b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa4nkande\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nkande \xc3\xa4r de medvetna processer som st\xc3\xa4ndigt p\xc3\xa5g\xc3\xa5r i m\xc3\xa4nniskans psyke. T\xc3\xa4nkande \xc3\xa4r en del av kognitionen. Fr\xc3\xa4mst avses processer relaterade till minne, f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar och f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else av sinnesintryck. T\xc3\xa4nkandet behandlar den information som m\xc3\xa4nniskan absorberar, och l\xc3\xb6ser problem samt fattar beslut. Medan perception handlar om sinnesintryck, handlar t\xc3\xa4nkandet om f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen och medvetandeblivandet av dessa intryck, en process som involverar de individuella erfarenheterna och kunskaperna. Vid allvarliga psykiska st\xc3\xb6rningar, framf\xc3\xb6r allt psykoser, \xc3\xa4r t\xc3\xa4nkandet st\xc3\xb6rt. Till t\xc3\xa4nkandet h\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 begreppsbildning, kreativitet, beslutsfattande, sk\xc3\xb6nhetsupplevelser, omd\xc3\xb6me och probleml\xc3\xb6sning._NEWLINE_F\xc3\xb6r det mesta \xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskan mer medveten om t\xc3\xa4nkandets resultat, \xc3\xa4n om den tankeprocess som leder fram dit. Ord som h\xc3\xa4nvisar till liknande processer \xc3\xa4r kognition, medvetenhet, medvetandeid\xc3\xa9 och fantasi. T\xc3\xa4nkandet kan delas upp i bland annat divergent och konvergent t\xc3\xa4nkande. Det divergenta t\xc3\xa4nkandet fokuserar p\xc3\xa5 att finna m\xc3\xa5nga s\xc3\xa4tt att l\xc3\xb6sa ett problem p\xc3\xa5, medan det konvergenta t\xc3\xa4nkandet fokuserar p\xc3\xa5 att finna ett bra s\xc3\xa4tt._NEWLINE_En pionj\xc3\xa4r inom t\xc3\xa4nkandet som forskningsomr\xc3\xa5de var den schweiziska utvecklingspsykologen Jean Piaget (1896-1980) som bland annat delade in logisk kompetens i fyra kvalitativt skilda utvecklingsstadier. Lev Vygotskij har som utvecklingspsykolog varit inflytelserik inom forskningen kring t\xc3\xa4nkande och spr\xc3\xa5k och tal och hur kulturens verktyg p\xc3\xa5verkar utvecklingen. Inom psykoanalysen var Sigmund Freud en pionj\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nForskning\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nkande \xc3\xa4r ett forskningsomr\xc3\xa5de inom bland annat den kognitiva psykologin. Forskningen baseras p\xc3\xa5 olika datainsamlingsmetoder, till exempel att personen som utg\xc3\xb6r forskningsobjekt h\xc3\xb6gt s\xc3\xa4ger sina tankar, att man m\xc3\xa4ter hur l\xc3\xa5ng tid olika tankeoperationer tar, eller hur \xc3\xb6gonen r\xc3\xb6r sig n\xc3\xa4r visuell information bearbetas. Dessa data speglar hur en person t\xc3\xa4nker vid l\xc3\xb6sning av tankeuppgifter. Insamlade data fr\xc3\xa5n verbaliserade tankar anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att ge information om de verbala och medvetna tankeprocesserna. De andra tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6refaller ge information om de tankeprocesser man g\xc3\xb6r omedvetet och icke-verbalt._NEWLINE_Personer som arbetar med t\xc3\xa4nkande som forskning \xc3\xa4r bland annat psykologer, lingvister, dataloger, filosofer och kognitionsteoretiker. Saker som forskas i kan vara hur k\xc3\xa4nslor styr v\xc3\xa5rt t\xc3\xa4nkande, huruvida vi t\xc3\xa4nker i bilder eller spr\xc3\xa5k, om tankeverksamheten liknar processer i en dator eller fungerar p\xc3\xa5 ett helt annat s\xc3\xa4tt, p\xc3\xa5 vilket s\xc3\xa4tt v\xc3\xa5ra erfarenheter p\xc3\xa5verkar hur vi t\xc3\xa4nker och s\xc3\xa5 vidare.\n_START_SECTION_\nDen sensomotoriska fasen\n_START_PARAGRAPH_\nDenna period, som \xc3\xa4ger rum n\xc3\xa4r barnet \xc3\xa4r mellan ungef\xc3\xa4r noll till tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r, k\xc3\xa4nnetecknas av att barnets sinnen hj\xc3\xa4lper till i stor utstr\xc3\xa4ckning vid t\xc3\xa4nkandet. Med hj\xc3\xa4lp av sinnena f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker barnet skapa en personlig ordning i det barnet upplever som kaotiskt. Denna ordning skapas \xc3\xa4ven med hj\xc3\xa4lp av r\xc3\xb6relser. Kommunikationen utvecklar barnet genom att skrika d\xc3\xa5 det p\xc3\xa5verkar barnets omv\xc3\xa4rld. Ett medf\xc3\xb6tt handlande \xc3\xa4r barnets f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att smaka p\xc3\xa5 saker och stoppa dem i munnen, vilket \xc3\xa4r ett s\xc3\xa4tt att unders\xc3\xb6ka omv\xc3\xa4rlden. Under denna tid \xc3\xa4r nuet det som styr barnet, vilket senare utvecklas stegvis. Kurrag\xc3\xb6mma \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 vad som utvecklar denna tankest\xc3\xa4llning och f\xc3\xa5r barnet att inse att allt inte r\xc3\xb6r nuet.\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xb6r-operationella fasen\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6r-operationella fasen, \xc3\xa4ven kallad det preoperationella t\xc3\xa4nkandets period, infaller n\xc3\xa4r barnet \xc3\xa4r mellan ungef\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 och sex \xc3\xa5r. Denna fasen i tankeutvecklingen innefattar en stor utveckling. I f\xc3\xb6rsta hand r\xc3\xb6r det f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att uppfatta sig sj\xc3\xa4lv och olika avbildningar och symboler. Barnet har dock sv\xc3\xa5rt att kategorisera saker vilket medf\xc3\xb6r att det kan vara sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 olika sl\xc3\xa4ktskapsrelationer. Barnet tenderar k\xc3\xa4nna skuldk\xc3\xa4nslor f\xc3\xb6r saker som sker runtomkring dem, som exempelvis olyckor och sjukdomar, vilket \xc3\xa4r ett resultat av ett magiskt t\xc3\xa4nkande.\n_START_SECTION_\nDen konkret-operationella fasen\n_START_PARAGRAPH_\nDen konkret-operationella fasen, \xc3\xa4ven kallad de konkreta tankeoperationernas period, infaller n\xc3\xa4r barnet \xc3\xa4r mellan ungef\xc3\xa4r sju och elva \xc3\xa5r. Under den h\xc3\xa4r tiden utvecklas barnets f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att t\xc3\xa4nka som en vuxen, fast\xc3\xa4n n\xc3\xa5got mer konkret. En f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else f\xc3\xb6r andras personers situationer och tankest\xc3\xa4llningar b\xc3\xb6rjar v\xc3\xa4xa fram.\n_START_SECTION_\nDen formal-operationella fasen\n_START_PARAGRAPH_\nDen formal-operationella fasen, \xc3\xa4ven kallad det abstrakta t\xc3\xa4nkandets period, infaller n\xc3\xa4r barnet \xc3\xa4r mellan ungef\xc3\xa4r elva och 16 \xc3\xa5r. Som en f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4ndelse i tankeutvecklingen under denna period \xc3\xa4r att n\xc3\xa4r barnet fortfarande g\xc3\xa5r i mellanstadiet b\xc3\xb6rjar hon eller han att t\xc3\xa4nka mer abstrakt. F\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 abstrakta begrepp, som exempelvis frihet, och ordspr\xc3\xa5k och ironi kan b\xc3\xb6rja uppfattas. Framtidst\xc3\xa4nkande, planering och spekulation \xc3\xa4r tre m\xc3\xb6jligheter som utvecklas, och barnet b\xc3\xb6rjar allt mer kunna t\xc3\xa4nka p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som den vuxne.\n_START_SECTION_\nFunktionsneds\xc3\xa4ttningar\n_START_PARAGRAPH_\nKorttidsminnet g\xc3\xb6r att barnet kan f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 saker som att katter jamar. Om en person har en utvecklingsst\xc3\xb6rning \xc3\xa4r korttidsminnet begr\xc3\xa4nsat. Det blir d\xc3\xa5 sv\xc3\xa5rare f\xc3\xb6r personen att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 och bibeh\xc3\xa5lla intagen information samt att ta in flera intryck samtidigt. N\xc3\xa4r barnet blir \xc3\xa4ldre kan hon eller han b\xc3\xb6rja f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 att det existerar djur som inte finns bredvid henne eller honom f\xc3\xb6r tillf\xc3\xa4llet och som barnet kanske aldrig kommer att se. Detta \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 det abstrakta t\xc3\xa4nkandet, som b\xc3\xb6rjar utvecklas. Personer med intellektuella funktionsneds\xc3\xa4ttningar har sv\xc3\xa5rare att anv\xc3\xa4nda detta abstrakta t\xc3\xa4nkande. Sv\xc3\xa5righeterna med det abstrakta t\xc3\xa4nkandet g\xc3\xb6r att personer med utvecklingsst\xc3\xb6rning inte kan f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla sig det som inte redan har skett, och d\xc3\xa4rigenom f\xc3\xb6rutse framtida h\xc3\xa4ndelser._NEWLINE_I huvudsak har Jean Piagets utvecklingsteorier, men \xc3\xa4ven andras s\xc3\xa5som Daniel Sterns, Erik H. Eriksons och Sigmund Freuds, bidragit till en insikt i hur personer med utvecklingsst\xc3\xb6rning t\xc3\xa4nker och hur detta p\xc3\xa5verkats. Detta har gjort att forskningen och omsorgen inom psykologin och har underl\xc3\xa4ttat i arbetet kring hur dessa personer klarar vardagliga situationer.\n_START_SECTION_\nPsykologi\n_START_PARAGRAPH_\nPsykologerna har huvudsakligen fokuserat p\xc3\xa5 t\xc3\xa4nkandet som ett intellektuellt ut\xc3\xb6vande av en funktion vars m\xc3\xa5l \xc3\xa4r att finna svaret p\xc3\xa5 en fr\xc3\xa5ga, eller l\xc3\xb6sningen p\xc3\xa5 ett praktiskt problem. Den kognitiva psykologin \xc3\xa4r en gren inom psykologin som studerar interna mentala processer s\xc3\xa5som probleml\xc3\xb6sning, minne och spr\xc3\xa5k. Den id\xc3\xa9skola som uppst\xc3\xa5tt ur dessa studier brukar kallas kognitivism. Denna syssels\xc3\xa4tter sig allts\xc3\xa5 huvudsakligen med studierna av hur m\xc3\xa4nniskor mentalt behandlar och reagerar p\xc3\xa5 information. Kognitivismen grundade sig ursprungligen p\xc3\xa5 Gestalt Psychologie, en skola vars upphovsm\xc3\xa4n var Max Wertheimer, Wolfgang K\xc3\xb6hler och Kurt Koffka. Se \xc3\xa4ven de teorier av Jean Piaget om barnets kognitiva utveckling som presenteras ovan._NEWLINE_Psykologer inom den kognitiva skolan anv\xc3\xa4nder experimentella metoder f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka f\xc3\xb6rst\xc3\xa5, diagnostisera och l\xc3\xb6sa problem och de utg\xc3\xa5r huvudsakligen fr\xc3\xa5n den mentala process som medlar mellan stimulus och reaktion. De studerar m\xc3\xa5nga olika aspekter av t\xc3\xa4nkandet, d\xc3\xa4ribland det logiska t\xc3\xa4nkandet och hur m\xc3\xa4nniskor fattar beslut och g\xc3\xb6r val, l\xc3\xb6ser problem och hur m\xc3\xa4nniskor \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa5t kreativa processer eller fantasibaserat t\xc3\xa4nkande. Den kognitiva teorin h\xc3\xa4vdar att probleml\xc3\xb6sningar tar sig formen av algoritmiska regler, som vi inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r men som f\xc3\xb6respeglar oss l\xc3\xb6sningar. Kognitiv vetenskap skiljer sig fr\xc3\xa5n kognitiv psykologi genom att h\xc3\xa4vda att algoritmer vars syfte \xc3\xa4r att simulera m\xc3\xa4nskligt beteende kan \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till en dator. Vid andra tillf\xc3\xa4llen kan probleml\xc3\xb6sning \xc3\xa5stadkommas genom insikt, en pl\xc3\xb6tslig medvetenhet om olika tings relationer.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan psyke och kropp\n_START_PARAGRAPH_\nDualismens problem g\xc3\xa4ller vilket f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande som existerar mellan psyket, och de mentala processerna, samt den fysiska kroppen. Filosofernas huvudsakliga m\xc3\xa5l n\xc3\xa4r de studerat detta problem har varit att definiera psykets natur, samt att s\xc3\xb6ka avg\xc3\xb6ra i vilken grad, och hur, (till och med om), psyket p\xc3\xa5verkas av den fysiska kroppen, och den fysiska kroppen i sin tur av psyket._NEWLINE_De erfarenheter som g\xc3\xb6rs som baseras p\xc3\xa5 sinnesintryck \xc3\xa4r beroende av stimuli som utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n den yttre verkligheten och mottas av m\xc3\xa4nniskors sinnen, och dessa stimuli orsakar f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i psyket, vilket i sin tur leder till att vi upplever ett sinnesintryck som kan vara behagligt eller obehagligt. N\xc3\xa5gons l\xc3\xa4ngtan efter en bit pizza till exempel, kommer att ha en tendens att beveka denna person att uppf\xc3\xb6ra sig p\xc3\xa5 ett visst s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r att tillfredsst\xc3\xa4lla behovet. Fr\xc3\xa5gan som d\xc3\xa5 uppst\xc3\xa5r \xc3\xa4r hur det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r medvetna upplevelser att uppst\xc3\xa5 ur en gr\xc3\xa5 massa som inte har n\xc3\xa5got annat \xc3\xa4n elektrokemiska egenskaper. Ett relaterat problem \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 hur man f\xc3\xb6rklarar att n\xc3\xa5gons f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar och \xc3\xb6nskem\xc3\xa5l kan f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 denna persons neuroner att s\xc3\xa4ttas i r\xc3\xb6relse, orsakande muskler att dra ihop sig och r\xc3\xb6ra sig p\xc3\xa5 exakt r\xc3\xa4tt s\xc3\xa4tt.  Dessa problem utg\xc3\xb6r n\xc3\xa5gra av de g\xc3\xa5tor som epistemologin och t\xc3\xa4nkandets filosofer f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt finna svaren p\xc3\xa5, \xc3\xa5tminstone sedan Ren\xc3\xa9 Descartes tid.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4nkande och tal\n_START_PARAGRAPH_\nGenetik har visat att t\xc3\xa4nkandet och spr\xc3\xa5ket genomg\xc3\xa5r m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, och att dessa inte sker parallellt. Detta g\xc3\xa4ller b\xc3\xa5de fylogeni och ontogeni. F\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan tanke och tal \xc3\xa4r inte of\xc3\xb6r\xc3\xa4nderligt. I varje fall av st\xc3\xb6rning eller retardation finns det en viss balans mellan f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrad tanke och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrat tal. Hos djur h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r spr\xc3\xa5ket och t\xc3\xa4nkandet fr\xc3\xa5n olika r\xc3\xb6tter och utvecklas l\xc3\xa4ngs olika linjer. Deras t\xc3\xa4nkande i egentlig mening \xc3\xa4r inte alls besl\xc3\xa4ktat med spr\xc3\xa5ket. Apors s\xc3\xa4tt att l\xc3\xb6sa saker, som att uppfinna och tillverka verktyg, eller att komma p\xc3\xa5 snabbare s\xc3\xa4tt att l\xc3\xb6sa problem p\xc3\xa5, \xc3\xa4ven element\xc3\xa4ra s\xc3\xa5dana, h\xc3\xb6r till en prelingvistisk fas av tankeutvecklingen. Talbristen och tankebegr\xc3\xa4nsningarna som djur har g\xc3\xb6r att de inte kan utvecklas kulturellt, visar forskningar gjorda av Wolfgang K\xc3\xb6hler. Detta \xc3\xa4r dock kontroversiellt, och alla forskare \xc3\xa4r inte \xc3\xb6verens. Lev Vygotskij menade att spr\xc3\xa5ket var n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6r t\xc3\xa4nkandet._NEWLINE_Vidare forskning har visat att t\xc3\xa4nkandet och talet inte har samma genetiska r\xc3\xb6tter, och att de utvecklas l\xc3\xa4ngs olika linjer. Det finns ingen klar och konstant korrelation mellan dem i fylogenin. I tankens och talets fylogeni \xc3\xa4r en prelingvistisk fas i tankeutvecklingen och en preintellektuell fas i talutvecklingen m\xc3\xa4rkbar. Existensen av en tankeutveckling innan ett barn talar \xc3\xa4r bevisad. Vidare har det bevisats att element\xc3\xa4rt t\xc3\xa4nkande \xc3\xa4r oberoende av spr\xc3\xa5ket och att barn som inte kan tala kan t\xc3\xa4nka ut verktyg och liknande; att t\xc3\xa4nkandet innan spr\xc3\xa5ket \xc3\xa4r utvecklat har en subjektiv betydelse, det vill s\xc3\xa4ga, att t\xc3\xa4nkandet blir medvetet \xc3\xa4ndam\xc3\xa5lsenligt.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4nkande och spr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nRedan de antika filosoferna s\xc3\xa5som den romerske Seneca den yngre intresserade sig f\xc3\xb6r kopplingen mellan tanke och tankens dr\xc3\xa4kt - spr\xc3\xa5ket. En av de fr\xc3\xa4msta utforskarna av spr\xc3\xa5kets betydelse f\xc3\xb6r tanken var filosofen Ludwig Wittgenstein. I sin Tractatus Logico-Philosophicus som kom ut 1921 driver Wittgenstein tesen att en tanke \xc3\xa4r en logisk sammanst\xc3\xa4llning av fakta, och en f\xc3\xb6rnuftig utr\xc3\xa4kning. Han menar vidare att tanken endast \xc3\xa4r v\xc3\xa4rdefull om den kan uttryckas. D\xc3\xa4rav drar han slutsatsen att "Mitt spr\xc3\xa5ks begr\xc3\xa4nsningar \xc3\xa4r min v\xc3\xa4rlds begr\xc3\xa4nsningar". (\xe2\x80\x9cDie Grenzen meiner Sprache sind die Grenzen meiner Welt\xe2\x80\x9d)_NEWLINE_Spr\xc3\xa5ket och t\xc3\xa4nkandet har ett n\xc3\xa4ra samband och har en stor inverkan p\xc3\xa5 vart annat. Det kan exempelvis vara i form av "h\xc3\xb6gt t\xc3\xa4nkande", vilket inneb\xc3\xa4r att man h\xc3\xb6gt redog\xc3\xb6r f\xc3\xb6r t\xc3\xa4nker och resonerar s\xc3\xa5 att andra kan h\xc3\xb6ra det. Detta s\xc3\xa4tt att t\xc3\xa4nka tenderar att l\xc3\xb6sa problemen mer effektivt. Utan m\xc3\xa4nniskans t\xc3\xa4nkande hade inte spr\xc3\xa5ket varit m\xc3\xb6jligt.'