b'\n_START_ARTICLE_\nSaligprisningarna\n_START_PARAGRAPH_\nSaligprisningarna \xc3\xa4r en v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nd del av Jesu undervisning som \xc3\xa5terfinns i bergspredikan (Matteusevangeliet) och sl\xc3\xa4ttpredikan (Lukasevangeliet) i Nya Testamentet._NEWLINE_Jesus f\xc3\xb6rklarar att de som v\xc3\xa4rlden inte ser som lyckliga eller v\xc3\xa4lsignade, verkligen \xc3\xa4r det ur hans perspektiv. I och med att Guds rike och fr\xc3\xa4lsningen genom Jesus tillh\xc3\xb6r dem redan nu kan dessa personer vara saliga mitt i sin fattigdom, sorg, sv\xc3\xa4lt och t\xc3\xb6rst. Dessutom utlovas en kommande l\xc3\xb6n. Saligprisningarna visar ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 olika egenskaper hos dem som f\xc3\xb6ljer Jesus. Vid en synoptisk j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse framtr\xc3\xa4der de olika evangelisternas respektive tendenser tydligt. Matteus-versionen \xc3\xa4r p\xc3\xa5tagligt mer "andlig" i det att den lyfter upp dem som \xc3\xa4r "fattiga i anden", medan Lukas-versionen inget n\xc3\xa4mner om att det skulle r\xc3\xb6ra sig om n\xc3\xa5gon annan fattigdom \xc3\xa4n materiell s\xc3\xa5dan._NEWLINE_Uttrycket "den eviga saligheten" \xc3\xa4r liktydigt med himmelen och "saliga" kallas de som man tror delar den full\xc3\xa4ndade gudsgemenskapen. Luther anv\xc3\xa4ndes ordet salig och saligg\xc3\xb6ra i vid bem\xc3\xa4rkelse om allt det som kommer m\xc3\xa4nniskan till del genom Kristi verk. Den katolska tesen att man med n\xc3\xa5dens hj\xc3\xa4lp m\xc3\xa5ste g\xc3\xb6ra goda g\xc3\xa4rningar f\xc3\xb6r att bli salig mots\xc3\xa4gs av Luther, som h\xc3\xa4vdar att "man m\xc3\xa5ste vara salig f\xc3\xb6r att kunna g\xc3\xb6ra goda g\xc3\xa4rningar", d. v. s. handla utan bitanke p\xc3\xa5 egen vinning._NEWLINE_Ordet salig anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6rr allm\xc3\xa4nt n\xc3\xa4r man omn\xc3\xa4mnde en avliden: min salig far, p\xc3\xa5 salig prostens tid etc.'