b'\n_START_ARTICLE_\nThorild Wulff\n_START_PARAGRAPH_\nThorild Wulff, f\xc3\xb6dd 1 april 1877 i G\xc3\xb6teborg, d\xc3\xb6d kring m\xc3\xa5nadsskiftet augusti\xe2\x80\x93september 1917 p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb6nland, var en svensk botaniker och forskningsresande. Han studerade speciellt v\xc3\xa4xtlivet i polartrakterna, men reste ocks\xc3\xa5 till Indien och i Fj\xc3\xa4rran \xc3\xb6stern, d\xc3\xa4r han samlade f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r svenska museer. Bl a finns ca 2 500 av Wulff insamlade f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l p\xc3\xa5 Etnografiska museet i Stockholm.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nWulff tog studenten i G\xc3\xb6teborg och b\xc3\xb6rjade studera naturvetenskap vid Lunds universitet 1894. Med botanik som huvudintresse blev han filosofie kandidat 1897. \xc3\x85ret efter publicerade han sitt f\xc3\xb6rsta vetenskapliga arbete, en v\xc3\xa4xtanatomisk unders\xc3\xb6kning. N\xc3\xa4r han 1899 blev med p\xc3\xa5  Svensk-ryska gradm\xc3\xa4tningsexpeditionen till Svalbard l\xc3\xa4mnade han denna gren av botaniken. Han fick emellertid m\xc3\xb6jlighet till andra botaniska studier p\xc3\xa5 Svalbard, vilket resulterade i licentiatexamen 1901 och disputation f\xc3\xb6r doktorsgrad 1902. \xc3\x85ret efter blev avhandlingen \xc3\xb6versatt till franska och utgiven i gradm\xc3\xa4tningsprojektets skriftserie. _NEWLINE_I forts\xc3\xa4ttningen skulle Wulff fylla sitt liv med skilda verksamheter. I Sverige arbetade han som en praktiskt inriktad botanist med v\xc3\xa4xtsjukdomar. Han var assistent i botanik vid Centralanstalten f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksv\xc3\xa4sendet p\xc3\xa5 jordbruksomr\xc3\xa5det 1905\xe2\x80\x931909 och docent i botanik vid Stockholms H\xc3\xb6gskola 1909\xe2\x80\x931913. Han var n\xc3\xa5gon tid redakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r tidskriften "Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden", och han h\xc3\xb6ll popul\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar._NEWLINE_Denna verksamhet avbr\xc3\xb6ts av ett antal mer eller mindre \xc3\xa4ventyrliga resor till fr\xc3\xa4mmande l\xc3\xa4nder och v\xc3\xa4rldsdelar. Det officiella syftet med dessa resor varierade, och man kan r\xc3\xa4kna med att \xc3\xa4ventyrslusten var den egentliga drivkraften. Bara vid sin sista resa, den till Gr\xc3\xb6nland, kunde han f\xc3\xb6rena \xc3\xa4ventyrarens och vetenskapsmannens roller.\n_START_SECTION_\nTill Indien 1902\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ren 1902\xe2\x80\x931903 gjorde Wulff vad som har kallats "en botanisk forskningsresa genom Fr\xc3\xa4mre Indien". Det som Wulff har publicerat fr\xc3\xa5n denna resa \xc3\xa4r emellertid bara tv\xc3\xa5 popul\xc3\xa4ra (popul\xc3\xa4rvetenskapliga) artiklar, en om Indisk hortikultur i tidskriften Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden , en annan om Indisk arkitektur i Teknisk tidskrift 1907. N\xc3\xa5gra upplysningar om resan f\xc3\xb6rmedlas indirekt av Uppsalakemisten Per Teodor Cleve, som vid denna tid vid sidan av sin kemiska verksamhet var expert p\xc3\xa5 plankton. Hans hypotes var att man skulle kunna f\xc3\xb6lja havsstr\xc3\xb6mmarna med planktonsammans\xc3\xa4ttningen som fingeravtryck. I en artikel fr\xc3\xa5n 1903 beskriver Cleve Wulffs dagliga insamlingar av plankton fr\xc3\xa5n havsvattnet p\xc3\xa5 en resa "till och fr\xc3\xa5n Bombay". Dessa \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n Atlanten, Medelhavet, R\xc3\xb6da havet och Indiska oceanen. Kanske var det denna insamling som var det vetenskapliga syftet med resan. Av Cleves tabeller framg\xc3\xa5r att Wulff var i Indien i november och december 1902.\n_START_SECTION_\nTill Island 1911\n_START_PARAGRAPH_\nSommaren 1911 reste Wulff tillsammans med Albert Engstr\xc3\xb6m och en tredje person, till norra Island. Engstr\xc3\xb6m har beskrivit resan i sin bok \xc3\x85t H\xc3\xa4cklefj\xc3\xa4ll, som kom ut 1913. Det framg\xc3\xa5r d\xc3\xa4r att Wulff och Engstr\xc3\xb6m inte k\xc3\xa4nde varandra f\xc3\xb6re avresan, men att man hade gjort n\xc3\xa5got slags \xc3\xb6verenskommelse inf\xc3\xb6r denna. F\xc3\xb6rutom Engstr\xc3\xb6ms bok resulterade resan i dokument\xc3\xa4rfilmen Albert Engstr\xc3\xb6ms Islandsf\xc3\xa4rd, som premi\xc3\xa4rvisades i december 1911. Man kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r r\xc3\xa4kna med att filminspelningen var huvudsyftet med resan.\n_START_SECTION_\nTill Kina, Japan och Indonesien 1912\xe2\x80\x931914\n_START_PARAGRAPH_\nKonsthantverksmuseet R\xc3\xb6hsska museet i G\xc3\xb6teborg leder sitt ursprung tillbaka till en donation 1901. Efter att museibyggnadens utformning 1910 hade fastst\xc3\xa4llts, fann man att man inte hade r\xc3\xa5d till att helt fylla den med samlingar. Revolutionen i Kina 1911 hade skapat instabila politiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, och man menade att kunna utnyttja dessa till att till ett billigt pris k\xc3\xb6pa kinesiska konstf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l och p\xc3\xa5 det s\xc3\xa4ttet fylla den tomma platsen i byggnaden. Wulff hade varken spr\xc3\xa5kkunskaper eller konstvetenskapliga kvalifikationer, men fick \xc3\xa4nd\xc3\xa5 uppdraget p\xc3\xa5 grund av sin \xc3\xa4ventyrslust och fram\xc3\xa5tanda. Som hj\xc3\xa4lpare hade han Erik Nystr\xc3\xb6m, som trots sin ungdom hade varit kemiprofessor vid universitetet i Taiyuan, som vid denna tid var st\xc3\xa4ngt. _NEWLINE_I sin dagbok och brevv\xc3\xa4xling, som utgavs 1966, framst\xc3\xa5r Wulff som fullst\xc3\xa4ndigt h\xc3\xa4mningsl\xc3\xb6s. Redan p\xc3\xa5 planeringsstadiet skrev han om sig sj\xc3\xa4lv som "r\xc3\xb6fvarh\xc3\xb6vding", och i dagboken beskriver han sina v\xc3\xa4xlande framg\xc3\xa5ngar som tjuv i kinesiska tempel. _NEWLINE_Bernhard Karlgren, som 1918 skulle bli Sveriges f\xc3\xb6rsta professor i kinesiska och 1939 ocks\xc3\xa5 bli chef f\xc3\xb6r \xc3\x96stasiatiska museet i Stockholm, bes\xc3\xa5g 1915 Wulffs samlingar p\xc3\xa5 R\xc3\xb6hsska museet, som d\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu inte hade \xc3\xb6ppnat. I ett brev till sin f\xc3\xa4stm\xc3\xb6 skriver han att man betalat dyrt f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rdel\xc3\xb6sa saker, men ocks\xc3\xa5 liksom av en slump f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvat en del rariteter. Han skriver vidare att man p\xc3\xa5 museet var f\xc3\xb6rargad p\xc3\xa5 Wulff f\xc3\xb6r att han l\xc3\xa5tit packa s\xc3\xa5 illa att h\xc3\xa4lften av sakerna var s\xc3\xb6nder n\xc3\xa4r de kom fram. Han citerar museiintendenten Axel Nilsson: "N\xc3\xa4r han reste kunde han \xc3\xa4nd\xc3\xa5 lite, men n\xc3\xa4r han kom tillbaka var han okunnigare o[ch] om\xc3\xb6jligare \xc3\xa4n n\xc3\xa5gonsin"._NEWLINE_I dagboken uttalar Wulff sig mycket negativt om Kina och kinesiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Trots detta stannade han l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n han hade planerat, och han samlade ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r Etnografiska museet i Stockholm.  _NEWLINE_Fr\xc3\xa5n Kina reste Wulff 1914 till Japan, d\xc3\xa4r han samlade fr\xc3\xa5n ainu-folket p\xc3\xa5 Hokkaido. P\xc3\xa5 hemv\xc3\xa4gen bes\xc3\xb6kte han dagens Indonesien, d\xc3\xa4r han samlade fr\xc3\xa5n Sumatra, Java, Bali och Lombok. Dessa samlingar finns p\xc3\xa5 Etnografiska museet i Stockholm.\n_START_SECTION_\nTill Gr\xc3\xb6nland 1916\xe2\x80\x931917. Wulffs d\xc3\xb6d\n_START_PARAGRAPH_\nUtforskningen av de obebodda delarna av Gr\xc3\xb6nland var fr\xc3\xa4mst en dansk angel\xc3\xa4genhet. Knud Rasmussen ledde under tiden 1910\xe2\x80\x931933 totalt sju s\xc3\xa5 kallade Thule-expeditioner f\xc3\xb6r detta \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Namnet \xc3\xa4r givet efter Rasmussens bas, Thule p\xc3\xa5 nordv\xc3\xa4stra Gr\xc3\xb6nland, idag fr\xc3\xa5nflyttad p\xc3\xa5 grund av amerikanska milit\xc3\xa4ra anl\xc3\xa4ggningar. Wulff deltog tillsammans med Rasmussen och geologen Lauge Koch p\xc3\xa5 den andra expeditionen 1916\xe2\x80\x931917._NEWLINE_Efter \xc3\xb6vervintring i Thule skulle dessa tillsammans med fyra inuiter och ett stort antal hundar g\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngs den nordv\xc3\xa4stra kusten till Peary Land, Gr\xc3\xb6nlands nordligaste del, som vid denna tid troddes vara skild med ett sund fr\xc3\xa5n huvud\xc3\xb6n. Att detta inte var fallet, \xc3\xa4r ett av expeditionens resultat. Rasmussen som sj\xc3\xa4lv var f\xc3\xb6dd p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb6nland och delvis inuit, k\xc3\xa4nde gott till inuitisk livsstil och hade lagt upp expeditionen i enlighet med denna. Uppgiften till de deltagande inuiterna var inte minst att de genom jakt skulle bidra med mat till expeditionsdeltagarna._NEWLINE_Problemet var att de jaktmarker som man hade r\xc3\xa4knat med i de d\xc3\xa5ligt utforskade omr\xc3\xa5dena inte fanns. Trots detta valde man att fullf\xc3\xb6ra expeditionens program men levde d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 halva matransoner. P\xc3\xa5 tillbakaf\xc3\xa4rden blev expeditionsmedlemmarna allt svagare p\xc3\xa5 grund av n\xc3\xa4ringsbristen, och Wulff kom i en situation, d\xc3\xa4r han inte menade sig kunna forts\xc3\xa4tta utan bad sina kamrater om att f\xc3\xa5 bli l\xc3\xa4mnad kvar, n\xc3\xa5got de motvilligt gick med p\xc3\xa5. Detta var i ett sn\xc3\xb6fattigt och ol\xc3\xa4ndigt omr\xc3\xa5de, s\xc3\xa5 det var inte m\xc3\xb6jligt att transportera honom p\xc3\xa5 sl\xc3\xa4de. Wulffs dagbok fr\xc3\xa5n denna hans sista resa har utgivits efter hans d\xc3\xb6d liksom det vetenskapliga material han samlade.\n_START_SECTION_\nFamilj och personlighet\n_START_PARAGRAPH_\nWulff var son till grosshandlaren Thomas Thorild Wulff (1846\xe2\x80\x931919) och Alfhild Wulff, f\xc3\xb6dd Hartman (1847\xe2\x80\x931926) och brorson till spr\xc3\xa5kforskaren Fredrik Wulff. Han gifte sig 20 mars 1901 med Ida Ljungqvist (1876\xe2\x80\x931920), och de fick dottern Gunvor (f\xc3\xb6dd 1902). \xc3\x84ktenskapet uppl\xc3\xb6stes f\xc3\xb6re Kinaresan 1912. _NEWLINE_I ett brev till Emil Kl\xc3\xa9en karakteriserade August Strindberg Thorild Wulff med orden: "\xe2\x80\xa6Det \xc3\xa4r en underlig man och jag k\xc3\xa4nner hans sjuka. Ot\xc3\xa5lighet att icke f\xc3\xa5 se sig blomma\xe2\x80\xa6p\xc3\xa5 bar qvist. Han, som jag, anteciperar sig sjelf och lider af att icke ha f\xc3\xa5tt det erk\xc3\xa4nnande hans ogjorda m\xc3\xa4sterverk f\xc3\xb6rtjena. Och han \xc3\xa4r gr\xc3\xa4nsl\xc3\xb6st h\xc3\xb6gmodig p\xc3\xa5 sin framtids v\xc3\xa4gnar.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_En liknande uppfattning kommer till uttryck i Waldemar B\xc3\xbclows satiriska presentation inf\xc3\xb6r ett f\xc3\xb6redrag som Wulff h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 en studentafton i Lund 1915:_NEWLINE_"... L\xc3\xa4nge dr\xc3\xb6jde det ... icke f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n vi funno Wulff i Kina, d\xc3\xa4r han ingick morganatiskt \xc3\xa4ktenskap med \xc3\xa4nkekejsarinnan, d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 under_NEWLINE_boxareupproret flera g\xc3\xa5nger blev ihj\xc3\xa4lslagen, st\xc3\xb6rtade kejsard\xc3\xb6met och inf\xc3\xb6rde republicken, till tack varf\xc3\xb6r han av Juanschikai upph\xc3\xb6jdes till_NEWLINE_Mandarin med H\xc3\xb6ga Knappen och fick Spr\xc3\xa4ckta V\xc3\xa4stens orden i \xc3\xa4kta nickel."_NEWLINE_Wulff uppfattades allts\xc3\xa5 av sin samtid som en kontroversiell person. Han betraktades emellertid som en god skribent, och b\xc3\xb6r att d\xc3\xb6ma av B\xc3\xbclows satir ocks\xc3\xa5 ha varit en medryckande f\xc3\xb6redragsh\xc3\xa5llare. Dagboken och efterl\xc3\xa4mnade papper fr\xc3\xa5n Kina-resan efterl\xc3\xa4mnar ett f\xc3\xb6ga hedersamt intryck. _NEWLINE_En annan sida av Wulffs personlighet kommer fram i ett brev fr\xc3\xa5n Peking den 4 april 1913, d\xc3\xa4r han skriver till sin uppdragsgivare Axel Nilsson: "Att jag ej varit upplagd f\xc3\xb6r korrespondens har haft sina sk\xc3\xa4l: en st\xc3\xa4ndig depression av det s. k. lifsmodet."_NEWLINE_Wulffs reseverksamhet verkar ha drivits mer av \xc3\xa4ventyrslust och behov f\xc3\xb6r bekr\xc3\xa4ftelse \xc3\xa4n av en genomt\xc3\xa4nkt forskningsplan.  Trots den ber\xc3\xa4ttigade kritiken \xc3\xa4r de samlingar han bragte till svenska museer det best\xc3\xa5ende resultatet av hans verksamhet.'