b'\n_START_ARTICLE_\nPerus historia fr\xc3\xa5n 1824\n_START_PARAGRAPH_\nPerus v\xc3\xa4g mot sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet b\xc3\xb6rjade genom ett uppror bland de spanska gods\xc3\xa4garna och deras styrkor ledda av Jos\xc3\xa9 de San Martin fr\xc3\xa5n Argentina och Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar fr\xc3\xa5n Venezuela. San Martin som hade besegrat rojalisterna i Chile vid slaget om Anderna landsteg i Paracas 1819 och deklarerade Perus sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet 28 juli 1821 med orden "...Fr\xc3\xa5n och med nu \xc3\xa4r Peru fritt och sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt genom folkets vilja och r\xc3\xa4tten som Gud f\xc3\xb6rsvarar! Leve fosterlandet! Leve friheten! Leve sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten!"_NEWLINE_Situationen var dock orolig fram till december 1824 n\xc3\xa4r general Antonio Jos\xc3\xa9 de Sucre besegrade spanjorerna i slaget vid Ayacucho. Spanien erk\xc3\xa4nde inte Peru f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1879, d\xc3\xa5 den spanska flottan besegrats i slaget vid Callao och Isabella II st\xc3\xb6rtats.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa4nstvister 1824-1884\n_START_PARAGRAPH_\nEfter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten hade Peru en del territoriella dispyter med sina grannl\xc3\xa4nder.\n_START_SECTION_\nKrig mot Storcolombia\n_START_PARAGRAPH_\n1827 drev ett uppror i Lima bort regeringen som installerats av Simon Bol\xc3\xadvar. Det ledde till f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrade relationer mellan Peru och Bol\xc3\xadvars Storcolombia d\xc3\xa4r han var president. Den nya peruanska regeringen hade ocks\xc3\xa5 provocerat den colombianska arm\xc3\xa9ns tredje division genom en r\xc3\xa4d i Ecuador. Bol\xc3\xadvar var \xc3\xb6vertygad om att Peru ville skapa en konflikt f\xc3\xb6r att bem\xc3\xa4ktiga sig Bolivia, Guayaquil och kanske mer ecuatorianskt territorium. Kriget b\xc3\xb6rjade 3 juni 1828 med fientligheter fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5da h\xc3\xa5ll. Peru er\xc3\xb6vrade Guayaquil men besegrades i slaget vid Tarqui 27 februari 1829. Dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 sl\xc3\xb6ts freden utan landavtr\xc3\xa4delser.\n_START_SECTION_\nInb\xc3\xb6rdeskriget\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1856 beslutade sig den peruanska kongressen f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ndra grundlagen i liberal riktning. Bland annat avskaffades d\xc3\xb6dsstraffet, och minimi\xc3\xa5ldern f\xc3\xb6r att st\xc3\xa4lla upp i alla val s\xc3\xa4nktes till 28 \xc3\xa5r. _NEWLINE_Presidenten, f\xc3\xa4ltmarskalk Ram\xc3\xb3n Castilla var emot konstitutionen eftersom den minskade presidentens makt genom att en vicepresident och ett ministerr\xc3\xa5d tilltr\xc3\xa4dde. \xc3\x84mbetsperioden minskade ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n 6 till 4 \xc3\xa5r. Han ratificerade dock konstitutionen den 18 oktober 1856 och den b\xc3\xb6rjade g\xc3\xa4lla f\xc3\xb6ljande dag._NEWLINE_31 oktober 1856 b\xc3\xb6rjade det konservativa upproret i Arequipa och ledarna inbj\xc3\xb6d Manuel Ignacio de Vivanco, som hade varit i exil i Chile, att bli upprorets ledare. Strax d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 revolterade marinsoldaterna p\xc3\xa5 alla skepp utom tv\xc3\xa5 varav ett var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till Hongkong. De konservativa styrkorna avancerade och blockerade i januari 1857 Callao. N\xc3\xa4r ett av marinens skepp bordade ett brittiskt skepp besl\xc3\xb6t sig Storbritannien f\xc3\xb6r att hj\xc3\xa4lpa Castillas regering. Med brittisk hj\xc3\xa4lp h\xc3\xa4vdes blockaden av Callao den 26 april och Vivanco retirerade till Arequipa. Hans skepp b\xc3\xb6rjade kapa de skepp som f\xc3\xb6rde med sig guano till huvudstaden och n\xc3\xa4r de kapade tre amerikanska skepp gav USA regeringen i Lima ekonomisk hj\xc3\xa4lp. Arequipa er\xc3\xb6vrades 7 mars 1858 och Vivanco flydde \xc3\xa5terigen till Chile. Slutligen kapitulerade marinsoldaterna i Arica den 17 mars.\n_START_SECTION_\n1858 \xc3\xa5rs krig mot Ecuador\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r Ecuador 1857 best\xc3\xa4mde sig f\xc3\xb6r att betala skulden till Storbritannien, som de f\xc3\xa5tt i sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskriget genom att \xc3\xb6verl\xc3\xa5ta territorier i den amazonska Canelosregionen till brittiska bankirer, protesterade Peru eftersom de ans\xc3\xa5g att en del av territorierna som Ecuador best\xc3\xa4mt sig f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verl\xc3\xa5ta tillh\xc3\xb6rde Peru. Men n\xc3\xa4r Ecuador \xc3\xa4nd\xc3\xa5 fortsatte med f\xc3\xb6rhandlingarna med Storbritannien gav den peruanska kongressen president Ram\xc3\xb3n Castilla befogenhet att till\xc3\xa4mpa alla medel f\xc3\xb6r att stoppa de inklusive v\xc3\xa4pnad konflikt. N\xc3\xa4r de diplomatiska f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ken inte gav n\xc3\xa5got resultat mobiliserade Castilla f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r arm\xc3\xa9n mot Ecuador och med hj\xc3\xa4lp av flottan blockerade han hela Ecuadors kust. 7 januari landsteg marinsoldater i Mapasingue och i Ecuadors viktigaste hamnstad Guayaquil som ockuperades. F\xc3\xb6rhandlingar b\xc3\xb6rjade men f\xc3\xb6rst 25 januari 1860 sl\xc3\xb6ts fredsavtalet som erk\xc3\xa4nde Perus \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet \xc3\xb6ver territorierna Bobonaza och Pastaza. Den 10 februari l\xc3\xa4mnade Perus arm\xc3\xa9 Ecuador.\n_START_SECTION_\nKrig mot Spanien\n_START_PARAGRAPH_\nUnder drottning Isabella II hade Spanien upprustats milit\xc3\xa4rt och hade nu v\xc3\xa4rldens fj\xc3\xa4rde st\xc3\xb6rsta flotta. Spanien hade intervenerat i koloniala arrangemang i Maracko, Indokina och Mexiko samt tillf\xc3\xa4lligt \xc3\xa5terockuperat Dominikanska republiken._NEWLINE_Spanien hade fortfarande inte erk\xc3\xa4nt Peru och tillskrev landet en skuld f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskriget. N\xc3\xa4r Peru v\xc3\xa4grade betala skulden ockuperade Spanien de guanorika Islas de Chinca den 14 april 1864 och h\xc3\xb6jde den spanska flaggan. _NEWLINE_Medan Perus regering f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte l\xc3\xb6sa konflikten genom diplomati var den antispanska st\xc3\xa4mningen h\xc3\xb6g i Chile. 24 september 1865 f\xc3\xb6rklarade Chile krig mot Spanien. Den 7 november avsattes Perus president Juan Antonio Pezet av sin vicepresident, generalen Pedro Diez Canseco. Men endast 20 dagar senare avsattes denne av Manuel Ignacio Prado vars regering f\xc3\xb6rklarade krig mot Spanien. _NEWLINE_Den 5 december sl\xc3\xb6t Peru och Chile en allians mot Spanien. Ecuador ansl\xc3\xb6t sig till alliansen 30 januari 1866 och Bolivia den 22 mars. _NEWLINE_31 januari bombade Spanien den chilenska hamnstaden Valparaiso och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde Chiles handelsflotta. Men i slaget vid Callao besegrade den peruanska flottan den spanska. Efter detta slag l\xc3\xa4mnade Spanien den sydamerikanska kusten. _NEWLINE_Isabella II st\xc3\xb6rtades i en revolution 1868 och \xc3\xa5r 1879 erk\xc3\xa4nde Spanien Perus sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet.'