b'\n_START_ARTICLE_\nIvar Afzelius\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nAfzelius avlade mogenhetsexamen 1867 och blev inskriven vid Uppsala universitet samma \xc3\xa5r. 1873 blev han juris kandidat och avlade juris licentiatexamen och promoverades till juris doktor 1877. 1878 blev Afzelius vice h\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vding. Han blev extra ordinarie professor i processr\xc3\xa4tt vid Uppsala universitet 1879 och d\xc3\xa4refter justitier\xc3\xa5d 1891. Han blev ordf\xc3\xb6rande i lagberedningen 1902 och var president i Svea Hovr\xc3\xa4tt 1910\xe2\x80\x931918._NEWLINE_Afzelius var riksdagsledamot (f\xc3\xb6rsta kammaren) 1898\xe2\x80\x931903 och 1905\xe2\x80\x931915, talman i f\xc3\xb6rsta kammaren 1912\xe2\x80\x931915, ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien 1905, ledamot av Svenska Akademien 1907. 1905-1921 var Afzelius ledamot av permanenta skiljedomstolen i Haag.\n_START_SECTION_\nFamilj\n_START_PARAGRAPH_\nIvar Afzelius var son till Fredrik Georg Afzelius och Edla Sofia Elisabet Richert. Ivar Afzelius gifte sig 1883 med Anna Sofia Gabriella Richert (f\xc3\xb6dd 1862 i L\xc3\xb6sens f\xc3\xb6rsamling, Blekinge l\xc3\xa4n, d\xc3\xb6d 1930 i Oscars f\xc3\xb6rsamling, Stockholm), dotter till Johan Christer Emil Richert och Anna Granfelt. Ivar Afzelius hade fem barn: Ellen (f\xc3\xb6dd 1884), Axel (f\xc3\xb6dd 1885), M\xc3\xa4rta (f\xc3\xb6dd 1887), Ingrid (f\xc3\xb6dd 1890) och Sven Afzelius (f\xc3\xb6dd 1893)._NEWLINE_Han var dotterson till Johan Gabriel Richert.\n_START_SECTION_\nJuridiska arbeten\n_START_PARAGRAPH_\nAfzelius studerade 1874-75 pandektr\xc3\xa4tt i Leipzig och G\xc3\xb6ttingen under Windscheid och Ihering. Ett resultat av detta blev avhandlingen Om cession af fordringar enl svensk r\xc3\xa4tt (1877). Sin praktiska domarutbildning fick han hos en v\xc3\xa4n och kom d\xc3\xa4rmed under inflytande av traditionen fr\xc3\xa5n sin morfar J. G. Richert. Specimen f\xc3\xb6r hans processr\xc3\xa4ttsprofessur var den h\xc3\xb6gt uppskattade monografin Om parts ed s\xc3\xa5som processuellt institut (1879)._NEWLINE_Efter studieresor i fr\xc3\xa4mmande l\xc3\xa4nder gav Afzelius 1882, p\xc3\xa5 offentligt uppdrag, ut Grunddragen af r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngsf\xc3\xb6rfarandet i tvistem\xc3\xa5l, ett arbete som fr\xc3\xa4mjat verklig trohet mot svensk r\xc3\xa4ttstradition._NEWLINE_Framg\xc3\xa5ngsrikt blev ocks\xc3\xa5 hans deltagande i den gemensamma nordiska sj\xc3\xb6lagskommitt\xc3\xa9n, vilket resulterade i 11 upplagor. Samarbetet i denna kommitt\xc3\xa9 kn\xc3\xb6t ocks\xc3\xa5 Afzelius n\xc3\xa4ra till jurister fr\xc3\xa5n de nordiska grannl\xc3\xa4nderna._NEWLINE_F\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntningarna p\xc3\xa5 att Afzelius efter invalet i f\xc3\xb6rsta kammaren skulle inta en ledande st\xc3\xa4llning \xc3\xa4ven i politiken infriades dock inte. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r var han dock d\xc3\xa4r ledare f\xc3\xb6r den "moderata gruppen" innan denna gick upp i f\xc3\xb6rsta kammarens "nationella parti". Sedan han blivit ordf\xc3\xb6rande i Lagberedningen \xc3\xa5terupptog han med stor kraft arbetet d\xc3\xa4r, och ett f\xc3\xb6rslag till jordabalk utarbetades, vars f\xc3\xb6rsta del upph\xc3\xb6jdes till lag 1907. De \xc3\xb6vriga delarna av f\xc3\xb6rslaget har ut\xc3\xb6vat ett betydande inflytande p\xc3\xa5 utvecklingen i praxis._NEWLINE_Afzelius intog en obestridd auktoritativ st\xc3\xa4llning och var under flera decennier den centrala gestalten i den svenska juristv\xc3\xa4rlden.'