b'\n_START_ARTICLE_\nHavanna\n_START_SECTION_\nTransporter\n_START_PARAGRAPH_\nI Havanna \xc3\xa4r det Aeropuerto Internacional Jos\xc3\xa9 Mart\xc3\xad, som har non-stop flyg till Europa, Afrika, V\xc3\xa4stindien, Centralamerika,  Nordamerika och Sydamerika. I Havanna finns ocks\xc3\xa5 de milit\xc3\xa4ra flygplatserna i Ciudad Libertad, Aeropuerto Baracoa Baracoa och San Antonio de los Ba\xc3\xb1os. Samt bussar, taxi, cocotaxi och de speciella bussarna som kallas kameler (Camello)._NEWLINE_Med en statlig politik som inriktar sig p\xc3\xa5 att privata transporter inte skall anv\xc3\xa4ndas som grundl\xc3\xa4ggande transportmedel, \xc3\xa4r kollektivtrafik det viktigaste transportmedlet i hela landet. Denna politik \xc3\xa4r nu f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkt av behovet av att spara br\xc3\xa4nsle och skydda milj\xc3\xb6n och \xc3\xa4r en viktig del i utvecklingen av landet, framf\xc3\xb6r allt eftersom Kuba \xc3\xa4r mycket beroende av importerad olja. Men transporterna \xc3\xa4r ett allvarligt problem f\xc3\xb6r staden p\xc3\xa5 grund av dess stora yta, h\xc3\xb6g befolkningst\xc3\xa4thet av m\xc3\xa4nniskor som anv\xc3\xa4nder kollektivtrafik och brist p\xc3\xa5 bussar f\xc3\xb6r att transporterna. Sedan 2006 har situationen f\xc3\xb6r kollektivtrafiken i staden b\xc3\xb6rjat f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras tack vare ny planering och utnyttjandet av denna tj\xc3\xa4nst, ink\xc3\xb6p av nya bussar och restaurering av v\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet._NEWLINE_Kollektivtrafiken i Havanna \xc3\xa4r i f\xc3\xa4rd med att \xc3\xa5terh\xc3\xa4mta sig och omorganiseras efter den akuta krisen under 1990-talet. Stadstrafiken \xc3\xa4r baserad p\xc3\xa5 bussar, samt tv\xc3\xa5 b\xc3\xa5tlinjer som passerar viken (La lanchita de Regla). Det finns tv\xc3\xa5 statligt \xc3\xa4gda bussbolag, \xc3\x93mnibus Metropolitanos, som omfattar ett n\xc3\xa4tverk av f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningslinjer f\xc3\xb6r kort eller medell\xc3\xa5ng distans, med ett mindre fl\xc3\xb6de av passagerare och f\xc3\xb6retaget Metrob\xc3\xbas som omfattar 17 huvudlinjer, vilka identifieras med bokstaven "P", med ledbussar av h\xc3\xb6g kapacitet, av kinesisk tillverkning (Yutong), rysk tillverkning (Liaz) eller begagnade bussar av m\xc3\xa4rket Mercedes-Benz. "P"-linjerna har h\xc3\xa5llplatser var 800:e till 1000:e meter och en trafikfrekvens under h\xc3\xb6gtrafik p\xc3\xa5 cirka 10 minuter. Priset p\xc3\xa5 kollektivtrafiken \xc3\xa4r mycket l\xc3\xa5g: 40 centavos kubanska peso (CUP) som motsvarar mindre \xc3\xa4n 2 cent USD (cirka 15 \xc3\xb6re), och \xc3\xa4r kraftigt subventionerat av staten._NEWLINE_Den kommersiella hamnen i Havanna p\xc3\xa5 Kuba, som ligger i Havannaviken, \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta i landet, till vilken de flesta av de importerade varorna kommer och ocks\xc3\xa5 den genom vilken huvuddelen av den nationella exporten g\xc3\xa5r. I viken finns ocks\xc3\xa5 en fiskehamn och en containerterminal f\xc3\xb6r fraktgods._NEWLINE_V\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet i staden \xc3\xa4r ganska omfattande, och best\xc3\xa5r av stora v\xc3\xa4gar, huvudgator och viktiga infartsv\xc3\xa4gar till staden s\xc3\xa5som Autopista Nacional, la Carretera Central och V\xc3\xada Blanca. V\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet har varit under utbyggnad sedan den republikanska tiden._NEWLINE_Via Blanca byggdes under den republikanska eran f\xc3\xb6r att ansluta Havanna med Varadero och f\xc3\xb6rvandla omr\xc3\xa5det \xc3\xb6stra Havanna till ett stort turistcentrum. Bilv\xc3\xa4gen La Autopista Nacional b\xc3\xb6rjade byggas under den revolution\xc3\xa4ra perioden (efter 1959) och har f\xc3\xb6rblivit oavslutad p\xc3\xa5 grund av den ekonomiska krisen p\xc3\xa5 1990-talet. Men arbetet med byggandet av v\xc3\xa4gen har nu \xc3\xa5ter satts ig\xc3\xa5ng, denna viktiga v\xc3\xa4g som f\xc3\xb6rbinder Havanna med resten av landet s\xc3\xa5v\xc3\xa4l \xc3\xa5t v\xc3\xa4stra som \xc3\xa5t \xc3\xb6ster._NEWLINE_N\xc3\xa5gra av gatorna i staden \xc3\xa4r en del av kulturarvet i staden som Calle Tac\xc3\xb3n, som best\xc3\xa5r av ett kvarter med v\xc3\xa4gbel\xc3\xa4ggning av tr\xc3\xa4, och \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gen framf\xc3\xb6r den Palacio de los Capitanes Generales. Denna gata har f\xc3\xa5tt sitt namn efter generalkaptenen Miguel Tac\xc3\xb3n y Rosique, som l\xc3\xa4t g\xc3\xb6ra trottoaren av tr\xc3\xa4virke f\xc3\xb6r att bilar och h\xc3\xa4star som passerade framf\xc3\xb6r palatset inte skulle v\xc3\xa4cka honom under hans siesta eller st\xc3\xb6ra honom n\xc3\xa4r han arbetade p\xc3\xa5 sitt kontor._NEWLINE_V\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet i staden har f\xc3\xb6rfallit p\xc3\xa5 grund av bristande underh\xc3\xa5ll under \xc3\xa5rens lopp, bland annat \xc3\xa5ren av ekonomisk kris som drabbades Kuba under 1990-talet. Under 2007 staden har inlett en \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtningsplan f\xc3\xb6r sitt v\xc3\xa4gn\xc3\xa4t, som en del av ett st\xc3\xb6rre projekt f\xc3\xb6r att utveckla landets infrastruktur. Planen inkluderar en f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad kollektivtrafik och byggandet av tre moderna produktionsanl\xc3\xa4ggningar f\xc3\xb6r asfalt mellan 2008 och 2009, avsedda f\xc3\xb6r en fullst\xc3\xa4ndig \xc3\xa5terst\xc3\xa4llande av v\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet och dess efterf\xc3\xb6ljande underh\xc3\xa5ll.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nDen ekonomiska utvecklingen i Havanna berodde till stor del p\xc3\xa5 dess geografiska l\xc3\xa4ge, som omvandlade den till en av de viktigaste kommersiella knutpunkterna i Nya v\xc3\xa4rlden. Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan, hittade staden en k\xc3\xa4lla till rikedom i sockerindustrin och slavhandel, och senare n\xc3\xa4r Kuba uppn\xc3\xa5dde sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet, f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade den sig till en ber\xc3\xb6md semesterdestination. Trots de anstr\xc3\xa4ngningar som regeringen Fidel Castro har \xc3\xa4gnat \xc3\xa5t att flytta industriproduktionen till \xc3\xb6ns alla h\xc3\xb6rn, s\xc3\xa5 \xc3\xa4r Havanna fortfarande centrum f\xc3\xb6r en stor del av den nationella industriproduktionen. Den traditionella sockerindustrin, som under tre \xc3\xa5rhundraden har f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjt \xc3\xb6n ekonomi och f\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande kontrollerar tre fj\xc3\xa4rdedelar av landets export, \xc3\xa4r placerad p\xc3\xa5 andra platser. Men det \xc3\xa4r i Havanna som en stor del av den l\xc3\xa4tta industrin \xc3\xa4r placerad, f\xc3\xb6rpackning av k\xc3\xb6ttprodukter och den kemiska industrin och l\xc3\xa4kemedelsindustrin. Andra viktiga industrier bel\xc3\xa4gna i Havanna \xc3\xa4r matbearbetningsanl\xc3\xa4ggningar, varv, fordonsmonteringsanl\xc3\xa4ggningar, anl\xc3\xa4ggningar som producerar alkoholhaltiga drycker (i synnerhet rom), textilindustri och tobaksprodukter, s\xc3\xa4rskilt de ber\xc3\xb6mda Habanos-cigarrerna, en produkt som \xc3\xa4r internationellt k\xc3\xa4nd. \xc3\x84ven om hamnarna i Cienfuegos och Matanzas har utvecklats under den revolution\xc3\xa4ra regeringen, forts\xc3\xa4tter Havanna att vara den viktigaste hamnen p\xc3\xa5 Kuba: 50% av importen och exporten g\xc3\xa5r genom staden. Denna hamn f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjer ocks\xc3\xa5 en stor fiskeindustri._NEWLINE_Efter Sovjets kollaps 1991 och det intensifierade amerikanska embargot mot Kuba, upplevde Havanna och resten av landet sin v\xc3\xa4rsta ekonomiska kris sedan triumfen vid revolutionen 1959. Denna kris kallas officiellt "den speciella perioden i fredstid". Effekterna av den s\xc3\xa4rskilda perioden och d\xc3\xa4rav f\xc3\xb6ljande brist p\xc3\xa5 livsmedel har gett de mest allvarliga \xc3\xa5terverkningarna i staden Havanna. Staden har en befolkning p\xc3\xa5 cirka 2,5 miljoner m\xc3\xa4nniskor (cirka en femtedel av landets totala befolkning), och \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta staden i Karibien. F\xc3\xb6rutom den minskade livsmedelsproduktionen som beh\xc3\xb6vs f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja den kubanska huvudstaden, lider Havanna ocks\xc3\xa5 brist p\xc3\xa5 olja, som beh\xc3\xb6vs f\xc3\xb6r att transportera, kyla och lagra livsmedel fr\xc3\xa5n landsbygdens jordbruk. Havanna har varit prioriterat f\xc3\xb6r det nationella livsmedelsprogrammet och ett stadsn\xc3\xa4ra jordbruk har varit en av de \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder som vidtagits f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra livsmedelsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningen i staden. Sedan Sovjetunionens fall, har Kuba \xc3\xa5terigen f\xc3\xa5tt fart p\xc3\xa5 turistn\xc3\xa4ringen, som i dagsl\xc3\xa4get \xc3\xa4r den viktigaste ekonomiska k\xc3\xa4llan f\xc3\xb6r Havanna och hela Kuba.\n_START_SECTION_\nTurism\n_START_PARAGRAPH_\nInnan revolutionen hade triumferat 1959 \xe2\x80\x93 och s\xc3\xa4rskilt mellan 1915 och 1930 \xe2\x80\x93 var turismen en stor k\xc3\xa4lla till utl\xc3\xa4ndsk valuta f\xc3\xb6r Kuba (\xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffad endast av socker och tobak) . Havanna, d\xc3\xa4r det r\xc3\xa5dde en v\xc3\xa4llustig attityd till allt som var kopplat till n\xc3\xb6je, var den mest popul\xc3\xa4ra destinationen i V\xc3\xa4stindien, s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6r amerikanerna, som f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte undvika de begr\xc3\xa4nsningar som inf\xc3\xb6rts under f\xc3\xb6rbudstiden._NEWLINE_Efter att ha upplevt en drastisk minskning av turistfl\xc3\xb6det till \xc3\xb6n (som orsakades fr\xc3\xa4mst av den stora depressionen, slutet av f\xc3\xb6rbudstiden i USA och andra v\xc3\xa4rldskriget), b\xc3\xb6rjade Havanna \xc3\xa5ter ta emot bes\xc3\xb6kare i stort antal fram emot 1950-talet, d\xc3\xa5 USA:s organiserade brottslighet drabbade en stor del av underh\xc3\xa5llningsindustrin och turismen i landet. Det var den tid d\xc3\xa5 den kubanska utrikesministern kunde skryta med att Havanna spenderade lika mycket pengar p\xc3\xa5 fester som varje annan st\xc3\xb6rre stad i v\xc3\xa4rlden. P\xc3\xa5 den tiden var \xc3\xb6n den mest s\xc3\xa4kra l\xc3\xa4nken i kedjan av narkotikahandel som kontrolleras av maffian, vars slutdestination var USA. \xc3\x85 andra sidan var stadens rykte v\xc3\xa4l motiverat om att vara en destination med sensualitet and dolce vita, vilket hade gett staden smeknamnet "den Las Vegas Latino". Bara f\xc3\xb6r att n\xc3\xa4mna n\xc3\xa5gra exempel, Meyer Lansky byggde hotell Riviera, Santo Traficante kom att styra insatserna i hotell -cuba.com/es/hotel_sevilla_cuba.asp Sevilla och ett kasino \xc3\xb6ppnades i Plaza Hotel under denna period._NEWLINE_Det var den traditionella unionen mellan turismen och en v\xc3\xa4rld av spel och prostitution som ledde till att den revolution\xc3\xa4ra regeringen som etablerade sig 1959 s\xc3\xa5g denna sektor som ett socialt gissel som borde avskaffas helt. M\xc3\xa5nga barer och spelhus st\xc3\xa4ngdes efter revolutionssegern, och en ny statlig institution, det nationella institutet f\xc3\xb6r turistindustrin (el Instituto Nacional de la Industria Tur\xc3\xadstica), tog kontroll \xc3\xb6ver m\xc3\xa5nga lokaler (tidigare \xc3\xb6verkomliga endast f\xc3\xb6r de rika) och satte dem inom r\xc3\xa4ckh\xc3\xa5ll f\xc3\xb6r befolkningen._NEWLINE_Med f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mringen av relationerna mellan Kuba och USA och inf\xc3\xb6randet av ett handelsembargo mot \xc3\xb6n 1961, bevittnade turismen en drastisk minskning och \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtade sig inte p\xc3\xa5 l\xc3\xa5nga v\xc3\xa4gar till en volym liknande den som fanns f\xc3\xb6re revolutionen f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1989. Den revolution\xc3\xa4ra regeringen i allm\xc3\xa4nhet, och Fidel Castro i synnerhet, var fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan motst\xc3\xa5ndare till en meningsfull utveckling av turistn\xc3\xa4ringen, och f\xc3\xb6rband detta omr\xc3\xa5de med utsv\xc3\xa4vningar och kriminell verksamhet fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rr. I slutet av 1970-talet, \xc3\xa4ndrade Castro sin st\xc3\xa5ndpunkt i denna fr\xc3\xa5ga och den kubanska regeringen godk\xc3\xa4nde 1982 en lag om utl\xc3\xa4ndska investeringar som \xc3\xb6ppnade flera sektorer, inklusive turism, f\xc3\xb6r utl\xc3\xa4ndskt kapital._NEWLINE_Genom att bilda f\xc3\xb6retag som fick st\xc3\xb6d av utl\xc3\xa4ndska investeringar, b\xc3\xb6rjade Kuba locka till sig utvecklingskapital f\xc3\xb6r utveckling av hotellverksamhet och lyckades \xc3\xb6ka antalet turister fr\xc3\xa5n 130\xc2\xa0000 (1980), 326\xc2\xa0000 (2000) och ca 1,7 miljoner 2007._NEWLINE_Som ett resultat av kollapsen f\xc3\xb6r Sovjetunionen och dess allierade i \xc3\x96steuropa under 1989 och b\xc3\xb6rjan av 90-talet, sj\xc3\xb6nk Kuba ner i en sv\xc3\xa5r ekonomisk kris och befann sig i ett tr\xc3\xa4ngande behov av utl\xc3\xa4ndsk valuta. L\xc3\xb6sningen blev, p\xc3\xa5 nytt, att ta till turism, och den kubanska regeringen investerade betydande belopp i turistsektorn f\xc3\xb6r att locka bes\xc3\xb6kare till landet. Till f\xc3\xb6ljd av dessa stora investeringar hade 1995 turistindustrin blivit den st\xc3\xb6rsta inkomstk\xc3\xa4llan f\xc3\xb6r Kuba.'