b'\n_START_ARTICLE_\nStensholms Pappersbruk\n_START_PARAGRAPH_\nStensholms Pappersbruk var ett pappersbruk i Hakarps socken. Bruket grundades vid namnet G\xc3\xb6ransbergs Pappersbruk genom privilegier fr\xc3\xa5n  Kommerskollegium den 18 juni 1703. 1752 blossade en tvist upp, d\xc3\xa4r Erik Gustaf Queckfeldt h\xc3\xa4vdade att Stensholms s\xc3\xa4teri \xc3\xa4gde hela det omr\xc3\xa5det som bruket l\xc3\xa5g p\xc3\xa5. Genom en l\xc3\xa5ng r\xc3\xa4ttsprocess, med den sista r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen den 9 november 1761, fick Stensholms s\xc3\xa4teri r\xc3\xa4tt och d\xc3\xa4rigenom \xc3\xa4gander\xc3\xa4tt till marken och bruket, mot G\xc3\xb6ransbergs s\xc3\xa4teri som i geng\xc3\xa4ld fick ett fr\xc3\xa4lsehemman._NEWLINE_Br\xc3\xb6derna Johan Edvard och Carl Frans Lundstr\xc3\xb6m k\xc3\xb6pte 1847 Stensholms Pappersbruk, som ocks\xc3\xa5 deras far Johan Petter Lundstr\xc3\xb6m tidigare hade arrenderat. Bruket b\xc3\xb6rjade att flotta timmer fr\xc3\xa5n J\xc3\xa4rsn\xc3\xa4s socken till ett s\xc3\xa5gverk som sattes upp. Under denna tid var pappersframst\xc3\xa4llningen inte prioriterad. 1857 s\xc3\xa5lde han dock bruket. Planer fanns hos de nya \xc3\xa4garna att rationalisera och utvidga verksamheten, men hela fabriken brann ner till grunden den 15 november 1864. Med hj\xc3\xa4lp av de 140\xc2\xa0000 kronor som man fick i f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringspengar byggdes en ny modern byggnad upp, som v\xc3\xa4rderades till 250\xc2\xa0000 kronor._NEWLINE_Carl Friedl\xc3\xa4nder tog \xc3\xb6ver som disponent 1867 och bildade 1874 ett bolag som byggde upp en ny fabrik f\xc3\xb6r pappersmassetillverkning l\xc3\xa4ngre uppstr\xc3\xb6ms i \xc3\xa5n, som efter Friedl\xc3\xa4nder fick namnet Carlfors AB. Pappersmassan s\xc3\xa5ldes till pappersbruket och transporterades dit genom pr\xc3\xa5mar i Huskvarna\xc3\xa5n. Den 23 november 1889 drabbades bruket av en brand som orsakades av en fotogenlampa, precis n\xc3\xa4r man h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att elektrifiera fabriken. Hade elektrifieringen varit klar en vecka tidigare hade fabriken inte brunnit ner. Sex veckor efter branden beslutade f\xc3\xb6retagsledningen att bruket skulle l\xc3\xa4ggas ned. Omr\xc3\xa5det s\xc3\xa5ldes till Husqvarna Vapenfabrik och blev senare Stensholms Fabrik.\n_START_SECTION_\nTillverkning\n_START_PARAGRAPH_\nTillverkningen varierade med \xc3\xa5ren. Under den f\xc3\xb6rsta tiden bearbetades f\xc3\xb6rmodligen lumpen, r\xc3\xa5varan f\xc3\xb6r papperstillverkningen, med hj\xc3\xa4lp av stampar, men under 1800-talets b\xc3\xb6rjan inf\xc3\xb6rskaffades holl\xc3\xa4ndare (maskiner f\xc3\xb6r malning av v\xc3\xa5t pappersmassa). Nedan f\xc3\xb6ljer en generell beskrivning \xc3\xb6ver hur papperstillverkning kunde g\xc3\xa5 till._NEWLINE_R\xc3\xa5varan vid framst\xc3\xa4llningen av pappret var lump, fr\xc3\xa4mst av linne. Lumpen skars i bitar, varp\xc3\xa5 den sorterades och tv\xc3\xa4ttades. Lumpen gjordes d\xc3\xa4refter om till massa, som vanligtvis utf\xc3\xb6rdes av holl\xc3\xa4ndare, som finf\xc3\xb6rdelade fibrerna i lumpen, i en ungef\xc3\xa4r fem timmar l\xc3\xa5ng process d\xc3\xa4r vatten str\xc3\xb6mmade genom massan. Stampen, som anv\xc3\xa4ndes innan holl\xc3\xa4ndaren, bultade med stora klubbor tyget s\xc3\xa5 att det finf\xc3\xb6rdelades i vattnet. D\xc3\xa4refter sp\xc3\xa4dde man ut massan i ett papperskar samtidigt som den v\xc3\xa4rmdes upp. Detta resulterade i en v\xc3\xa4llingsliknande substans, som blandades med blekningsmedel, s\xc3\xa5som lut, om man ville ha vitt papper. En form anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att forma arket och bestod av en tr\xc3\xa4ram i rektangul\xc3\xa4r form som hade metalltr\xc3\xa5dar som gick l\xc3\xa4ngs med tr\xc3\xa4det, mellan 8 och 15 stycken per centimeter, vilket resulterade i ett silliknande verktyg. Grova tv\xc3\xa4rg\xc3\xa5ende tr\xc3\xa5dar h\xc3\xb6ll kvar tr\xc3\xa5darna. En d\xc3\xa4ckel, som anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att best\xc3\xa4mma storleken p\xc3\xa5 arket, h\xc3\xb6rde till formen. D\xc3\xa4refter doppades formen i pappersmassa och under skakning lyftes den f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rdela massan \xc3\xb6ver formen. \xc3\x96verfl\xc3\xb6dig massa rann av och d\xc3\xa4ckeln f\xc3\xb6rhindrade att massan l\xc3\xa4mnade formen helt. D\xc3\xa4refter trycktes arket av mot en tunn ylleduk i filt och t\xc3\xa4cktes med en ylleduk till._NEWLINE_D\xc3\xa4refter pressades pappret i en guskpress, f\xc3\xb6r att vattnet skall pressas ut. Filten avl\xc3\xa4gsnades sedan och arket pressades utan filten. D\xc3\xa4refter torkades pappren och doppades i animaliskt lim med aluntillsats om det skulle bli skrivpapper. Om det doppades i lim torkades det igen. D\xc3\xa4refter sorterades och falsades pappret, f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4ggas i hopar om 500 ark. Mycket av arbetet utf\xc3\xb6rdes av l\xc3\xa4rlingar och dr\xc3\xa4ngar.\n_START_SECTION_\nEtablerande och tidiga \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\n1684 utgjorde Huskvarna\xc3\xa5n Stensholms och G\xc3\xb6ransbergs gr\xc3\xa4ns. Vattenfallen i Huskvarnafallen genererade vattenkraft och sm\xc3\xa5 industrier b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4xa fram l\xc3\xa4ngs vattenfallen. Christoffer Lemchen kontaktades av Nils Arvidsson H\xc3\xa4gerflycht med familj f\xc3\xb6r att starta pappertillverkning i G\xc3\xb6ransberg och omkring 1700 b\xc3\xb6rjade fabriken byggas av sten, som troligen h\xc3\xa4mtades fr\xc3\xa5n Stensholmen. Man tr\xc3\xa4ffade en \xc3\xb6verenskommelse med Erik Gustaf Queckfeldt med \xc3\xa4garen till g\xc3\xa5rden Stensholm, eftersom bruket skulle komma att ligga p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de Stensholms och G\xc3\xb6ransbergs g\xc3\xa5rds marker och pappersbruket skulle betala en \xc3\xa5rlig summa p\xc3\xa5 \xc3\xa5tta riksdaler silvermynt till Queckfeldt._NEWLINE_Pappersbruket, som d\xc3\xa5 hette G\xc3\xb6ransbergs Pappersbruk, fick privilegier av  Kommerskollegium den 18 juni 1703. Det byggdes p\xc3\xa5 en tidigare beteshage. G\xc3\xa5rdarna till G\xc3\xb6ransbergs g\xc3\xa5rd fick f\xc3\xb6rmodligen ett rej\xc3\xa4lt arrende fr\xc3\xa5n bruket, vars produktion vid den h\xc3\xa4r tiden var liten. N\xc3\xa4r Christoffer Lemchen avled 1735 tog hans son Hans Lemchen \xc3\xb6ver bruket, tills han dog 1744. Dennes son Jonas Lemchen tog \xc3\xb6ver pappersbruket 1752. Mellan 1744 och 1752 styrdes bruket f\xc3\xb6rmodligen av Hans Lemchens \xc3\xa4nka. 1764 drevs bruket av Jonas Lemchen, tv\xc3\xa5 m\xc3\xa4stare, tv\xc3\xa5 ges\xc3\xa4ller och sju l\xc3\xa4rlingar.\n_START_SECTION_\nNamnbyte\n_START_PARAGRAPH_\n1752 \xc3\xa4gdes Stensholms s\xc3\xa4teri av Erik Gustaf Queckfeldt medan G\xc3\xb6ransbergs g\xc3\xa5rd \xc3\xa4gdes av Helena Christina H\xc3\xa4gerflycht-Theet. En omfattande \xc3\xa4gotvist tog sin start under \xc3\xa5ret och p\xc3\xa5gick under en l\xc3\xa5ng tid efter\xc3\xa5t. Queckfeldt menade att Stensholm \xc3\xa4gde hela marken d\xc3\xa4r vattenfallet och pappersbruket l\xc3\xa5g. Flera r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngar, den sista den 9 november 1761, fick till f\xc3\xb6ljd att Stensholms s\xc3\xa4teri blev pappersbrukets \xc3\xa4gare och kom d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att byta namn till Stensholms Pappersbruk. I geng\xc3\xa4ld fick G\xc3\xb6ransbergs g\xc3\xa5rd ett fr\xc3\xa4lsehemman i Sk\xc3\xa4rstad. Lemchen blev genom tvisten av med sina privilegier och trots att Jonas Lemchen \xc3\xb6verklagade beslutet, d\xc3\xa5 han bekostat flera byggnader sj\xc3\xa4lv, var beslutet fastst\xc3\xa4llt. Han var dock fortfarande kvar vid verksamheten som pappersm\xc3\xa4stare, tills han dog 1799.\n_START_SECTION_\nPrintzensk\xc3\xb6ld och Lundstr\xc3\xb6m\n_START_PARAGRAPH_\nNy pappersm\xc3\xa4stare blev Magnus N\xc3\xa4sberg, som tog \xc3\xb6ver 1792. Vid den tiden arbetade fem personer p\xc3\xa5 bruket. Ny \xc3\xa4gare var Queckfeldts son Samuel Gustaf Queckfeldt, som 1786 avled och eftertr\xc3\xa4ddes av sin son Erik Gustaf Queckfeldt d.y., som tog \xc3\xb6ver s\xc3\xa4teriet och bruket. N\xc3\xa4sberg dog 1809, vartefter hans \xc3\xa4nka Helena Catrina Ekebom drev bruket med medhj\xc3\xa4lpare. 1821 dog Queckfeldt och g\xc3\xa5rden \xc3\xa4rvdes av hans systerbarn, de nio syskonen Printzensk\xc3\xb6ld, alla \xc3\xa4ttlingar till Axel Printzensk\xc3\xb6ld. Dessa arrenderade dock bort pappersbruket och den nya pappersfabrik\xc3\xb6ren var Johan Petter Lundstr\xc3\xb6m, som \xc3\xa4ven \xc3\xa4gde tryckeriet som utgav J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings d\xc3\xa5varande tidning J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings Tidning, samt tryckte sk\xc3\xb6nlitteratur \xc3\xa5t Carl Jonas Love Almqvist, med mera. Som storf\xc3\xb6rbrukare av papper r\xc3\xa4knade han med att tryckeriet skulle st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r en hel del av pappersproduktionen och anst\xc3\xa4llde sin sv\xc3\xa5ger C J Schalander som verkm\xc3\xa4stare, som eftertr\xc3\xa4ddes av Salomon Bergendorff som pappersm\xc3\xa4stare. 1835 k\xc3\xb6pte Lundstr\xc3\xb6m G\xc3\xb6ransbergs g\xc3\xa5rd och flyttade dit med fru och s\xc3\xb6nerna Johan Edvard och Carl Frans samt d\xc3\xb6ttrarna Maria och Jenny. De k\xc3\xb6pte \xc3\xa4ven Stora Tokarp och H\xc3\xb6gg\xc3\xa4rdet, som b\xc3\xa5da \xc3\xa4gde en del av Huskvarna\xc3\xa5n. 1846 s\xc3\xa5ldes Stensholms s\xc3\xa4teri till kyrkoherde J M Almqvist fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa4rstad och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen innefattade \xc3\xa4ven pappersbruket, som han dock omedelbart s\xc3\xa5lde till Johan Petter Lundstr\xc3\xb6ms b\xc3\xa5da s\xc3\xb6ner.\n_START_SECTION_\nUtvidgning\n_START_PARAGRAPH_\nSnart efter att Kruckenberg, Lindqvist och Westman tagit \xc3\xb6ver bruket tog man fram kapital f\xc3\xb6r att utvidga och rationalisera den. Kruckenberg l\xc3\xa4mnade dock troligen ganska snart f\xc3\xb6retaget och fler del\xc3\xa4gare kan ha existerat. Med start klockan fyra p\xc3\xa5 morgonen den 15 november 1864 brann hela byggnaden till grunden, av ok\xc3\xa4nd anledning. Byggnaderna, maskinerna och lagren var f\xc3\xb6rs\xc3\xa4krade till ett v\xc3\xa4rde av 140\xc2\xa0000 kronor. Med hj\xc3\xa4lp av f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringspengarna byggdes ett nytt pappersbruk upp, som stod klart i maj 1866. Den nya byggnaden var effektivare \xc3\xa4n den f\xc3\xb6rra, och v\xc3\xa4rdet uppm\xc3\xa4ttes till 250\xc2\xa0000 kronor. Bolaget som \xc3\xa4gde bruket bestod av sexton personer. Ett stort vattenhjul drev via ett antal kugghjul brukets olika maskiner. Pappersmaskinen tillverkades av B Donkin & Co i London. 12 holl\xc3\xa4ndare malde med hj\xc3\xa4lp av roterande knivar s\xc3\xb6nder lump som byxor, trasmattor och liknande. Klorkalk blekte lumpen och sen finmaldes lumpen till en gr\xc3\xb6tliknande massa. Man tillsatte lim och olika f\xc3\xa4rg\xc3\xa4mnen. Den vattenv\xc3\xa4llingsliknande pappersmassan g\xc3\xb6ts \xc3\xb6ver en duk av m\xc3\xa4ssing som vattnet rann av ifr\xc3\xa5n. Varje ark lades mellan pl\xc3\xa5tar av zink som gl\xc3\xa4ttningsmaskiner drog fram och tillbaka. En hydraulisk press pressade pappret med ett tryck av 4\xc2\xa0000 centner och i torkcylindrar passerades massan. Arken skars i kanterna av en sk\xc3\xa4rmaskin och lindades sedan upp p\xc3\xa5 en haspel. Bruket tillverkade mellan 1\xc2\xa0300 och 1\xc2\xa0700 kg papper varje dag._NEWLINE_Arbetet skedde i pass om tolv timmar och man l\xc3\xb6stes av vid 12 och 24. Bruket gick hela dygnet runt hela veckan, f\xc3\xb6rutom mellan midnatt mellan l\xc3\xb6rdag och s\xc3\xb6ndag och midnatt mellan s\xc3\xb6ndag och m\xc3\xa5ndag. 1871 hade bruket 121 anst\xc3\xa4llda, vilket var lika m\xc3\xa5nga som i Husqvarna Vapenfabrik._NEWLINE_Vattenkraften var vid tiden fullt utnyttjad, men uppstr\xc3\xb6ms i \xc3\xa5n fanns ett oanv\xc3\xa4nt vattenfall. Pappersbrukets disponent Carl Friedl\xc3\xa4nder, som tog \xc3\xb6ver som disponent 1867, bildade 1874 ett bolag med mark\xc3\xa4garna Laurin, p\xc3\xa5 Stensholms s\xc3\xa4teri och St\xc3\xa5lhammar p\xc3\xa5 Stora Tokarp och man anlade en fabrik f\xc3\xb6r pappersmassetillverkning vid detta vattenfall. Fabriken fick namnet Carlfors AB, namngivet efter Friedl\xc3\xa4nders f\xc3\xb6rnamn. Pappersmassan s\xc3\xa5ldes till pappersbruket och transporterades via \xc3\xa5n med pr\xc3\xa5mar. N\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng mellan 1870 och 1879 slutade Friedl\xc3\xa4nder som disponent och eftertr\xc3\xa4ddes av L St\xc3\xa5lberg. P\xc3\xa5 1880-talet var G Andr\xc3\xa9n verkm\xc3\xa4stare och brev mellan Andr\xc3\xa9n och St\xc3\xa5lberg avsl\xc3\xb6jar att vattentillg\xc3\xa5ngen inte r\xc3\xa4ckte till under sommaren och man hade planer p\xc3\xa5 att l\xc3\xa4gga ner driften fr\xc3\xa5n juni till september, men man k\xc3\xb6pte in en \xc3\xa5ngmaskin som drev fabriken n\xc3\xa4r vattnet inte r\xc3\xa4ckte till. Friedl\xc3\xa4nder blev brukets chef igen 1888, men s\xc3\xa5lde samma \xc3\xa5r pappersbruket, som d\xc3\xa5 hade en 60-tums pappersmaskin. Bruket s\xc3\xa5ldes dock inte, utan kom att brinna ner.\n_START_SECTION_\nBost\xc3\xa4der\n_START_PARAGRAPH_\nMan har ingen k\xc3\xa4nnedom om de bost\xc3\xa4der som fanns tillg\xc3\xa4ngliga omkring pappersbruket n\xc3\xa4r det grundades vid 1700-talets b\xc3\xb6rjan. En av de f\xc3\xb6rsta arbetarbost\xc3\xa4derna  man med s\xc3\xa4kerhet vet om var Str\xc3\xb6mmatorpet, som beboddes fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av 1770-talet. Torpet blev avskilt fr\xc3\xa5n Stensholms s\xc3\xa4teri \xc3\xa5r 1847, n\xc3\xa4r br\xc3\xb6derna Lundstr\xc3\xb6m k\xc3\xb6pte upp pappersbruket. Str\xc3\xb6mmatorpet fortsatte att h\xc3\xb6ra till pappersbruket och p\xc3\xa5 1880-talet fanns torpet kvar. Andra torp som beboddes var \xc3\x85bo, \xc3\x84ngen, Backen, Utsikten och Hallen. En disponentbostad fanns fr\xc3\xa5n brukets tidiga del. Samma familjer bodde ofta i torpen och arbetade vid bruket i flera generationer. Exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana familjer var Ekwall, Ramberg, Appelqvist, Delfin, H\xc3\xb6\xc3\xb6g, Liljestr\xc3\xb6m, Ryd\xc3\xa9n, S\xc3\xa4llberg, Wallin och s\xc3\xa5 vidare. Till minne av pappersbruket har flera gator i Stensholm blivit namngivna till brukets minne. Rambergsliden (efter sl\xc3\xa4kten Ramberg) och Holl\xc3\xa4ndaregatan (efter maskinen holl\xc3\xa4ndare) \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 dessa.'