b'\n_START_ARTICLE_\nLandsforbundet for Kvinders Valgret\n_START_PARAGRAPH_\nLandsforbundet for Kvinders Valgret (LKV) var en dansk paraplyorganisation som under \xc3\xa5ren 1907 \xe2\x80\x93 1915 arbetade f\xc3\xb6r kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. LKV kom att omfatta runt 160 lokalf\xc3\xb6rbund och 12\xc2\xa0000 medlemmar \xc3\xb6ver hela Danmark. F\xc3\xb6rbundet var partipolitiskt och religi\xc3\xb6st obunden, men f\xc3\xb6rbundsstyrelsen dominerades av kvinnor fr\xc3\xa5n det socialliberala partiet Det Radikale Venstre. F\xc3\xb6rbundet fick trots det betydande framg\xc3\xa5ngar i att samla kvinnor fr\xc3\xa5n alla samh\xc3\xa4llsklasser och politiska \xc3\xa5sk\xc3\xa5dningar. LKV var en del av International Woman Suffrage Alliance.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nLandsforbundet for Kvinders Valgret hade sitt ursprung i den lilla kvinnoorganisationen Politisk Kvindeforening, som var verksam i K\xc3\xb6penhamn. Politiskt hade det en n\xc3\xa4ra anknytning till partiet Det Radikale Venstre och \xc3\xa5r 1906 gjordes en utbrytning under ledning av bland andra Elna Munch, Johanne Rambusch (f\xc3\xb6rbundsordf\xc3\xb6rande) och Marie Hjelmer. Utbrytargruppen bildade K\xc3\xb8benhavns Kvindevalgretsforening, vilken var kortlivad och ombildades till Landsforbundet for Kvinders Valgret h\xc3\xb6sten 1907. F\xc3\xb6rbundet koncentrerade sin verksamhet till endast kvinnors r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt och utel\xc3\xa4mnade andra kvinnopolitiska krav, d\xc3\xa5 man menade att det var det mest strategiska f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 denna enda r\xc3\xa4tt. I r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsfr\xc3\xa5gan hade f\xc3\xb6rbundet en konkurrent i kvinnor\xc3\xa4ttsorganisationen Dansk Kvindesamfund, vilket av LKV anklagades f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6ra en alldeles f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsiktig linje g\xc3\xa4llande kvinnors r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt och valbarhet. _NEWLINE_F\xc3\xb6rbundet v\xc3\xa4xte, bl.a. genom en aktiv agitation och genom att f\xc3\xb6rbundet blev representerat i hela landet efter att man hade uppmanat kvinnor och m\xc3\xa4n att uppr\xc3\xa4tta lokalf\xc3\xb6rbund i sina hembygder. Med st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n huvudorganisationen bedrev de lokala f\xc3\xb6rbunden en omfattande agitations- och upplysningsverksamhet om landets politiska system och r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsfr\xc3\xa5gan. Utvidgningen av verksamheten kan ocks\xc3\xa5 tillskrivas Elna Munch, f\xc3\xb6rbundets vice ordf\xc3\xb6rande, som genom en omfattande korrespondens och personligt engagemang bidrog till att flera lokala f\xc3\xb6rbund i vitt skilda delar av landet uppr\xc3\xa4ttades. \xc3\x84ven Munchs partikamrat, Hansine Pedersen, var en viktig person i f\xc3\xb6rbundets utvidgning. I den f\xc3\xb6rbundskrets hon verkade i, Svinningekretsen, v\xc3\xa4xte medlemstalet bara under 1906-1907 till c:a 300 och blev d\xc3\xa4rmed LKV:s st\xc3\xb6rsta krets efter K\xc3\xb6penhamn, som under samma tidpunkt hade c:a 1\xc2\xa0200 medlemmar. Ut\xc3\xb6ver de kvinnliga medlemmarna hade \xc3\xa4ven en betydande skara m\xc3\xa4n anslutit sig till eller p\xc3\xa5 andra s\xc3\xa4tt st\xc3\xb6ttade f\xc3\xb6rbundet och dess arbete. I 1910-\xc3\xa5rs f\xc3\xb6rbundsstyrelse fanns exempelvis tv\xc3\xa5 m\xc3\xa4n av totalt 15 ledam\xc3\xb6ter: folkh\xc3\xb6gskolef\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndaren Tormod J\xc3\xb8rgensen och l\xc3\xa4rare Pedersen vid Sasum Skole._NEWLINE_\xc3\x85r 1908 fick Danmarks kvinnor r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt vid de kommunala valen, och deltog f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i 1909-\xc3\xa5rs val. Fokus flyttades d\xc3\xa4rmed till kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt vid de parlamentariska valen till Rigsdagens b\xc3\xa5da kammare, Folketinget och Landstinget. D\xc3\xa5 detta blev verklighet vid grundlagsreformen 5 juni 1915, d\xc3\xa5 landets kvinnor fick samma politiska r\xc3\xa4ttigheter som m\xc3\xa4n, arrangerade LKV tillsammans med Dansk Kvindesamfund och Valgretsforbundet en stor kvinnomarsch genom K\xc3\xb6penhamn till Rigsdagen och Amalienborg, vid vilken mellan 10\xc2\xa0000 och 12\xc2\xa0000 kvinnor deltog. Denna marsch var menad att visa uppskattning till Rigsdagen f\xc3\xb6r att ha r\xc3\xb6stat igenom kvinnornas nyvunna r\xc3\xa4tt samt till kung Kristian X, som trots sin st\xc3\xa5ndpunkt att kvinnor hade hemmen som sin fr\xc3\xa4msta uppgift, skrev under grundlagsreformen. LKV uppl\xc3\xb6stes samma \xc3\xa5r d\xc3\xa5 m\xc3\xa5let hade uppn\xc3\xa5tts._NEWLINE_LKV utgav fr\xc3\xa5n och med 1908 tidskriften Kvindevalgret, vilken blev redigerad av Julie Arenholt.'