b'\n_START_ARTICLE_\nCryptoteknik\n_START_PARAGRAPH_\nAB Cryptoteknik var ett svenskt verkstadsf\xc3\xb6retag.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nAB Cryptoteknik grundades 1918 av Arvid Damm i Stockholm under namnet AB Cryptograph. Karl Wilhelm Hagelin och hans son Boris Hagelin vilka hade kapital efter att ha varit verksamma vid Emanuel Nobels oljeutvinning i Baku investerade i det d\xc3\xa5 konkursm\xc3\xa4ssiga f\xc3\xb6retaget 1922 f\xc3\xb6r att 1925 ta \xc3\xb6ver ledningen av det, efter det att Damm flyttat till Paris, och senare dog 1927. F\xc3\xb6retaget producerade krypteringsmaskiner, som var baserade p\xc3\xa5 Damms id\xc3\xa9er, framf\xc3\xb6r allt modellen C-36. Efter del\xc3\xa4garen Emanuel Nobels d\xc3\xb6d 1932 uppl\xc3\xb6stes firman och verksamheten \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till det av Boris Hagelin \xc3\xa4gda f\xc3\xb6retaget Ingenj\xc3\xb6rsfirman Teknik. F\xc3\xb6retaget bytte namn 1939 till AB Ingenj\xc3\xb6rsfirman Cryptoteknik och senare till AB Cryptoteknik. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget startade f\xc3\xb6retaget ocks\xc3\xa5 produktion av bland annat en pennv\xc3\xa4ssare._NEWLINE_Boris Hagelin flyttade 1948 till Schweiz och s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom under 1950-talet hela verksamheten i det svenska f\xc3\xb6retaget 1952 till ett nybildat schweiziskt f\xc3\xb6retag. Under andra v\xc3\xa4rldskriget s\xc3\xa5lde f\xc3\xb6retaget framf\xc3\xb6r allt p\xc3\xa5 USA, d\xc3\xa4r omkring 140.000 enheter baserade p\xc3\xa5 modell C-36 licenstillverkades under namnet C-38/M-209\n_START_SECTION_\nNuvarande Crypto AG\n_START_PARAGRAPH_\nCrypto AG grundades i Bern i Schweiz av Boris Hagelin1952 f\xc3\xb6r verksamhet parallellt med det Sverigebaserade AB Cryptoteknik, och \xc3\xa4r numera baserat i Zug. Efter hand upptogs mer och mer av tillverkningen i Schweiz, och 1958 avvecklades det svenska f\xc3\xb6retaget.\n_START_SECTION_\nKrypteringsmaskiner med bakd\xc3\xb6rrar\n_START_PARAGRAPH_\nCrypto AG har anklagats f\xc3\xb6r manipulerat sina maskiner i samarbete med s\xc3\xa4kerhetsorganisationer som tyska Bundesnachrichtendienst (BND) och amerikanska National Security Agency (NSA), vilket gett s\xc3\xa5dana organisationer m\xc3\xb6jlighet att tyda information som krypterats av maskinerna._NEWLINE_N\xc3\xa4r Irans premi\xc3\xa4rminister Shapur Bakhtiar m\xc3\xb6rdades 1991 framf\xc3\xb6rdes misstankar om manipulerade Crypto-maskiner, efter det att ett kodat meddelande fr\xc3\xa5n den iranska s\xc3\xa4kerhetstj\xc3\xa4nsten till iranska ambassader hade dechiffrerats av v\xc3\xa4stl\xc3\xa4nder. Detta ledde till att en s\xc3\xa4ljare fr\xc3\xa5n Crypto AG arresterades i Teheran i mars 1992 och f\xc3\xb6rh\xc3\xb6rdes under nio m\xc3\xa5nader. Bland annat Der Spiegel tog upp \xc3\xa4rendet 1994, intervjuade tidigare anst\xc3\xa4llda och kom till slutsatsen att Crypto-maskiner f\xc3\xb6rsetts med bakd\xc3\xb6rrar.'