3\xa5 i de l\xc3\xa4nderna \xc3\xa4ven om det kan vara sv\xc3\xa5rt i vissa fall, till exempel i Tyskland. I Storbritannien skyltas inte Europav\xc3\xa4garna alls._NEWLINE_Enligt 1975 \xc3\xa5rs \xc3\xb6verenskommelse \xc3\xa4r skyltning av europav\xc3\xa4gar obligatorisk, men kan kombineras med nationella v\xc3\xa4gnummer.\n_START_SECTION_\nStandard\n_START_PARAGRAPH_\nI avtalet (1975 \xc3\xa5rs \xc3\xb6verenskommelse) anges krav p\xc3\xa5 standarden f\xc3\xb6r att en v\xc3\xa4g skall f\xc3\xa5 m\xc3\xa4rkas som europav\xc3\xa4g. De krav som st\xc3\xa4lls \xc3\xa4r egentligen att den skall vara belagd med permanent asfalt/betongbel\xc3\xa4ggning, att den ska vara minst 8,4 meter bred, inte ha f\xc3\xb6r skarpa kurvor, vara huvudled, g\xc3\xa5 runt t\xc3\xa4tbebyggda omr\xc3\xa5den, och m\xc3\xa5nga andra krav. De ska ha tillr\xc3\xa4cklig kapacitet f\xc3\xb6r att undvika k\xc3\xb6bildning och helst vara motorv\xc3\xa4g eller motortrafikled._NEWLINE_Kraven g\xc3\xa4ller i f\xc3\xb6rsta hand nybyggda str\xc3\xa4ckor. F\xc3\xb6rvisso har man har inte h\xc3\xa5llit s\xc3\xa4rskilt h\xc3\xa5rt p\xc3\xa5 standardkraven n\xc3\xa4r nya v\xc3\xa4gar lagts till. De kan ha n\xc3\xa4stan vilken standard som helst, motorv\xc3\xa4g eller en smal v\xc3\xa4g som genomkorsar t\xc3\xa4torter. Exempelvis har E45 i Sverige ned till 6 meters bredd, liksom bitar av norska v\xc3\xa4gar._NEWLINE_I praktiken tolereras knappast v\xc3\xa4gar som \xc3\xa4r smalare \xc3\xa4n sex meter, eftersom lastbilar d\xc3\xa5 f\xc3\xa5r sv\xc3\xa5rt att m\xc3\xb6tas, och inte heller grusv\xc3\xa4gar p\xc3\xa5 grund av b\xc3\xa4righeten f\xc3\xb6r lastbilar. Kravet p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gbel\xc3\xa4ggning ledde till att E6 i Norge f\xc3\xb6rst 1983 skyltades som E6 fram till Kirkenes, innan dess var inte hela v\xc3\xa4gen belagd. E10 l\xc3\xa4ngst ut p\xc3\xa5 Lofoten \xc3\xa4r smalare \xc3\xa4n sex meter, och turistbussarna har sv\xc3\xa5rt att ta sig fram, men den har \xc3\xa4nd\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt europav\xc3\xa4gstatus.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb6gsta och l\xc3\xa4gsta europav\xc3\xa4garna\n_START_PARAGRAPH_\nI Tadzjikistan och Kirgizistan finns mycket h\xc3\xb6ga bergspass p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt \xc3\xb6ver 3\xc2\xa0000 meter h\xc3\xb6ga, till exempel l\xc3\xa4ngs E008 p\xc3\xa5 4\xc2\xa0272 meters h\xc3\xb6jd och E123 p\xc3\xa5 3\xc2\xa0372 meters h\xc3\xb6jd \xc3\xb6ver havet. H\xc3\xb6gst bel\xc3\xa4gna europav\xc3\xa4gen i Europa \xc3\xa4r E62 vid Simplonpasset (2\xc2\xa0005 meter \xc3\xb6ver havet) i Schweiz. F\xc3\xb6r en del viktiga str\xc3\xa4ckor i Europa som f\xc3\xb6rr gick \xc3\xb6ver h\xc3\xb6gre pass, finns numera l\xc3\xa5nga tunnlar byggda._NEWLINE_L\xc3\xa4gsta europav\xc3\xa4gen \xc3\xa4r E39, som g\xc3\xa5r ner till 262 meter under havet i B\xc3\xb6mlafjordtunneln i Norge.\n_START_SECTION_\nBroar och tunnlar\n_START_PARAGRAPH_\nDen l\xc3\xa4ngsta bron p\xc3\xa5 en europav\xc3\xa4g \xc3\xa4r f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt \xc3\x96resundsbron (E20), som \xc3\xa4r 7\xc2\xa0845 meter. Europas l\xc3\xa4ngsta bro \xc3\xa4r Vasco da Gama-bron, 17,2\xc2\xa0kilometer, men den \xc3\xa4r inte europav\xc3\xa4g. Den l\xc3\xa4ngsta tunneln \xc3\xa4r L\xc3\xa6rdalstunneln (24,5\xc2\xa0kilometer) p\xc3\xa5 E16.\n_START_SECTION_\nHavsavbrott och f\xc3\xa4rjor\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga Europav\xc3\xa4gsnummer korsar n\xc3\xa5gonstans ett hav. Oftast finns det f\xc3\xa4rjef\xc3\xb6rbindelser mellan Europav\xc3\xa4gspunkter med hav emellan, till exempel E45 G\xc3\xb6teborg\xe2\x80\x93Fredrikshavn, E22 Sassnitz\xe2\x80\x93Trelleborg, E12 Ume\xc3\xa5\xe2\x80\x93Vasa, eller E20 Stockholm\xe2\x80\x93Tallinn, men s\xc3\xa5 \xc3\xa4r l\xc3\xa5ngt ifr\xc3\xa5n alltid fallet. E22 Norrk\xc3\xb6ping\xe2\x80\x93Ventspils \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 ett f\xc3\xa4rjel\xc3\xb6st avbrott i en v\xc3\xa4gnummerstr\xc3\xa4ckning. Ett annat \xc3\xa4r E20 Esbjerg\xe2\x80\x93Hull och ett tredje E90 mellan Barcelona och Sicilien. I dessa fall har det varit avsett att f\xc3\xa4rjef\xc3\xb6rbindelser skulle finnas \xc3\xa4ven h\xc3\xa4r. De kan ha funnits men lagts ned, till exempel f\xc3\xb6r E75._NEWLINE_Det finns oftast alternativa f\xc3\xa4rjem\xc3\xb6jligheter, till exempel Nyn\xc3\xa4shamn\xe2\x80\x93Ventspils. I fallet E90 \xc3\xa4r det ett riktigt ordentligt havsavbrott, eftersom det inte finns n\xc3\xa5got alternativ v\xc3\xa4rt namnet, endast en n\xc3\xa4stan dubbelt s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ng kombination av f\xc3\xa4rjor via Korsika eller den \xc3\xa4nnu l\xc3\xa4ngre landv\xc3\xa4gen genom hela Italien._NEWLINE_Den f\xc3\xa4rjerikaste europav\xc3\xa4gen \xc3\xa4r E39 som har inte mindre \xc3\xa4n nio f\xc3\xa4rjestr\xc3\xa4ckor, \xc3\xa5tta mer eller mindre korta inom Norge samt en l\xc3\xa4ngre f\xc3\xa4rjestr\xc3\xa4cka Norge\xe2\x80\x93Danmark.'