b'\n_START_ARTICLE_\nSwerea MEFOS\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nSwerea MEFOS historia kan sp\xc3\xa5ras tillbaka till 1955 d\xc3\xa5 Sveriges riksdag beslutade att staten skulle l\xc3\xb6sa in de privat\xc3\xa4gda stamaktierna i LKAB. Den 18 maj 1956 proklamerade d\xc3\xa5varande finansminister Gunnar Str\xc3\xa4ng att det var statens ansvar f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ng sikt kunna utnyttja den unika lapplandsmalmen.  F\xc3\xb6r detta syfte inr\xc3\xa4ttades en malmfond som skulle se till att spara naturtillg\xc3\xa5ngarna f\xc3\xb6r kommande sl\xc3\xa4ktled, fr\xc3\xa4mst genom att se till att delar av inkomsterna satsades p\xc3\xa5 n\xc3\xa4ringslivets forsknings- och utvecklingsarbete. I december 1960 l\xc3\xa4mnade Jernkontoret in en remiss ang\xc3\xa5ende en fond f\xc3\xb6r att med malmvinstmedel fr\xc3\xa4mja naturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete. Detta var f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen det lades ett f\xc3\xb6rslag om att ha en svensk j\xc3\xa4rnhantering med en gemensam metallurgisk forskningsstation i mer officiell form. Jernkontoret och dess direkt\xc3\xb6r Ragnar Sund\xc3\xa9n, men framf\xc3\xb6r allt \xc3\xb6veringenj\xc3\xb6ren Ulf Notini, var sedan drivande f\xc3\xb6r en etablering av forskningsstationen.\n_START_SECTION_\nBildandet av en stiftelse & forskningsstation\n_START_PARAGRAPH_\nDen 31 maj 1963 h\xc3\xb6ll Ragnar Sund\xc3\xa9n ett anf\xc3\xb6rande vid Jernkontorets tekniska diskussionsm\xc3\xb6te  d\xc3\xa4r han argumenterar f\xc3\xb6r en f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksstation, och samma dag tillk\xc3\xa4nnages att Norrlandsfonden  beviljat 12,3 miljoner kronor och Malmfonden 2 miljoner till en processmetallurgisk forskningsstation i Lule\xc3\xa5. Senare samma \xc3\xa5r bildades Stiftelsen f\xc3\xb6r Metallurgisk Forskning, som ocks\xc3\xa5 blev ansvariga f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksstationen,_NEWLINE_genom ett konsortieavtal mellan Jernkontoret, LKAB, NJA (Norrbottens j\xc3\xa4rnverk) och ytterligare 21 svenska st\xc3\xa5lf\xc3\xb6retag. Marken sk\xc3\xa4nktes av LKAB, NJA och Lule\xc3\xa5 kommun._NEWLINE_Arbetet med att bygga upp stationen i Lule\xc3\xa5 kom att ledas av Ulf Notini som_NEWLINE_hade gl\xc3\xa4djen att efter cirka tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r, den 19 augusti 1965, kunna bjuda in prominenser_NEWLINE_och experter till invigningen av den Metallurgiska Forskningsstationen._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1970-talet tog Jernkontoret beslutet att uppf\xc3\xb6ra \xc3\xa4ven en pilotanl\xc3\xa4ggning inom det bearbetningstekniska omr\xc3\xa5det. Norrlandsfonden anslog medel och AMS bidrog med tv\xc3\xa5 tredjedelar av byggkostnaderna. Bearbetningstekniska Forskningsstationen invigdes 1975. Anl\xc3\xa4ggningarna har senare byggts ut i flera etapper i samband med stora f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksuppdrag.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xa5n stiftelse till aktiebolag\n_START_PARAGRAPH_\nVerksamheten som startar 1965 g\xc3\xa5r under namnet \xe2\x80\x9dMetallurgiska Forskningsstationen\xe2\x80\x9d. D\xc3\xa4refter tillkommer \xe2\x80\x9dBearbetningstekniska Forskningsstationen\xe2\x80\x9d. 1975 bildas namnet MEFOS (ur MEtallurgisk FOrSkning) och namnet \xe2\x80\x9dMEFOS \xe2\x88\x92 Stiftelsen f\xc3\xb6r Metallurgisk Forskning\xe2\x80\x9d b\xc3\xb6rjar anv\xc3\xa4ndas. Den 1 juli 2002 bildas \xe2\x80\x9dMEFOS \xe2\x88\x92 Metallurgical Research Institute AB\xe2\x80\x9d, efter ett beslut om att industriforskningsinstituten ska bolagiseras. Bolaget \xc3\xa4gs av Stiftelsen f\xc3\xb6r Metallurgisk Forskning (75\xc2\xa0%) och IRECO, numera RISE Research Institutes of Sweden, (25\xc2\xa0%). _NEWLINE_Den 1 april 2009 blir MEFOS ett intressebolag i Swerea-koncernen och bolaget byter namn till Swerea MEFOS. Den 1 april 2012 blir Swerea MEFOS ett hel\xc3\xa4gt dotterbolag till Swerea. \xc3\x84garf\xc3\xb6retagen samlas i MEFOR \xe2\x88\x92 Metallurgiska forskningsbolaget i Lule\xc3\xa5 AB, som \xc3\xa4ger en del av Swerea.'