b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xb6rsvarsmekanism\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rsvarsmekanismer \xc3\xa4r enligt freudiansk psykoanalytisk teori en central jagfunktion av omedvetna psykologiska strategier som skapas f\xc3\xb6r att klara av verkligheten och att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla en tillfredsst\xc3\xa4llande sj\xc3\xa4lvbild. Sigmund Freud, Anna Freud och Melanie Klein var pionj\xc3\xa4rer p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det, som m\xc3\xb6tt stort intresse hos alla senare generationer som studerat det m\xc3\xa4nskliga psyket och hj\xc3\xa4rnan. Friska personer brukar anv\xc3\xa4nda f\xc3\xb6rsvar som humor, sublimering och altruism medan f\xc3\xb6rskjutning, borttr\xc3\xa4ngning och reaktionsbildning \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsvarsmekanismer som syftar till att h\xc3\xa5lla skr\xc3\xa4mmande tankar, k\xc3\xa4nslor, minnen, \xc3\xb6nskningar eller r\xc3\xa4dslor utanf\xc3\xb6r medvetandet. En f\xc3\xb6rsvarsmekanism blir patologisk endast n\xc3\xa4r dess ih\xc3\xa5llande anv\xc3\xa4ndning leder till maladaptivt beteende, s\xc3\xa5 att den fysiska och / eller psykiska h\xc3\xa4lsan hos individen p\xc3\xa5verkas negativt. H\xc3\xa4r handlar det om f\xc3\xb6rsvar p\xc3\xa5 verklighetsf\xc3\xb6rvr\xc3\xa4ngnings- och f\xc3\xb6rnekandeniv\xc3\xa5 som till exempel omnipotens, projektion, f\xc3\xb6rnekande, rationalisering. samt om f\xc3\xb6rsvarsmekanismer fr\xc3\xa5n kraftigt utagerande och apati \xc3\xa4nda upp till vanf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar och verklighetsf\xc3\xb6rvr\xc3\xa4ngning p\xc3\xa5 psykotisk niv\xc3\xa5. Jagets eller sinnets syfte med f\xc3\xb6rsvarsmekanismer \xc3\xa4r att skydda sig fr\xc3\xa5n \xc3\xa5ngest, sociala sanktioner eller f\xc3\xb6r att ge en fristad fr\xc3\xa5n en situation som man f\xc3\xb6r tillf\xc3\xa4llet inte orkar med.\n_START_SECTION_\nTeoribildning kring f\xc3\xb6rsvarsmekanismer\n_START_PARAGRAPH_\nAlla m\xc3\xa4nniskor anv\xc3\xa4nder sig av psykologiska f\xc3\xb6rsvarsmekanismer d\xc3\xa5 de inre eller de yttre p\xc3\xa5frestningarna blir f\xc3\xb6r stora. D\xc3\xa5 pressen blir sv\xc3\xa5rhanterlig och vi inte \xc3\xb6ppet f\xc3\xb6rm\xc3\xa5r m\xc3\xb6ta den k\xc3\xa4nsla eller omst\xc3\xa4ndighet vi m\xc3\xb6ter, finns de omedvetna f\xc3\xb6rsvaren d\xc3\xa4r f\xc3\xb6r att skydda oss. Detta sker per automatik och g\xc3\xb6r att vi inte k\xc3\xa4nner eller tar in mer \xc3\xa4n vad vi kan hantera f\xc3\xb6r stunden. De olika psykologiska f\xc3\xb6rsvarsmekanismerna kan listas fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6gt funktionella ner till mycket primitiva s\xc3\xa5dana. Vid h\xc3\xb6gt funktionella f\xc3\xb6rsvar har vi fri tillg\xc3\xa5ng till aktuella k\xc3\xa4nslor och impulser liksom till resultaten av f\xc3\xb6rsvaren. P\xc3\xa5 den l\xc3\xa4gsta, primitiva, niv\xc3\xa5n d\xc3\xa4remot, blockeras k\xc3\xa4nslor och tankar och konsekvenserna av dessa fullst\xc3\xa4ndigt. \xc3\x84ven denna, mycket l\xc3\xa4gre, niv\xc3\xa5 av skydd \xc3\xa4r tillf\xc3\xa4lligt anv\xc3\xa4ndbara, men st\xc3\xa4ller till med problem om de blir l\xc3\xa5ngvariga. En tillf\xc3\xa4llig stark r\xc3\xa4dsla som vi f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r vad den beror p\xc3\xa5 \xc3\xa4r sund, medan l\xc3\xa5ngvarig \xc3\xa5ngestproblematik som vi inte f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r orsaken till \xc3\xa4r ett sjukdomstillst\xc3\xa5nd. Olika m\xc3\xa4nniskor anv\xc3\xa4nder skilda typer av f\xc3\xb6rsvar, och det varierar mellan olika individer n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller hur m\xc3\xa5nga skilda f\xc3\xb6rsvarsmekanismer de har till sitt f\xc3\xb6rfogande. Att ha endast ett f\xc3\xa5tal f\xc3\xb6rsvar som skydd oavsett situation \xc3\xa4r inte funktionellt.  _NEWLINE_Sigmund Freud, psykoanalysens fader, ans\xc3\xa5g att jaget hela tiden str\xc3\xa4var efter att kunna anpassa sig till verkligheten och att vara funktionsdugligt. F\xc3\xb6rsvarsmekanismerna anv\xc3\xa4nds, enligt Freuds teori, f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara jaget mot detets drifter, samt fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rd\xc3\xb6mande fr\xc3\xa5n \xc3\xb6verjaget baserat p\xc3\xa5 den sociala omv\xc3\xa4rldens ideal. Detta sker oftast omedvetet och vid en \xc3\xa5ngestv\xc3\xa4ckande situation, till exempel vid f\xc3\xb6rlust, krig, mottagande av kritik och andra konflikter. Enligt Freud kan f\xc3\xb6rsvarsmekanismer te sig b\xc3\xa5de negativa och positiva och kan i v\xc3\xa4rsta fall inneb\xc3\xa4ra ett hinder i anpassningen till verkligheten. _NEWLINE_De mer primitiva f\xc3\xb6rsvarsmekanismerna intresserade bland andra Melanie Klein. Hon studerade till exempel projektion och projektiv identifikation, s\xc3\xa4rskilt n\xc3\xa4r de kom att dominera bland den upps\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6rsvarsmekanismer en individ hade till sitt f\xc3\xb6rfogande. Till de primitiva r\xc3\xa4knade hon \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rnekande av den psykiska eller fysiska verkligheten, samt s.k. splitting eller klyvning av den bild man har av sig sj\xc3\xa4lv eller den andre \xe2\x80\x93 exempelvis som uteslutande god eller enbart ond \xe2\x80\x93 i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att utan \xc3\xa5ngestreaktioner eller liknande kunna se olika sidor hos personen som kompletterande varandra.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4ttare verklighetsf\xc3\xb6rvr\xc3\xa4ngning\n_START_PARAGRAPH_\nNedv\xc3\xa4rdering (att man ger sig sj\xc3\xa4lv eller andra \xc3\xb6verdrivet negativa egenskaper),  idealisering (att man upph\xc3\xb6jer och tillskriver andra \xc3\xb6verdrivet positiva egenskaper) och omnipotens (att man \xc3\xb6verskattar sig sj\xc3\xa4lv och tror sig ha speciella g\xc3\xa5vor som g\xc3\xb6r dem \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna andra) \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ttare verklighetsf\xc3\xb6rvr\xc3\xa4ngning.\n_START_SECTION_\nKonversionshysteri\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r psyket \xc3\xb6verg\xc3\xa5r ifr\xc3\xa5n en psykisk \xc3\xa5komma till en fysisk, som oftast skadar m\xc3\xa4nniskan och kan f\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvmordstankar att \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till agerande.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xa4lvbestraffning\n_START_PARAGRAPH_\nMotsatsen till f\xc3\xb6rskjutning. Man v\xc3\xa4nder k\xc3\xa4nslorna mot sig sj\xc3\xa4lv genom att straffa sig sj\xc3\xa4lv, vara sj\xc3\xa4lvdestruktiv, eller uppvisa sj\xc3\xa4lvskadebeteende,upprepningstv\xc3\xa5ng, med mera, vilket ofta leder till reviktimisering. Identifikation med f\xc3\xb6r\xc3\xb6varen kan vara en utl\xc3\xb6sande orsak.\n_START_SECTION_\nKompensation\n_START_PARAGRAPH_\nEn person som upplever sig svagare p\xc3\xa5 ett omr\xc3\xa5de kan ist\xc3\xa4llet \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t att bli starkare p\xc3\xa5 ett annat omr\xc3\xa5de. Exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r n\xc3\xa5gon som anser sig vara d\xc3\xa5lig p\xc3\xa5 idrott, och kompenserar detta med att studera extra mycket matematik.\n_START_SECTION_\nSomatisering\n_START_PARAGRAPH_\nI de flesta l\xc3\xa4nder i v\xc3\xa4st ses det ofta som en dygd att vara psykiskt stark. Man s\xc3\xb6ker mycket hellre v\xc3\xa5rd f\xc3\xb6r fysiska problem \xc3\xa4n psykiska. Det g\xc3\xb6r att en del m\xc3\xa4nniskor somatiserar, f\xc3\xb6rkroppsligar, sina psykiska problem. Det kan ge sig uttryck i exempelvis sm\xc3\xa4rta, mags\xc3\xa5r och hj\xc3\xa4rtbesv\xc3\xa4r. Det \xc3\xa4r en omedveten process och i den svenska kulturkretsen anv\xc3\xa4nds somatiseringen framf\xc3\xb6rallt f\xc3\xb6r att hantera psykosocial stress._NEWLINE_Om symtomen \xc3\xa4r l\xc3\xa5ngvariga eller orsakar mycket besv\xc3\xa4r, kan somatiseringen vara en somatoform st\xc3\xb6rning, ett allvarligare tillst\xc3\xa5nd.'