b'\n_START_ARTICLE_\nPsykokirurgi\n_START_PARAGRAPH_\nPsykokirurgi \xc3\xa4r de kirurgiska ingrepp som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6r eller sk\xc3\xa4r av kontakten mellan olika omr\xc3\xa5den i hj\xc3\xa4rnan, i syfte att lindra eller bota allvarliga psykiska sjukdomar. Det anses i vissa fall vara ett alternativ till psykofarmaka och ECT. Metoden \xc3\xa4r mycket ifr\xc3\xa5gasatt och anv\xc3\xa4nds numera i begr\xc3\xa4nsad omfattning.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTanken att mentala st\xc3\xb6rningar har en koppling till obalans i hj\xc3\xa4rnan \xc3\xa4r ur\xc3\xa5ldrig. Olika varianter av att \xc3\xb6ppna skallbenet i medicinskt eller magiskt syfte har dokumenterats s\xc3\xa5 tidigt som 2000 \xc3\xa5r f.Kr. Den moderna psykokirurgiska eran startade dock i Portugal av neurologen Egas Moniz, som \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t tidiga former av lobotomi, vilket inneb\xc3\xa4r att f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ra eller sk\xc3\xa4ra av delar av frontalloberna. Metoden utvecklades sedan av bland andra Walter Freeman och James Watts i USA. Ingreppet skulle d\xc3\xa4mpa \xc3\xa5ngest och oro, men m\xc3\xa5nga patienter blev i st\xc3\xa4llet apatiska och personlighetsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade. Lobotomi \xc3\xa4r den kanske mest v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda psykokirurgiska tekniken. Den begr\xc3\xa4nsade effekten och sv\xc3\xa5ra lidandet f\xc3\xb6r patienterna har gjort att den i det n\xc3\xa4rmaste fallit ur bruk sedan 1970-talet._NEWLINE_Uppt\xc3\xa4ckten av anti-psykotiska l\xc3\xa4kemedel, neuroleptika, i mitten av 1950-talet minskade drastiskt antalet psykokirurgiska operationer. Idag anv\xc3\xa4nds psykokirurgi relativt sparsamt, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grund av de ofta allvarliga biverkningarna och p\xc3\xa5 grund av minnet av de sv\xc3\xa5ra f\xc3\xb6ljderna av lobotomeringarna i mitten av 1900-talet. Numera \xc3\xa4r \xc3\xa4ven utbudet av psykofarmaka st\xc3\xb6rre, vilket inneb\xc3\xa4r att antalet patienter som anses terapiresistenta i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till andra behandlingsmetoder som l\xc3\xa4kemedel och/eller psykoterapi \xc3\xa4r betydligt f\xc3\xa4rre. I modern tid har psykokirurgi framf\xc3\xb6rallt anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r behandling av tv\xc3\xa5ngssyndrom, \xc3\xa5ngest och djupa depressioner.\n_START_SECTION_\nPsykokirurgi mot tv\xc3\xa5ngssyndrom\n_START_PARAGRAPH_\nEtt exempel p\xc3\xa5 psykokirurgi \xc3\xa4r kapsulotomi, som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att behandla tv\xc3\xa5ngssyndrom. Metoden b\xc3\xb6rjade utvecklas i Sverige under 1950-talet och har utf\xc3\xb6rs bland annat vid Karolinska Institutet. Sedan mitten av 1990-talet minskade dock dessa operationer och de avr\xc3\xa5ds nu helt som behandlingsform. Kapsutolomi utf\xc3\xb6rdes dock p\xc3\xa5 en amerikansk medborgare p\xc3\xa5 Norrlands universitetssjukhus i Ume\xc3\xa5 s\xc3\xa5 sent som \xc3\xa5r 2007._NEWLINE_Metoden har kritiserats f\xc3\xb6r sina sv\xc3\xa5ra biverkningar. Mellan 1988 och 2000 utf\xc3\xb6rdes 25 ingrepp i Sverige. En uppf\xc3\xb6ljning av de 23 patienter som fortfarande var vid liv visade att en dryg tredjedel visade tecken p\xc3\xa5 apati och hade sv\xc3\xa5righeter att utf\xc3\xb6ra och planera aktiviteter. N\xc3\xa5gra hade ocks\xc3\xa5 drabbats av epilepsi, avh\xc3\xa4mning eller urininkontinens. Enligt studien var de rapporterade biverkningarna mer frekventa och allvarligare \xc3\xa4n i tidigare studier._NEWLINE_Totalt har 204 svenska patienter opererats sedan 1970.\n_START_SECTION_\nPsykokirurgi mot depression\n_START_PARAGRAPH_\nKapsulotomi har ocks\xc3\xa5 anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r att behandla depression. I en studie ingick \xc3\xa5tta patienter med allvarliga depressioner som hade varat \xc3\xa5tta \xc3\xa5r eller l\xc3\xa4ngre. De behandlades med dubbelsidig kapsulotomi, d\xc3\xa4r skadorna p\xc3\xa5 den inre nervtr\xc3\xa5dskapseln skapades av radiov\xc3\xa5gor. En uppf\xc3\xb6ljning som gjordes 24 till 36 m\xc3\xa5nader efter operationen visade att de flesta patienterna hade f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrats i sin depression och att en patient hade utvecklat vaskul\xc3\xa4r demens.\n_START_SECTION_\nFramtida forskning\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grund av de stora biverkningarna, och os\xc3\xa4kerheten med metoderna, riktas dagen intresse f\xc3\xb6r behandling av psykiska tillst\xc3\xa5nd via hj\xc3\xa4rnan framf\xc3\xb6rallt \xc3\xa5t noninvasiva metoder s\xc3\xa5 som deep brain stimulation. Dessa behandlingar b\xc3\xb6r dock f\xc3\xb6ljas av robust evidenspr\xc3\xb6vning, innan de tas i allm\xc3\xa4nt bruk f\xc3\xb6r att inte upprepa tidigare misstag.'