b'\n_START_ARTICLE_\nHistoria\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet \xe2\x80\x9dhistoria\xe2\x80\x9d h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n det grekiska ordet \xe1\xbc\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1 (histor\xc3\xada), \xe2\x80\x9datt l\xc3\xa4ra av unders\xc3\xb6kningen\xe2\x80\x9d och fr\xc3\xa5n ordet \xe1\xbc\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xad\xcf\x89 (histor\xc3\xa9o), \xe2\x80\x9datt unders\xc3\xb6ka\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9datt observera\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9datt f\xc3\xb6rutsp\xc3\xa5\xe2\x80\x9d, som i sin tur kom fr\xc3\xa5n ordet \xe1\xbc\xb5\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x89\xcf\x81 (h\xc3\xadstor), \xe2\x80\x9den klok man\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9den som vet r\xc3\xa4tt\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9den domare\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96versikt\n_START_PARAGRAPH_\nEtt grundl\xc3\xa4ggande problem inom historisk forskning \xc3\xa4r k\xc3\xa4llorna, d\xc3\xa5 det m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger endast finns fragmentariska l\xc3\xa4mningar av m\xc3\xa4nsklig verksamhet inom ett visst omr\xc3\xa5de. \xc3\x84mnets n\xc3\xa4rmare inneb\xc3\xb6rd m\xc3\xa5ste d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r preciseras genom anv\xc3\xa4ndandet av en viss historieteoretisk metod. Inom historievetenskapen diskuterar man traditionellt fr\xc3\xa5gor som r\xc3\xb6r historiesyn och kravet p\xc3\xa5 objektivitet i historieskrivningen. I diskussioner om historiesyn \xc3\xa4r det centralt vad en historiker uppfattar som drivkrafterna f\xc3\xb6r historisk utveckling. Tv\xc3\xa5 historiker kan vara helt \xc3\xb6verens om vilka h\xc3\xa4ndelser som ett historiskt f\xc3\xb6rlopp best\xc3\xa5r av: till exempel franska revolutionen 1789; men p\xc3\xa5 grund av olika historiesyn kan de ha helt olika f\xc3\xb6rklaringar av orsakerna till f\xc3\xb6rloppet._NEWLINE_Traditionellt dras en gr\xc3\xa4ns mellan arkeologi\xc3\xa4mnet och historievetenskapen. Arkeologer arbetar med att analysera fyndmaterial och kring fyndmaterialet utveckla resonemang om historiskt liv. Historikern arbetar huvudsakligen med skriftliga k\xc3\xa4llor och att beaktar k\xc3\xa4llans dubbla egenskaper: k\xc3\xa4llan som kvarleva fr\xc3\xa5n det historiska f\xc3\xb6rlopp i vilket den uppst\xc3\xa5tt och ing\xc3\xa5tt och k\xc3\xa4llan som ber\xc3\xa4ttelse \xe2\x80\x93 kr\xc3\xb6nikeartad eller f\xc3\xb6rklarande \xe2\x80\x93 om h\xc3\xa4ndelser. Att granska, tolka och skapa en f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else av k\xc3\xa4llan och dess \xc3\xa4kthet samt dess f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till andra k\xc3\xa4llor kallas k\xc3\xa4llkritik. K\xc3\xa4llkritiken omn\xc3\xa4mns ofta som historievetenskapens fr\xc3\xa4msta bidrag till den vetenskapsteoretiska utvecklingen.\n_START_SECTION_\nHistorieskrivningens historia\n_START_PARAGRAPH_\nSom historie\xc3\xa4mnets fader brukar Herodotos h\xc3\xa5llas; f\xc3\xb6re honom blandades historia med religi\xc3\xb6sa myter, som hos logograferna._NEWLINE_Historie\xc3\xa4mnets vetenskapliga akademisering tog fart p\xc3\xa5 1800-talet. Den tyske historikern Leopold von Ranke kr\xc3\xa4vde en h\xc3\xb6gre grad av saklighet i historieskrivningen. Ofta citeras hans ord att historikern skall skriva historien som den verkligen varit \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9dwie es eigentlich gewesen\xe2\x80\x9d. Positivismen hade stort inflytande \xc3\xb6ver \xc3\xa4mnet under slutet av 1800-talet.\n_START_SECTION_\n1800-talet: politisk historia och stora \xc3\xb6versiktsverk\n_START_PARAGRAPH_\nHistoria som vetenskapligt \xc3\xa4mne professionaliserades under 1800-talet. Inflytelserika svenska historiker under denna period var f\xc3\xb6rst Erik Gustaf Geijer och d\xc3\xa4refter Fredrik Ferdinand Carlson, Carl Gustaf Malmstr\xc3\xb6m och Clas Theodor Odhner. Antalet akademiska historiker var dock ytterst f\xc3\xa5 \xe2\x80\x93 fyra professorsstolar och ett f\xc3\xa5tal andra tj\xc3\xa4nster._NEWLINE_Geijer blev professor i Uppsala 1817 och publicerade mellan 1825 och 1838 tre omfattande \xc3\xb6versiktsverk \xc3\xb6ver Sveriges historia: Svea rikes h\xc3\xa4vder (om forntiden), Svenska folkets historia (fram till drottning Kristinas abdikation 1654) och Teckning av frihetstiden (fram till 1789). Geijer framh\xc3\xa4vde m\xc3\xa4ktiga personers roll i historien och v\xc3\xa4rderade de historiska akt\xc3\xb6rernas moraliska h\xc3\xa5llning. Geijers fokus p\xc3\xa5 den politiska makten blev k\xc3\xa4nnetecknande f\xc3\xb6r efterf\xc3\xb6ljande svenska historiker._NEWLINE_Geijers efterf\xc3\xb6ljare p\xc3\xa5 professorsstolen i Uppsala var Fredrik Ferdinand Carlsson. F\xc3\xb6rutom professorsstolen i Uppsala (fr\xc3\xa5n 1847) var han ecklestiastikminister under tv\xc3\xa5 perioder och ledamot av Svenska Akademien. I likhet med Leopold von Ranke (som han tr\xc3\xa4ffade i Berlin) s\xc3\xb6kte han en objektiv historieskrivning utifr\xc3\xa5n samtida k\xc3\xa4llor. Carlsson fortsatte Geijers arbete med den svenska statens politiska historia och utgick fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n officiellt k\xc3\xa4llmaterial. Han bidrog ocks\xc3\xa5 till historieforskningens professionalisering genom att bidra till grundandet av Svenska historiska f\xc3\xb6reningen (1880) och Historisk tidskrift (1881)._NEWLINE_Anders Fryxell (kyrkoherde, ledamot i Svenska Akademien och f\xc3\xb6rfattare av texten till Ack V\xc3\xa4rmeland, du sk\xc3\xb6na) n\xc3\xa5dde ett stort publikt genomslag med sitt livsverk Ber\xc3\xa4ttelser ur svenska historien (1823\xe2\x80\x931879). Han gick till angrepp mot de etablerade historikerna vid l\xc3\xa4ros\xc3\xa4tena, bland annat genom att f\xc3\xb6rsvara adeln gentemot kungamakten och genom att anv\xc3\xa4nda ett bredare k\xc3\xa4llmaterial \xc3\xa4n bara statsmaktens officiella k\xc3\xa4llor. Enligt Rolf Torstendahl var hans k\xc3\xa4llanv\xc3\xa4ndning \xe2\x80\x9dnyckfull, omedveten och okritisk\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Kring sekelskiftet 1900 var Harald Hj\xc3\xa4rne, professor i Uppsala 1889\xe2\x80\x931913 tillika riksdagsman och ledamot i Svenska Akademien, den tongivande gestalten i svensk historisk forskning. Under hans ledning disputerade ett sextiotal historiker vid Uppsala universitet.\n_START_SECTION_\nTidigt 1900-tal\n_START_PARAGRAPH_\nUnder det tidiga 1900-talet utvecklades k\xc3\xa4llkritiken, i Sverige bland annat i milj\xc3\xb6n kring Lundabr\xc3\xb6derna Curt Weibull (professor i G\xc3\xb6teborg 1925) och Lauritz Weibull (professor i Lund 1919). Genombrottet f\xc3\xb6r denna nya k\xc3\xa4llkritiska historieskrivning var Lauritz Weibulls Kritiska unders\xc3\xb6kningar i Nordens historia omkring \xc3\xa5r 1000 fr\xc3\xa5n 1911. K\xc3\xa4llor som anv\xc3\xa4nts flitigt av 1800-talets historiker \xe2\x80\x93 till exempel isl\xc3\xa4ndska sagor och Adam av Bremens skrifter \xe2\x80\x93 f\xc3\xb6rkastades helt eller delvis. I senare studier  granskade L. Weibull ett flertal historiska skeenden, bland annat i publikationerna Erik den helige (1917), Stockholms blodbad (1928) och Unionsm\xc3\xb6tet i Kalmar 1397 (1930)._NEWLINE_Lauritz Weibull utmanade ocks\xc3\xa5 den etablerade facktidskriften Historisk tidskrift med egna tidskriftsprojekt, f\xc3\xb6rst Historisk tidskrift f\xc3\xb6r Sk\xc3\xa5neland (1901\xe2\x80\x931921) och d\xc3\xa4refter Scandia (grundad 1928).'