b'\n_START_ARTICLE_\nSkogsbruk\n_START_PARAGRAPH_\nSkogsbruk eller skogshush\xc3\xa5llning \xc3\xa4r utnyttjande av skog f\xc3\xb6r produktion av r\xc3\xa5varuprodukter som timmer, massaved och br\xc3\xa4nsle. Skogsbruk omfattar \xc3\xa4ven skogsplantning eller annan f\xc3\xb6ryngring och skogsf\xc3\xb6rvaltning f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka framtida avkastning samt skogs- och timmertransporter._NEWLINE_I en vidare mening \xc3\xa4r skogsbruk all anv\xc3\xa4ndning av skogar f\xc3\xb6r jakt, fiske och friluftsliv samt f\xc3\xb6reningsliv samt andra ekosystemtj\xc3\xa4nster fr\xc3\xa5n skogar, s\xc3\xa5som klimatp\xc3\xa5verkan, vattenskydd, erosionsskydd, bevarande av biologisk m\xc3\xa5ngfald och landskap.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6re industrialiseringen anv\xc3\xa4ndes barrskogen f\xc3\xb6r till exempel husbyggnad, framst\xc3\xa4llning av tj\xc3\xa4ra, kolning och eldning f\xc3\xb6r husbehov. Staten uppmuntrade fram till 1600-talet till svedjebruk f\xc3\xb6r att vinna mer \xc3\xa5kermark. De l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d som fanns i anslutning till g\xc3\xa5rdarna anv\xc3\xa4ndes ofta till l\xc3\xb6vt\xc3\xa4kt, s\xc3\xa5 kallad hamling, vilket gav v\xc3\xa4rdefullt vinterfoder till djuren. Genom skogsregale som b\xc3\xb6rjade inf\xc3\xb6ras med Magnus Erikssons landslag hade b\xc3\xb6nderna nyttjander\xc3\xa4tt till den skogsmark som omgav deras mark, men i regel skiftades inte skogen mellan g\xc3\xa5rdarna f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i samband med storskiftet under andra halvan av 1700-talet._NEWLINE_B\xc3\xa4rande tr\xc3\xa4d (tr\xc3\xa4d som b\xc3\xa4r frukt, n\xc3\xb6tter eller ollon), och d\xc3\xa5 s\xc3\xa4rskilt eken, var anv\xc3\xa4ndbar vid skeppsbyggnad och tilldrog sig makthavarnas s\xc3\xa4rskilda intresse, och omsorger, p\xc3\xa5 ett helt annat s\xc3\xa4tt. Det var fr\xc3\xa5n landslagen f\xc3\xb6rbjudet att f\xc3\xa4lla dessa tr\xc3\xa4d \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 sin egen mark, ett f\xc3\xb6rbud som kvarstod till 1875._NEWLINE_Redan p\xc3\xa5 Gustav Vasas tid anses virkesbrist ha r\xc3\xa5tt i t\xc3\xa4tbefolkade trakter och i omr\xc3\xa5den d\xc3\xa4r glas- och bergsbruk f\xc3\xb6rekom, men det var f\xc3\xb6rst n\xc3\xa4r de rationella s\xc3\xa5gverken d\xc3\xb6k upp p\xc3\xa5 1800-talet som de stora barrskogsvidderna i Norrland kom att hotas. Senare under seklet tillkom ocks\xc3\xa5 massaindustrin. P\xc3\xa5 kort tid h\xc3\xb6ggs stora volymer och timret och massaveden flottades ner till den nyuppf\xc3\xb6rda industrin l\xc3\xa4ngs med norrlandskusten. Skogsbolagens metoder f\xc3\xb6r \xc3\xa5tkomsten av skogsr\xc3\xa5vara kom ocks\xc3\xa5 att starkt ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4ttas, och den s\xc3\xa5 kallade "Norrlandsfr\xc3\xa5gan" stod l\xc3\xa4nge under debatt._NEWLINE_I Sverige har skogsbruket fr\xc3\xa5n att under denna period varit starkt exploaterande, i och med att krav p\xc3\xa5 \xc3\xa5terbeskogning efter slutavverkningar inf\xc3\xb6rdes 1903, \xc3\xb6verg\xc3\xa5tt till att vara mer uth\xc3\xa5lligt. Idag r\xc3\xa5der dock delade meningar om hur uth\xc3\xa5llighet i skogen ska definieras. Enligt skogsv\xc3\xa5rdslagen ska produktionsm\xc3\xa5l och milj\xc3\xb6m\xc3\xa5l vara likst\xc3\xa4llda, vilket inneb\xc3\xa4r att lika stor h\xc3\xa4nsyn ska tas till skogens v\xc3\xa4rde f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor och djur som till skogens virkesavkastning. Vad g\xc3\xa4ller virkesavkastningen \xc3\xa4r skogsbruket idag uth\xc3\xa5lligt, eftersom virkesf\xc3\xb6rr\xc3\xa5det stadigt \xc3\xb6kar och nu p\xc3\xa5 2000-talet \xc3\xa4r 65\xc2\xa0% h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n p\xc3\xa5 1920-talet trots att avverkningstakten \xc3\xb6kat v\xc3\xa4sentligt.\n_START_SECTION_\n1950-talet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1950-talet introducerades barkningsmaskinen Cambio, som effektiviserade barkningsprocessen avsev\xc3\xa4rt.\n_START_SECTION_\n1990-talets utlokalisering av skogsarbete\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1990-talet skedde en drastisk utlokalisering av skogsarbetestj\xc3\xa4nster i det svenska skogsbruket. Fr\xc3\xa5n att majoriteten av skogsarbetarna varit anst\xc3\xa4llda hos n\xc3\xa5got skogsbolag startade de ist\xc3\xa4llet egna f\xc3\xb6retag f\xc3\xb6r att utf\xc3\xb6ra skogsarbetet. F\xc3\xb6ljden blev en ny situation d\xc3\xa4r skogsbolagen fick hantera m\xc3\xa5nga skogsentrepren\xc3\xb6rer ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r ett stort antal anst\xc3\xa4llda. F\xc3\xb6r skogsarbetarna blev det ocks\xc3\xa5 en ny situation att hantera d\xc3\xa5 de skulle l\xc3\xa4ra sig att driva egna f\xc3\xb6retag. Genom utlokalisering kunde skogsbolagen minska bundet kapital i form av maskiner osv, minskade personalkostnader och fick \xc3\xa4ven en produktivitetsutveckling under ett antal \xc3\xa5r. M\xc3\xb6jligheten \xc3\xb6ppnade sig \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r en st\xc3\xb6rre flexibilitet och b\xc3\xa4ttre anpassning av skogsarbeteskapaciteten efter r\xc3\xa5dande behov.  Fr\xc3\xa5n entrepren\xc3\xb6rernas synvinkel var \xc3\xb6nskan om frihet, intresse f\xc3\xb6r maskiner och hopp om inspirerande arbete de viktigaste orsakerna till att etablera f\xc3\xb6retag f\xc3\xb6r att utf\xc3\xb6ra skogsarbete.\n_START_SECTION_\nTyper av skogsbruk\n_START_PARAGRAPH_\nDen traditionella metoden att bruka ett barrskogsbest\xc3\xa5nd i Sverige \xc3\xa4r att efter en yta huggits kal plantera ny skog, r\xc3\xb6ja en eller tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger, gallra tv\xc3\xa5 eller fler g\xc3\xa5nger och sedan \xc3\xa5terigen avverka skogen. Cykeltiden beror p\xc3\xa5 hur bra skogen v\xc3\xa4xer (bonitet), dock till minst 45 \xc3\xa5r (Skogsv\xc3\xa5rdslagen\xc2\xa010\xc2\xa0\xc2\xa7). Vanligare \xc3\xa4r dock att avverka vid cirka 80 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Denna typ av skogsbruk som utnyttjar kalhyggen f\xc3\xb6r att underl\xc3\xa4tta f\xc3\xb6ryngring och avverkning kallas f\xc3\xb6r trakthyggesbruk._NEWLINE_I trakthyggesbruk efterstr\xc3\xa4var man enskiktade lik\xc3\xa5ldriga skogsbest\xc3\xa5nd, vilket kan vara en nackdel ur ekologisk synvinkel. N\xc3\xa4r man till\xc3\xa4mpar bl\xc3\xa4dningsbruk \xc3\xa4r skogen fullskiktad, olik\xc3\xa5ldrig, gallras kontinuerligt och de st\xc3\xb6rre tr\xc3\xa4d som avverkats ers\xc3\xa4tts kontinuerligt av mindre tr\xc3\xa4d som v\xc3\xa4xer sig stora. Bl\xc3\xa4dningsbruk anv\xc3\xa4nds knappast alls i modernt svenskt skogsbruk, och arealen fullskiktad skog bed\xc3\xb6ms vara mindre \xc3\xa4n en miljon hektar. _NEWLINE_Hyggesfritt skogsbruk \xc3\xa4r ett samlingsnamn f\xc3\xb6r sk\xc3\xb6tselsystem, metoder och \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder som inte kall\xc3\xa4gger marken.\n_START_SECTION_\nUtbildningar\n_START_PARAGRAPH_\nTraditionellt sett har den h\xc3\xb6gsta skogliga utbildningen varit j\xc3\xa4gm\xc3\xa4stareutbildningen. Numera bedrivs \xc3\xa4ven utbildningar inom skogsbruk p\xc3\xa5 andra akademiska l\xc3\xa4ros\xc3\xa4ten, bland annat inom familjeskogsbruk och ingenj\xc3\xb6rsutbildning med skog och tr\xc3\xa4inriktning. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver finns flera olika typer av eftergymnasiala utbildningar till bland annat skogstekniker och skogsm\xc3\xa4stare. Grundl\xc3\xa4ggande utbildning av till exempel maskinf\xc3\xb6rare till skogsbrukets skogsmaskiner sker p\xc3\xa5 gymnasieskolans naturbruksprogram.\n_START_SECTION_\nNaturh\xc3\xa4nsyn i skogsbruket\n_START_PARAGRAPH_\nKalhuggning i skogsbruket p\xc3\xa5verkar m\xc3\xa5nga v\xc3\xa4xter, djur och andra organismer negativt. Skogsbruket har i ungef\xc3\xa4r 20 \xc3\xa5r regelm\xc3\xa4ssigt visat naturh\xc3\xa4nsyn genom att vid avverkning l\xc3\xa4mna kvar en del enskilda tr\xc3\xa4d och tr\xc3\xa4dgrupper f\xc3\xb6r att gynna den biologiska m\xc3\xa5ngfalden. S\xc3\xa5dan naturh\xc3\xa4nsyn \xc3\xa4r vanlig ocks\xc3\xa5 i till exempel Norge, Finland och Baltikum liksom i delar av Nordamerika och Australien. Naturh\xc3\xa4nsyn har visat sig ha god effekt f\xc3\xb6r en del arter. F\xc3\xb6r vissa skogsarter \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre skyddade omr\xc3\xa5den emellertid en f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r att de l\xc3\xa5ngsiktigt ska kunna finnas kvar i skogslandskapet.\n_START_SECTION_\nKantzonzoner mot vattendrag\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc3\xa4dbevuxna kantzoner l\xc3\xa4ngs vattendrag \xc3\xa4r inte bara viktiga f\xc3\xb6r vattenmilj\xc3\xb6n, utan de \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 v\xc3\xa4rdefulla f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga landlevande v\xc3\xa4xter och djur. Om skogen kalavverkas \xc3\xa4nda fram till vattnet riskerar m\xc3\xa5nga fukt- och skugg\xc3\xa4lskande mossor, sn\xc3\xa4ckor och insekter att drabbas. Deras chans att \xc3\xb6verleva \xc3\xb6kar om man l\xc3\xa4mnar en b\xc3\xa5rd av tr\xc3\xa4d. Tr\xc3\xa4dbevuxna kantzoner kan ocks\xc3\xa5 fungera som spridningskorridorer.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4nsynsytor\n_START_PARAGRAPH_\nVid dagens slutavverkningar l\xc3\xa4mnas regelm\xc3\xa4ssigt spridda dungar av skog p\xc3\xa5 hyggena, s.k. h\xc3\xa4nsynsytor. De ska fungera som en fristad f\xc3\xb6r den gamla skogens arter under hygges- och ungskogsfasen. Efterhand som det nya best\xc3\xa5ndet v\xc3\xa4xer upp och omsluter tr\xc3\xa4dgruppen kan arterna spridas vidare ut i det nya best\xc3\xa5ndet.H\xc3\xa4nsynsytorna har visat sig \xc3\xb6ka \xc3\xb6verlevnaden f\xc3\xb6r spindlar och r\xc3\xb6dlistade mossor och lavar \xe2\x80\x93 men f\xc3\xb6r att fungera f\xc3\xb6r de k\xc3\xa4nsligaste arterna \xc3\xa4r det viktigt att de \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4ckligt stora.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb6gstubbar\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6gstubbar \xc3\xa4r tr\xc3\xa4d som har kapats p\xc3\xa5 3\xe2\x80\x934 meters h\xc3\xb6jd i samband med avverkningen, och som l\xc3\xa4mnas kvar f\xc3\xb6r att bli hem och matplats f\xc3\xb6r insekter, svampar och f\xc3\xa5glar. Det kan vara stor skillnad i vilka insektsarter som finns p\xc3\xa5 stubbar av olika tr\xc3\xa4dslag. Eftersom de flesta h\xc3\xb6gstubbar som sparats hittills best\xc3\xa5r av gran beh\xc3\xb6vs fler h\xc3\xb6gstubbar av l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d. H\xc3\xb6gstubbar som \xc3\xa4r kapade vid samma tillf\xc3\xa4lle p\xc3\xa5 samma plats utvecklas v\xc3\xa4ldigt olika. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r beh\xc3\xb6vs ofta m\xc3\xa5nga h\xc3\xb6gstubbar av ett tr\xc3\xa4dslag p\xc3\xa5 ett hygge f\xc3\xb6r att kunna t\xc3\xa4cka in tillr\xc3\xa4cklig bredd av d\xc3\xb6dvedskvaliteter och d\xc3\xa4rmed passa m\xc3\xa5nga arter.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6d ved\n_START_PARAGRAPH_\nDen d\xc3\xb6da ved som l\xc3\xa4mnas som h\xc3\xa4nsyn p\xc3\xa5 hyggen ger en omedelbar nytta f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga arter som \xc3\xa4r beroende av solbelyst ved. Samtidigt bidrar h\xc3\xa4nsynen till att den uppv\xc3\xa4xande skogen f\xc3\xa5r allt mer d\xc3\xb6d ved i olika nedbrytningsstadier. Men, nyttan varierar mellan d\xc3\xb6d ved av olika kvalitet och tr\xc3\xa4dslag.\n_START_SECTION_\nAsp\n_START_PARAGRAPH_\nAspen \xc3\xa4r v\xc3\xa4rd f\xc3\xb6r minst 1000 vedlevande arter och \xc3\xa4r ett viktigt tr\xc3\xa4dslag f\xc3\xb6r m\xc3\xa5ngfalden i nordliga barrskogar. Att spara b\xc3\xa5de levande och d\xc3\xb6da aspar p\xc3\xa5 hyggen \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 en mycket effektiv h\xc3\xa4nsyns\xc3\xa5tg\xc3\xa4rd vid avverkning.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nFram till 1994 var den centralafrikanska skogen relativt skyddad fr\xc3\xa5n kommersiella intressen, p\xc3\xa5 grund av den h\xc3\xb6gt v\xc3\xa4rderade valutan CFA-franc som var knuten till den franska francen. CFA-franc devalverades 1994 med 50\xc2\xa0% f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6renkla exporten, f\xc3\xb6r de l\xc3\xa4nder som anv\xc3\xa4nder CFA-franc. Konsekvensen blev att skogsindustri blev betydligt mer l\xc3\xb6nsam och antalet industriella akt\xc3\xb6rer \xc3\xb6kade. Mellan 1990 och 1997 \xc3\xb6kade exporten av timmer fr\xc3\xa5n Kongo-b\xc3\xa4ckenet tiofaldigt till 2 miljoner m\xc2\xb3 tr\xc3\xa4. IMF anklagas f\xc3\xb6r att en politik som uppmuntrar/kr\xc3\xa4ver att de afrikanska l\xc3\xa4nderna exploaterar sin skog utan att ta n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre h\xc3\xa4nsyn till naturen._NEWLINE_F\xc3\xb6retag och exportindustri gynnas direkt positivt av en devalvering, n\xc3\xa5gra som d\xc3\xa4remot kortsiktigt drabbas negativt av en devalvering \xc3\xa4r fattiga m\xc3\xa4nniskor s\xc3\xa5som b\xc3\xb6nder. Detta beror p\xc3\xa5 att pengarna blir mindre v\xc3\xa4rda j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med andra valutor, vilket g\xc3\xb6r att utl\xc3\xa4ndska varor blir dyrare. De fattiga b\xc3\xb6nderna drabbades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r h\xc3\xa5rt och m\xc3\xa5nga planterade gr\xc3\xb6dor som gav en h\xc3\xb6gre avkastning. Dessa gr\xc3\xb6dorna beh\xc3\xb6ver n\xc3\xa4ringsrik jord f\xc3\xb6r att tillv\xc3\xa4xten skall bli tillr\xc3\xa4cklig, vilket man f\xc3\xa5 genom att br\xc3\xa4nna ned skog (slashed-and-burned forest) och sedan odla marken. Problem \xc3\xa4r att gr\xc3\xb6dorna suger jorden p\xc3\xa5 n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen och redan \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 har odlingsm\xc3\xb6jligheterna f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrats avsev\xc3\xa4rt._NEWLINE_Under 1997 drabbades Asien av en ekonomisk kris vilket ledde till en minskad efterfr\xc3\xa5gan av afrikanskt timmer i Asien. Detta drabbade Centralafrika p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt, dels genom en minskad efterfr\xc3\xa5gan men ocks\xc3\xa5 genom en \xc3\xb6kad konkurrens fr\xc3\xa5n Asien. Efter den asiatiska ekonomins \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtning har asiatiska skogsbolag blivit alltmer aktiva i bland annat Centralafrika. Detta beror p\xc3\xa5 stor del p\xc3\xa5 de h\xc3\xa5rda avverkningsregler som inf\xc3\xb6rdes i Kina efter det att Yangtzefloden \xc3\xb6versv\xc3\xa4mmades 1998._NEWLINE_Skogsf\xc3\xb6retag k\xc3\xb6per vanligen en tidsbegr\xc3\xa4nsad licens (koncession), vilket ger dem r\xc3\xa4tt att under ett visst antal \xc3\xa5r att bedriva skogsavverkning i ett specifikt omr\xc3\xa5de. Enligt Tropical Timber Organization \xc3\xa4r nu 40\xc2\xa0% av hela Centralafrikas skogsareal under denna typen av licens. I Kamerun var 80\xc2\xa0% av den totala skogen uthyrd under dessa former mellan 1959 och 2000. Problem uppst\xc3\xa5r d\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det som licensen t\xc3\xa4cker har avverkats. Det finns \xc3\xa4ven en liten risk att en del f\xc3\xb6retag forts\xc3\xa4tter med illegal avverkning d\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det som licensen g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6r blivit kalhugget .\n_START_SECTION_\nProblem\n_START_PARAGRAPH_\nEftersom exportlagarna f\xc3\xb6ljs d\xc3\xa5ligt exporteras timret som en obearbetad r\xc3\xa5vara. Detta g\xc3\xb6r att man f\xc3\xb6rlorar den vinst man skulle kunna ha gjort om man hade f\xc3\xb6r\xc3\xa4dlat r\xc3\xa5varan. Det sker en viss \xc3\xa5terplantering av skogen, dock mycket liten i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med Europa och Nordamerika. Dock tappar man det naturliga m\xc3\xa5ngfalden vilket kan f\xc3\xa5 stora konsekvenser p\xc3\xa5 ekosystemet._NEWLINE_Ett annat problem \xc3\xa4r selektiv avverkning, d\xc3\xa5 man v\xc3\xa4ljer de tr\xc3\xa4dslag som ger st\xc3\xb6rst betalning. Det finns flera argument mot selektiv avverkning j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med att skogen st\xc3\xa5r or\xc3\xb6rd, bland annat bygger man v\xc3\xa4gar dit vilket g\xc3\xb6r det \xc3\xa5tta g\xc3\xa5nger troligare att fattiga b\xc3\xb6nder odlar upp marken. Dessutom finns det en h\xc3\xb6g korrelation mellan skogsv\xc3\xa4gar och konsumtion av \xe2\x80\x9dbush meat\xe2\x80\x9d, allts\xc3\xa5 \xc3\xa4tandet av olika vilda djur s\xc3\xa5 som schimpanser och antiloper.\n_START_SECTION_\nKongo penins\n_START_PARAGRAPH_\nUngef\xc3\xa4r 10\xc2\xa0% av Kongos arbetsstyrka \xc3\xa4r anst\xc3\xa4lld av skogsindustrin. Ytterligare en sak som f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rrar l\xc3\xa4get \xc3\xa4r att Kongos skogar ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r hem f\xc3\xb6r naturfolket Ba\'aka-pygm\xc3\xa9erna. Det \xc3\xa4r l\xc3\xa4tt att tycka att Kongo d\xc3\xa5 borde dra ner p\xc3\xa5 sitt skogsbruk avsev\xc3\xa4rt, dock m\xc3\xa5ste man komma ih\xc3\xa5g att Kongo har en statsskuld p\xc3\xa5 4,9 miljarder USD (2004) och att skogen \xc3\xa4r en oerh\xc3\xb6rt viktigt inkomstk\xc3\xa4lla.\n_START_SECTION_\nSydafrika\n_START_PARAGRAPH_\nEfter sk\xc3\xb6vling av skogen under 1930-talet gick staten in och tog \xc3\xb6ver stora arealer. P\xc3\xa5 dessa planterades snabbv\xc3\xa4xande tall, eukalyptus. Detta har blivit s\xc3\xa5 framg\xc3\xa5ngsrikt att Sydafrika idag b\xc3\xa5de exporterar massa och papper.'