b'\n_START_ARTICLE_\nKurland\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nI Kurland ligger de tv\xc3\xa5 viktiga hamnst\xc3\xa4derna Liepaja (ty. Libau) och Ventspils (ty. Windau). Till sev\xc3\xa4rdheterna h\xc3\xb6r den gamla hansastaden Kuld\xc4\xabga (ty. Goldingen). Landskapet \xc3\xa4r huvudsakligen glesbygd, i norra delen skog, mestadels sl\xc3\xa4ttland, som h\xc3\xb6gst 213\xc2\xa0meter \xc3\xb6ver havet. Den sista resten av den liviska befolkningen bebor nordv\xc3\xa4stra Kurland. Historiskt \xc3\xa4r Kurland ben\xc3\xa4mningen p\xc3\xa5 ett landomr\xc3\xa5de bel\xc3\xa4get v\xc3\xa4ster och s\xc3\xb6der om Rigabukten._NEWLINE_Kurland \xc3\xa4r ett sl\xc3\xa4ttland, i flera riktningar genomdraget av l\xc3\xa4gre h\xc3\xb6jdstr\xc3\xa4ckningar (70\xe2\x80\x93130\xc2\xa0m h\xc3\xb6ga), vilka i regel g\xc3\xa5r i riktning norr\xe2\x80\x93s\xc3\xb6der. Den f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta av dessa f\xc3\xb6ljde Daugavas v\xc3\xa4nstra strand och bildade vattenskillnaden mellan denna flod och Lielupe. En annan, som skiljes fr\xc3\xa5n den f\xc3\xb6rra genom Jegavasl\xc3\xa4tten, f\xc3\xb6ljer Venta/Windau och g\xc3\xa5r mot norr \xc3\xa4nda till_NEWLINE_Kurlands nordspets Domesn\xc3\xa4s. Den 340\xc2\xa0km l\xc3\xa5nga, mestandels flacka kusten bildar knappt n\xc3\xa5gon enda vik. De enda punkter, d\xc3\xa4r fartyg kan l\xc3\xa4gga till, \xc3\xa4r Ventspils (Windau), Liep\xc4\x81ja (Libau) och Polanga. Parallellt med kusten l\xc3\xb6per l\xc3\xa5nga sandbankar, vilka ofta str\xc3\xa4cker sig 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0km ut i havet och utg\xc3\xb6r hinder f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6farten. Kusterna hems\xc3\xb6ks av flygsand._NEWLINE_Jorden \xc3\xa4r i allm\xc3\xa4nhet b\xc3\xb6rdig och best\xc3\xa5r mest av lera. I_NEWLINE_geognostiskt h\xc3\xa4nseende tillh\xc3\xb6r Kurland det devoniska_NEWLINE_systemet. De nedre lagren best\xc3\xa5r av sandsten, de \xc3\xb6vre av m\xc3\xa4rgel och kalksten. Jura-systemet upptr\xc3\xa4der vid Aas och Windaus nedre lopp. Flyttblock finns spridda \xc3\xb6verallt. De st\xc3\xb6rsta vattendragen \xc3\xa4r Daugava, Lielupe, som uppst\xc3\xa5r genom f\xc3\xb6rening av Muns och Memel och genom en arm,_NEWLINE_Bolderaa, \xc3\xa4r f\xc3\xb6renad med Daugava, samt Venta (\xc3\xa4lv), som vid staden Ventspils mynnar ut i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKurlands \xc3\xa4ldsta inv\xc3\xa5nare kurer och andra folk assimilierades efter hand med letterna, och kristnades genom Albert av Riga och Tyska orden. 1237\xe2\x80\x931561 tillh\xc3\xb6rde Kurland Tyska Orden._NEWLINE_Hertigd\xc3\xb6met Kurland bildades 1561. Det var en vasallstat inom Polen-Litauen, den tyska adeln var den styrande klassen. I hertigd\xc3\xb6met ingick \xc3\xa4ven Semgallen. Rikets huvudstad var Mitau namnet \xc3\xa4r idag Jelgava. Gotthard Kettler inf\xc3\xb6rde reformationen i Kurland. Dynastin Kettler utslocknade 1737, varefter kejsarinnan Anna lyckades f\xc3\xa5 sin gunstling Ernst Johann von Biron vald till hertig._NEWLINE_Hertigd\xc3\xb6met Kurland var den minsta nation som koloniserade Amerika (Tobago) och Afrika (James Island). Kurland hade en kortlivad koloni p\xc3\xa5 Tobago \xc3\xa5ren 1654\xe2\x80\x931659 och sedan 1660\xe2\x80\x931689, se vidare Kurl\xc3\xa4ndsk kolonisering av Amerika._NEWLINE_Kurland var ockuperat av Sverige 1701\xe2\x80\x931709 och styrdes d\xc3\xa5 av en generalguvern\xc3\xb6r. Karl XII avs\xc3\xa5g troligen att inf\xc3\xb6rliva detta hertigd\xc3\xb6me med det svenska v\xc3\xa4ldet, men slaget vid Poltava ledde till att den ryskv\xc3\xa4nlige hertigen kunde \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda. Efter detta var Kurland i \xc3\xa4n h\xc3\xb6gre grad \xc3\xa4n resten av Polen ett ryskt protektorat och \xc3\xa5r 1795 inf\xc3\xb6rlivades omr\xc3\xa5det i Ryssland, d\xc3\xa4r det kvarstod som guvernementet Kurland fram till 1918. Befolkningen bestod 1870 av 675\xc2\xa0000 inv\xc3\xa5nare. Av dessa var 79\xc2\xa0% letter, 8,8\xc2\xa0% tyskar, 8\xc2\xa0% judar, 1,7\xc2\xa0% ryssar, 1\xc2\xa0% polacker, 1\xc2\xa0% litauer, samt en mindre grupp liver._NEWLINE_Det kom att ing\xc3\xa5 i det Baltiska hertigd\xc3\xb6met 1918, en tyskst\xc3\xb6dd statsbildning, som emellertid f\xc3\xb6ll i samband med det tyska nederlaget i f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. D\xc3\xa4refter f\xc3\xb6renades Kurland med omkringliggande lettiskbebodda omr\xc3\xa5den i republiken Lettland. _NEWLINE_Omr\xc3\xa5det hade tidigare en betydande svensktalande befolkning, varav en \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende rest bebodde \xc3\xb6n Run\xc3\xb6 i Rigabukten \xc3\xa4nda fram till andra v\xc3\xa4rldskriget. Den st\xc3\xb6rsta befolkningsgruppen vid sidan av letterna utgjordes av balttyskar vilka emellertid \xc3\xb6verflyttades till Tyskland under och efter andra v\xc3\xa4rldskriget. Kurlands norra udde Domesn\xc3\xa4s (lettiska Kolkasrags, tyska \xe2\x80\x9dBakenhof\xe2\x80\x9d) var ett viktigt landm\xc3\xa4rke p\xc3\xa5 den stora skandinaviska handelsleden \xc3\xb6sterut till Ryssland via floden Daugava (ty. D\xc3\xbcna)._NEWLINE_Efter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten delades guvernementet i tv\xc3\xa5 provinser inom Lettland; Kurland (med huvudstaden Liepaja/Libau) och Semgallen (med huvudstaden Jelgava/Mitau). Dess historia sammanfaller d\xc3\xa4refter med Lettlands historia. Idag \xc3\xa4r Kurland en av Lettlands fem landskap planeringsregioner.'