b'\n_START_ARTICLE_\nILO (motortillverkare)\n_START_PARAGRAPH_\nILO-Motorenwerke var en st\xc3\xb6rre tillverkare av tv\xc3\xa5taktsmotorer i Tyskland, mellan 1911 och 1990. F\xc3\xb6retaget grundades av Heinrich Christiansen och inriktningen var fr\xc3\xa4mst att tillverka tv\xc3\xa5taktsmotorer till olika \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l, \xc3\xa4ven om det ocks\xc3\xa5 tillverkades motorcyklar mellan 1923 och 1925. F\xc3\xb6retaget k\xc3\xb6ptes 1959 av Rockwell International, som sedan ocks\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjade tillverka sn\xc3\xb6skotrar, vid sidan om den \xc3\xb6vriga tillverkningen. 1977 s\xc3\xa5ldes f\xc3\xb6retaget till Tecumseh Products, som fortsatte att ut\xc3\xb6ka produktionsutbudet med motorer till gr\xc3\xa4sklippare, kompressorer och jordbruksartiklar. F\xc3\xb6retagets l\xc3\xb6nsamhet minskade ytterligare under slutet av 1980-talet och fabriken st\xc3\xa4ngde 1990.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6retagsnamnet\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet ILO kommer fr\xc3\xa5n det konstruerade spr\xc3\xa5ket esperanto och betyder "verktyg". Logotypen, som ocks\xc3\xa5 g\xc3\xb6ts in p\xc3\xa5 motorerna, hade en stiliserad form av ett handskrivet I, vilket har gjort att motorerna ibland ocks\xc3\xa5 stavas JLO i andra sammanhang.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6retaget grundades 1911 i Altona vid Elbe. D\xc3\xa4r k\xc3\xb6pte f\xc3\xb6retagets grundare Heinrich Christiansen, vid 35 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, en maskinfabrik som var satt i konkurs. Under namnet Norddeutsche Maschinenfabrik GmbH startades en maskinfabrik med cirka 25 anst\xc3\xa4llda och utrustning f\xc3\xb6r r\xc3\xa4ls och broar tillverkades f\xc3\xb6r den tyska j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen. Tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r efter starten, blev lokalerna f\xc3\xb6r sm\xc3\xa5 i Altona och f\xc3\xb6retaget k\xc3\xb6pte nya lokaler vid j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen i Pinneberg utanf\xc3\xb6r Hamburg. D\xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rdes b\xc3\xa5de en produktionsanl\xc3\xa4ggning och kontor. Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget utvecklades ett sp\xc3\xa5rriktningst\xc3\xa5g, f\xc3\xb6r den tyska j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen. Detta var ett specialt\xc3\xa5g som anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r komprimering av ballast mellan sliprar, vid bygge och underh\xc3\xa5ll av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g. Under det sista krigs\xc3\xa5ret 1918 utvecklades en tv\xc3\xa5taktsmotor som gjorde enheten oberoende av andra kraftk\xc3\xa4llor. Detta var den f\xc3\xb6rsta ILO-motorn.\n_START_SECTION_\nMellankrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nEfter krigsslutet 1918 fick f\xc3\xb6retaget ekonomiska problem. De milit\xc3\xa4ra best\xc3\xa4llningarna upph\xc3\xb6rde, vilket medf\xc3\xb6rde personalupps\xc3\xa4gningar. Bygget av specialt\xc3\xa5g fortsatte dock i en mindre skala, tills att f\xc3\xb6retaget s\xc3\xa5lde patentet till Kruppkoncernen 1921 och tillverkningen slutade 1922._NEWLINE_F\xc3\xb6retaget fokuserade ist\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 att bygga tv\xc3\xa5taktsmotorer f\xc3\xb6r motorcyklar och l\xc3\xa4tta lastbilar. N\xc3\xa4stan alla stora tyska tillverkarna av motorcyklar byggde in ILO:s motorer i sina fordon. Mot 1927, utvecklades en cykel med hj\xc3\xa4lpmotor (moped), som var en av de f\xc3\xb6rsta h\xc3\xb6gpresterande motorerna f\xc3\xb6r cyklar. Fr\xc3\xa5n 1929 fanns tv\xc3\xa5taktsmotorer ocks\xc3\xa5 tillg\xc3\xa4ngliga f\xc3\xb6r jordbruket och det fanns b\xc3\xa5de jordfr\xc3\xa4sar och pumpar med ILO-motorer. Fr\xc3\xa5n 1922 \xc3\xb6kade motortillverkningen stadigt och 1930 sattes ocks\xc3\xa5 logotypen ILO upp ovanf\xc3\xb6r entr\xc3\xa9n._NEWLINE_P\xc3\xa5 1930-talet sattes motorerna in i de alltmer popul\xc3\xa4ra trehjuliga sk\xc3\xa5pbilarna, fr\xc3\xa5n tillverkare som Vidal & Sohn Tempo och Goliath Borgward_NEWLINE_1931 introducerade ILO en enhjulig transport\xc3\xb6r f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsvagnar, som s\xc3\xa5ldes framg\xc3\xa5ngsrikt i m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r. ILO:s motorcyklar fick dock allt sv\xc3\xa5rare att konkurrera med tillverkare som DKW, NSU och Sachs. Bastert Werke i Bielefeld baserade dock hela sitt motorprogram p\xc3\xa5 ILO-motorer. Fram till andra v\xc3\xa4rldskriget \xc3\xb6kade antalet anst\xc3\xa4llda till 300._NEWLINE_Under andra v\xc3\xa4rldskriget tillverkas n\xc3\xa4stan uteslutande motorer. Eftersom fabrikens produktion under krigs\xc3\xa5ren fr\xc3\xa4mst var avsedd f\xc3\xb6r milit\xc3\xa4ra \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l, f\xc3\xb6rklarades anl\xc3\xa4ggningen som en milit\xc3\xa4r operation uts\xc3\xa5gs Christiansen till Wehrwirtschaftsf\xc3\xbchrer inom rustningsindustrin. Under krigstiden fanns det omkring 160 tv\xc3\xa5ngsarbetare i produktionen, vilka var inhysta i baracker p\xc3\xa5 fabriksomr\xc3\xa5det. Fabriken f\xc3\xb6rblev intakt under kriget och blev inte bombskadad.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nEfter andra v\xc3\xa4rldskriget var ILO-fabriken fortfarande fullt operativ och sonen Heinrich Christiansen Jun \xc3\xb6vertog driftansvaret. Det f\xc3\xb6rekom inget egentligt demontage av fabriken fr\xc3\xa5n de allierades sida och f\xc3\xb6retaget b\xc3\xb6rjade tillverkning av kryckor, \xc3\xa4ggkoppar, t\xc3\xa4ndare och annat som beh\xc3\xb6vdes efter kriget. Motortillverkning var inte h\xc3\xb6gprioriterad f\xc3\xb6r landets uppbyggnad, men det fanns dock ett behov av att underh\xc3\xa5lla den brittiska Rhenarm\xc3\xa9ns fordonsmotorer och de f\xc3\xb6rsta efterkrigsbest\xc3\xa4llningarna kom fr\xc3\xa5n ockupationsmakten._NEWLINE_De f\xc3\xb6rsta tv\xc3\xa5taktsmotorerna f\xc3\xb6r civilt bruk b\xc3\xb6rjade produceras 1947 och Tempofabriken i Hamburg blev en av de f\xc3\xb6rsta kunderna. Tempo \xc3\xa5terupptog sin produktion av trehjuliga l\xc3\xa4tta lastbilar, med ILO-motorer. Fr\xc3\xa5n 1948 fanns det  TEMPO trehjuling och fortsatte att bygga en ILO-motorer. Fr\xc3\xa5n 1948 fanns \xc3\xa4ven alternativ med p\xc3\xa5h\xc3\xa4ngsmotorer till cyklar. ILO hade en stor f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsuppg\xc3\xa5ng under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren och var samtidigt bra rustad, d\xc3\xa5 produktionsutrustningen var helt intakt. Motorkonstruktionerna fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6re kriget f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades kontinuerligt och m\xc3\xa5nga motorcykeltillverkare valde ILO-motorer. Bland dem fanns tillverkare som B\xc3\xbccker, D\xc3\xbcrkopp, Geier, G\xc3\xb6ricke, Hercules, Hoffmann, Maico, Mars, Monark, Rixe och Tornax. 1950 tillverkades cirka 56\xc2\xa0000 motorer och antalet anst\xc3\xa4llda hade \xc3\xb6kat till cirka 600. Arbete b\xc3\xb6rjade bedrivas i treskift f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta efterfr\xc3\xa5gan. F\xc3\xb6r att ytterligare ut\xc3\xb6ka produktionskapaciteten byggdes fabriken ut 1950 till 8\xc2\xa0750 kvadratmeter, samtidigt som den nya anl\xc3\xa4ggningen ILO Werke S\xc3\xbcd byggdes i M\xc3\xbcnchen._NEWLINE_1957 byggdes d\xc3\xa4r huvudsakligen mopedmotorer med den v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda ILO piano-motorn i spetsen. I Pinneberg tillverkades dock en annan framg\xc3\xa5ngsrik motor, ILO Twin p\xc3\xa5 250 cc (tv\xc3\xa5cylindrig motor med 2 x 125 cc)._NEWLINE_I mitten av 1954 hade fabriken cirka 1\xc2\xa0500 anst\xc3\xa4llda, vid de b\xc3\xa5da anl\xc3\xa4ggningarna och producerade cirka 184\xc2\xa0000 motorer. ILO var inte bara den st\xc3\xb6rsta arbetsgivaren i distriktet Pinneberg, utan ocks\xc3\xa5 den st\xc3\xb6rsta tillverkaren av tv\xc3\xa5taktsmotorer i Tyskland. Dessutom byggdes en f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad version av vagnf\xc3\xb6rflyttaren fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rkrigstiden._NEWLINE_I mitten av 1950-talet blev det en allm\xc3\xa4n nedg\xc3\xa5ng i f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av motorcyklar. Ett flertal motorcykeltillverkare gick i konkurs, i takt med att bilar blev allt mer popul\xc3\xa4ra. Produktionen av motorcykel och skotermotorer upph\xc3\xb6rde 1959 och ILO permitterade cirka 600 personer.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6retagsf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning\n_START_PARAGRAPH_\nRockwell International k\xc3\xb6pte ILO i slutet av 1959. Christiansen Jun blev kvar till 1960 f\xc3\xb6r att leda en omst\xc3\xa4llning till en alternativ produktion. Det byggdes en ny produktionshall f\xc3\xb6r armaturtillverkning av ventiler och kopplingar till VVS-branschen. Tillverkningen av industrimotorer utvecklades v\xc3\xa4l och antalet anst\xc3\xa4llda \xc3\xb6kade igen till 1200. 1963 var produktionsanl\xc3\xa4ggningarna stabila igen och armaturtillverkningen flyttade till Prisdorf i samma region._NEWLINE_Runt 1960 b\xc3\xb6rjade utvecklingen av sn\xc3\xb6skotrar f\xc3\xb6r den nordamerikanska och skandinaviska marknaden. Speciellt i USA och Kanada blev sn\xc3\xb6skoter\xc3\xa5kning en sport och bolaget fortsatte fr\xc3\xa5n 1963 att investera i den branschen. Ett brett utbud av motorer utvecklades med framg\xc3\xa5ng och fr\xc3\xa5n och med 1965 \xc3\xb6kade f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen stort. Vid utg\xc3\xa5ngen av 1969 producerades cirka 283\xc2\xa0000 ILO-motorer.\n_START_SECTION_\nUppg\xc3\xa5ng och fall\n_START_PARAGRAPH_\nI mitten av 1960-talet slog f\xc3\xb6retaget sina f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljnings- och produktionsrekord. F\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av sn\xc3\xb6skotrar till USA och Kanada \xc3\xb6kade till mer \xc3\xa4n 39\xc2\xa0000 stycken, och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsv\xc3\xa4rdet stod f\xc3\xb6r ungef\xc3\xa4r h\xc3\xa4lften av ILO:s export. 1968 byggdes ett nytt gjuteri och fabriksytan uppgick till 20\xc2\xa0000 kvadratmeter. Investeringarna n\xc3\xa5dde ocks\xc3\xa5 sin toppniv\xc3\xa5er och 1969 uppgick de till 10 miljoner D-mark, renovering och utbyggnad av fabriken kostade 500\xc2\xa0000 DM och byggandet av ett helt automatiserat h\xc3\xb6glager kostade 1,5 miljoner D-mark och man ville nu uppn\xc3\xa5 en f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning p\xc3\xa5 100 miljoner DM._NEWLINE_Den h\xc3\xb6ga efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 ILO-motorer gjorde att f\xc3\xb6retaget rekryterade en stor del av den tillg\xc3\xa4ngliga kvalificerade arbetskraften och betalade dessa f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis h\xc3\xb6ga l\xc3\xb6ner, vilket var sv\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r den \xc3\xb6vriga tillverkningsindustrin i regionen att konkurrera med. M\xc3\xa5nga utl\xc3\xa4ndska arbetare, fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n det forna Jugoslavien, kom till Pinneberg f\xc3\xb6r att t\xc3\xa4cka behovet._NEWLINE_F\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av sn\xc3\xb6skotrar gick dock ned kraftigt 1971, samtidigt som konkurrensen fr\xc3\xa5n Japan \xc3\xb6kade alltmer. Den totala motortillverkningens \xc3\xb6verkapacitet ledde till en v\xc3\xa4rldsomfattande nedg\xc3\xa5ng i priserna. 1969 levererades 283\xc2\xa0000 motorer och ett \xc3\xa5r senare hade s\xc3\xa5ldes bara 128\xc2\xa0300. F\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av industrimotorer fortsatte parallellt med tillverkningen av sn\xc3\xb6skotrar, men utvecklades inte i samma takt. Ett antal \xc3\xa5r av minskad arbetstid f\xc3\xb6ljde ihop med personalnedsk\xc3\xa4rningar. Antalet anst\xc3\xa4llda minskade till 800 i mitten av 1975 stoppade tillverkningen av sn\xc3\xb6skotermotorer och pressgjuteriet lades ner i b\xc3\xb6rjan av 1976. Vid denna tid arbetade 320 anst\xc3\xa4llda i de stora hallarna._NEWLINE_1977 s\xc3\xa5ldes f\xc3\xb6retaget till amerikanska Tecumseh Products Company. Det nya bolaget byggde kompressorer, v\xc3\xa4xell\xc3\xa5dor och tv\xc3\xa5- och fyrtaktsmotorer. Med k\xc3\xb6pet av ILO blev Tecumseh etablerat i Europa och kunde st\xc3\xa4rka sin position som en global motorleverant\xc3\xb6r, genom att ha ett reservdelslager f\xc3\xb6r sina motorer i Europa. ILO fokuserade nu p\xc3\xa5 att bygga inbyggnadsmotorer f\xc3\xb6r jordbruk, byggsektorn och tillverkningsindustrin. ILO-motorer levererades till exempelvis till sopmaskiner, gr\xc3\xa4sklippare, kompressorer, och byggvibratorer. Utvecklingen nystartade p\xc3\xa5 motorprogrammen och en viss uppg\xc3\xa5ng skedde i f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen. Det f\xc3\xb6rekom \xc3\xa4ven legotillverkning av vevaxlar till andra motortillverkare, som dock inte l\xc3\xb6nade sig ordentligt. Lagerytor hyrdes \xc3\xa4ven ut till Toyota, Tysklands centrala reservdelslager._NEWLINE_ILO firade sitt 75-\xc3\xa5rsjubileum under 1986 med f\xc3\xb6rhoppningar om en v\xc3\xa4ndning i orderl\xc3\xa4get under kommande \xc3\xa5r. 1988 gick n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre kunder i konkurs och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen minskade 1989 till 6 miljoner DM, efter att en nyutvecklad gr\xc3\xa4sklipparmotor fick dras tillbaka fr\xc3\xa5n marknaden p\xc3\xa5 grund av tekniska problem. Fr\xc3\xa5n 1987 kom f\xc3\xb6retaget att g\xc3\xa5 med f\xc3\xb6rlust och i mitten av 1990, beslutade Tecumseh att st\xc3\xa4nga fabriken i Pinneberg._NEWLINE_Den 31 december 1990 st\xc3\xa4ngde fabriken och den 13 mars 1991 s\xc3\xa5ldes ett antal maskiner p\xc3\xa5 auktion och det \xc3\xa5ttio\xc3\xa5riga f\xc3\xb6retagets historia upph\xc3\xb6rde._NEWLINE_Delar av motorsamlingen kom in p\xc3\xa5 Pinnebergers stadsmuseum och stadens historia museum i Uetersen. Sedan 1999 h\xc3\xa5lls varje \xc3\xa5r i maj, Pinneberg Mobil, ett veteranm\xc3\xb6te f\xc3\xb6r ILO-relaterade bilar, motorcyklar och traktorer samt f\xc3\xb6r tidigare ILO-personal.'