b'\n_START_ARTICLE_\nCarbonear\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nCarbonear \xc3\xa4r en av de \xc3\xa4ldsta bos\xc3\xa4ttningarna i Newfoundland, en av de \xc3\xa4ldsta st\xc3\xa4derna i Kananda och anses grundat 1631.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns ett antal teorier om ursprunget till stadens namn. Namnet kan h\xc3\xa4rr\xc3\xb6ra fr\xc3\xa5n det spanska ordet "carbonera" (i betydelsen kolf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljare). Det har gett upphov till namnet p\xc3\xa5 den italienska staden Carbonera, d\xc3\xa4r John Cabot tros vara f\xc3\xb6dd. Det kan annars komma fr\xc3\xa5n franskan, det franska efternamnet "Carbonnier", ortsnamnet "La Carbonni\xc3\xa8re" eller ordet "charbonni\xc3\xa8re" (i betydelsen kolmila)._NEWLINE_En nyare teori har Alwyn Ruddock vid University of London, som var en av v\xc3\xa4rldens fr\xc3\xa4msta exporter p\xc3\xa5 John Cabots expeditioner, kommit med. Hon menar att en grupp munkar tillh\xc3\xb6rig augustinerorden f\xc3\xb6ljde Cabot p\xc3\xa5 hans andra resa 1498. Ledda av Giovanni Antonio de Carbonariis grundade de en religi\xc3\xb6s samf\xc3\xa4llighet, Carbonaraorden. Den blev kortlivad, men namnet levde kvar. Om teorin \xc3\xa4r riktig \xc3\xa4r dessutom Carbonear den f\xc3\xb6rsta kristna kolonin i Nordamerika och platsen f\xc3\xb6r det allra f\xc3\xb6rsta kyrkobygget.\n_START_SECTION_\nGrundande\n_START_PARAGRAPH_\nCarbonear omn\xc3\xa4mns i text f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1550. Orten \xc3\xa4r dokumenterad som bosatt sedan 1631, n\xc3\xa4r omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nades till Sir Percival Willoughby och fiskaren Nicholas Guy flyttade till omr\xc3\xa5det med sin familj._NEWLINE_Det finns en odokumenterad legend om den irl\xc3\xa4ndska prinsessan Sheila NaGeira Pike, som ska ha bosatt sig i omr\xc3\xa5det under 1600-talet och vara den f\xc3\xb6rsta europeiska kvinnan att ha f\xc3\xb6tt ett barn p\xc3\xa5 Newfoundland._NEWLINE_Carbonear kom att bli ett v\xc3\xa4lm\xc3\xa5ende omr\xc3\xa5de, men drog d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 sig britternas fiender. N\xc3\xa4r Kung Vilhelms krig 1696 n\xc3\xa5dde Avalon-halv\xc3\xb6n anf\xc3\xb6lls staden och br\xc3\xa4ndes till grunden. Sammanlagt f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde fransm\xc3\xa4nnen 36 bos\xc3\xa4ttningar i Newfoundland, s\xc3\xa5 att endast Bonavista och Carbonear Island \xc3\xa5terstod under brittisk kontroll i mars 1697.\n_START_SECTION_\nDet moderna samh\xc3\xa4llet v\xc3\xa4xer fram\n_START_PARAGRAPH_\nUnder det f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5rhundradet attackerade och br\xc3\xa4nde fransm\xc3\xa4nnen Carbonear ytterligare tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger._NEWLINE_1743 uppf\xc3\xb6rde britterna slutligen en bef\xc3\xa4stning p\xc3\xa5 Carbonear Island, inf\xc3\xb6r nya franska hot. F\xc3\xa4stningen er\xc3\xb6vrades dock av fransm\xc3\xa4nnen 1762 och fortets kanoner l\xc3\xa4mpades i havet, d\xc3\xa4r de fortfarande ligger._NEWLINE_P\xc3\xa5 1800-talet blev Carbonear ett handelscentrum i samband med s\xc3\xa4ljakten och det blomstrande torskfisket. Omr\xc3\xa5det pr\xc3\xa4glades \xc3\xa4ven forts\xc3\xa4ttningsvid av oroligheter. Vid 1800-talets mitt var upplopp och revolter ett s\xc3\xa5 vanligt inslag i den politiska vardagen att begreppet carbonearism myntades._NEWLINE_J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen n\xc3\xa5dde Carbonear 1898 och ut\xc3\xb6kades med en ny, st\xc3\xb6rre j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstation 1917. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gstrafiken lades ner 1984._NEWLINE_I slutet av 1900-talet minskade omr\xc3\xa5dets betydelse. S\xc3\xa4ljakten minskade, liksom fisket och skeppsbyggeriet konkurrerades ut. I b\xc3\xb6rjan av 1990-talet kom fiskeindustrin p\xc3\xa5 obest\xc3\xa5nd, n\xc3\xa4r torskfisket f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds.  Fortfarande produceras krabba, men i stort har Carbonear f\xc3\xb6rvandlats till et centrum f\xc3\xb6r utbildning och sjukv\xc3\xa5rd.'