b'\n_START_ARTICLE_\nBrakteat\n_START_PARAGRAPH_\nBrakteat \xc3\xa4r ett forntida mynt samt en beskyddande amulett i form av ett h\xc3\xa4ngsmycke. Ben\xc3\xa4mningen kommer fr\xc3\xa5n latinets bractea (brattea) i betydelsen \xe2\x80\x9dtunt metallblad\xe2\x80\x9d. I regel best\xc3\xa5r de \xc3\xa4ldre och ensidigt pr\xc3\xa4glade varianterna av t\xc3\xa4tt sammanpressade guldplattor. Brakteaterna \xc3\xa4r ofta s\xc3\xa5 tunna att framsidans motiv kan ses i negativ relief p\xc3\xa5 dess baksida. Brakteaten fick i vissa l\xc3\xa4rda sammanhang en ren\xc3\xa4ssans mot slutet av 1600-talet.\n_START_SECTION_\nMedeltida brakteater\n_START_PARAGRAPH_\nBen\xc3\xa4mningen brakteat anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4ven om de tunna, ensidiga silvermynt som pr\xc3\xa4glades i bland annat Tyskland och Norden under medeltiden. _NEWLINE_Denna brakteatpr\xc3\xa4gling b\xc3\xb6rjade i Sachsen och Th\xc3\xbcringen p\xc3\xa5 1130-talet. Den n\xc3\xa5dde snabbt en blomstring, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l till sin spridning som till sin konstn\xc3\xa4rliga utformning. N\xc3\xa5gra av de brakteater som pr\xc3\xa4glades i till exempel Halberstadt och Braunschweig h\xc3\xb6r till den tyska romanikens fr\xc3\xa4msta konstverk._NEWLINE_Brakteater slogs \xc3\xa4ven i Norden med b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1100-talet, f\xc3\xb6rst i Norge, sedan Danmark och slutligen \xc3\xa4ven i Sverige. De nordiska brakteaterna \xc3\xa4r i regel betydligt mindre \xc3\xa4n de tyska._NEWLINE_I Sverige pr\xc3\xa4glades de f\xc3\xb6rsta brakteaterna i L\xc3\xb6d\xc3\xb6se fr\xc3\xa5n mitten av 1100-talet och i Sigtuna fr\xc3\xa5n slutet av 1100-talet. P\xc3\xa5 brakteaterna fr\xc3\xa5n Sigtuna avbildas en framv\xc3\xa4nd midjebild med antingen sakramentsk\xc3\xa4rl eller spira och riks\xc3\xa4pple. En m\xc3\xa4ngd motiv f\xc3\xb6rekommer, bland annat sv\xc3\xa4rd, kronor, kors, lejon, byggnader, drakhuvuden och f\xc3\xa5glar. \xc3\x84ven bokst\xc3\xa4ver, som ofta kan hj\xc3\xa4lpa till att sp\xc3\xa5ra ursprunget, s\xc3\xa5som M=Magnus Ladul\xc3\xa5s, B=Birger Jarl, L=L\xc3\xb6d\xc3\xb6se, kr\xc3\xb6nt A=V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, S=S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping och W=Visby._NEWLINE_Brakteatmyntningen upph\xc3\xb6rde i b\xc3\xb6rjan av 1500-talet och de upph\xc3\xb6rde som betalningsmedel omkring 1520. (Om man inte r\xc3\xa4knar den brakteat av val\xc3\xb6ren 8 heller, pr\xc3\xa4glad i Gustav II Adolfs namn under trettio\xc3\xa5riga kriget, sannolikt i Mainz \xc3\xa5r 1632)._NEWLINE_De flesta svenska brakteaterna hade val\xc3\xb6ren 1 penning. Vikten varierar mellan 0,4 och 0,1 gram._NEWLINE_De mycket tunna silverpl\xc3\xa5tarna, som ibland v\xc3\xa4ger br\xc3\xa5kdelar av ett gram, fordrade en s\xc3\xa4rskild pr\xc3\xa4glingsteknik. Myntm\xc3\xa4staren anv\xc3\xa4nde endast en stamp, d\xc3\xa4rav ensidigheten. Det upphettade mynt\xc3\xa4mnet, det vill s\xc3\xa4ga den silverpl\xc3\xa5t som skulle pr\xc3\xa4glas, lades mot ett mjukt underlag, vanligen en l\xc3\xa4derbit. L\xc3\xa4dret, som tog emot och d\xc3\xa4mpade slaget fr\xc3\xa5n stampen och hammaren, m\xc3\xb6jliggjorde den ensidiga pr\xc3\xa4geln._NEWLINE_En vidareutveckling av brakteaterna \xc3\xa4r de s\xc3\xa5 kallade h\xc3\xa5lpenningarna som pr\xc3\xa4glades i Nordtyskland, bland annat i hansast\xc3\xa4derna Hamburg och L\xc3\xbcbeck, under senmedeltiden. De \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 med en diameter p\xc3\xa5 cirka en centimeter och en vikt p\xc3\xa5 under ett halvt gram.'