b"\n_START_ARTICLE_\nVirelai\n_START_PARAGRAPH_\nVirelai \xc3\xa4r en typ av medeltida franskspr\xc3\xa5kig versform och genre, ofta anv\xc3\xa4nd i poesi och musik. Det \xc3\xa4r en av de tre formes fixes (de andra \xc3\xa4r ballad och rondeau) och var en av de vanligaste versformerna som tonsattes i Europa fr\xc3\xa5n slutet av 1400-talet och under 1500-talet._NEWLINE_En virelai liknar en rondeau. Varje strof har tv\xc3\xa5 rim d\xc3\xa4r slutrimmet \xc3\xa5terkommer som det f\xc3\xb6rsta rimmet i den andra strofen. Den musikaliska formen \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan alltid A B B A, d\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta och sista delen har samma text, i likhet med den italienska ballatan. Den f\xc3\xb6rsta strofen kallas estribillo, de tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande mudanzas och den sista vuelta._NEWLINE_En av de mest k\xc3\xa4nda komposit\xc3\xb6rerna \xc3\xa4r Guillaume de Machaut som ocks\xc3\xa5 skrev egen poesi. Det finns 33 k\xc3\xa4nda verk av de Machaut. Bland andra virelaikomposit\xc3\xb6rer m\xc3\xa4rks Jehannot de l'Escurel och Guillaume Dufay._NEWLINE_I mitten av 1600-talet hade man \xc3\xb6verg\xc3\xa5tt fr\xc3\xa5n tonsatta virelai till rena texter och det finns m\xc3\xa5nga exempel p\xc3\xa5 detta (liksom ballad och rondeau), men de var antingen aldrig avsedda att tons\xc3\xa4ttas, eller saknas musiken till styckena."