b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4stmanlands flygflottilj\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nGenom 1925 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rsvarsbeslut beslutade riksdagen att Flygvapnet skulle bildas som en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6rsvarsgren j\xc3\xa4mte Arm\xc3\xa9n och Marinen. Totalt skulle fyra flygk\xc3\xa5rer och en flygskola s\xc3\xa4ttas upp fr\xc3\xa5n och med den 1 juli 1926. F\xc3\xb6rsta flygk\xc3\xa5ren skulle f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas till Uppsala, till V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s skulle Andra flygk\xc3\xa5ren f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas. Den 31 maj respektive 1 juni 1928 rev riksdagen upp det tidigare beslutet om vart flygk\xc3\xa5rerna skulle f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas. F\xc3\xb6rsta flygk\xc3\xa5ren kom ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r Uppsala att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas till V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. Andra flygk\xc3\xa5ren kom att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas till H\xc3\xa4gern\xc3\xa4s \xc3\xb6ster om Stockholm. F\xc3\xb6rsta flygk\xc3\xa5ren sattes upp den 1 juli 1929, och flygk\xc3\xa5ren hade fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan en mycket liten organisation som bestod av ett spanings- samt ett bomb- och jaktkompani. N\xc3\xa5got flygf\xc3\xa4lt i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s stod dock inte f\xc3\xa4rdigt vid denna tidpunkt. Flygk\xc3\xa5ren hade inte heller n\xc3\xa5gon egen f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggning, utan \xc3\xb6vertog den gamla infanterikasernerna Viks\xc3\xa4ng, d\xc3\xa4r V\xc3\xa4stmanlands regementes var f\xc3\xb6rlagda fram till 1927. Flygk\xc3\xa5rens flygverksamhet bedrevs vid flygstationen vid Centrala Verkstaden V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s (CVV). F\xc3\xb6rst 1931 kunde flygverksamheten inledas vid H\xc3\xa4ssl\xc3\xb6, vilket \xc3\xa4ven var det \xc3\xa5ret som landbaserade flygplan baserades i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. Flygk\xc3\xa5ren blev d\xc3\xa5 bev\xc3\xa4pnad med B\xc2\xa04 Hawker Hart. De m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rseningarna i upps\xc3\xa4ttandet av flygk\xc3\xa5ren, innebar ett flertal f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar f\xc3\xb6r flygk\xc3\xa5ren. Bland annat p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades aldrig n\xc3\xa5gon flygvapengemensam spaningsutbildning i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, och spaningsverksamheten vid flygk\xc3\xa5ren upph\xc3\xb6rde helt 1934. Genom 1936 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rsvarsbeslut beslutades att flygk\xc3\xa5ren skulle omorganiseras till en medeltung bombflottilj. Flygk\xc3\xa5ren fick med det namnet V\xc3\xa4stmanlands flygflottilj (F\xc2\xa01). Samtidigt som omorganisationen skedde, \xc3\xa4ndrades ben\xc3\xa4mningen kompani till division. Genom samma f\xc3\xb6rsvarsbeslut hade det beslutats om en ut\xc3\xb6kning med tre flottiljer. F\xc2\xa01 blev med det moderf\xc3\xb6rband f\xc3\xb6r upps\xc3\xa4ttning av F\xc2\xa04 (medeltung bombflottilj), F\xc2\xa07 (medeltung bombflottilj) och F\xc2\xa08 (jaktflottilj) och 1944 F\xc2\xa014 (l\xc3\xa4tt bombflygflottilj). De tre flygdivisionerna bev\xc3\xa4pnades som enda divisioner inom Flygvapnet med B\xc2\xa03 Junkers. Under krigs\xc3\xa5ren var F\xc2\xa01 uppdelad p\xc3\xa5 fredsflottiljen F\xc2\xa01 Dep\xc3\xa5, underst\xc3\xa4lld Chefen f\xc3\xb6r Flygvapnet. Och krigsf\xc3\xb6rbandet F\xc2\xa01 - underst\xc3\xa4lld chefen F\xc3\xb6rsta flygeskadern (E\xc2\xa01)._NEWLINE_Officiellt bildades dock V\xc3\xa4stmanlands flygflottilj (F\xc2\xa01) 1936, och flyttades formellt till H\xc3\xa4ssl\xc3\xb6 h\xc3\xb6sten 1944. I samband med detta p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades en stor byggnation p\xc3\xa5 H\xc3\xa4ssl\xc3\xb6 med bansystem och flygledartorn. Tornet \xc3\xa4r f\xc3\xb6rmodligen det \xc3\xa4ldsta i Sverige varifr\xc3\xa5n flygtrafikledning \xc3\xa4nnu bedrivs._NEWLINE_\xc3\x85ren 1944\xe2\x80\x931949 fanns vid flottiljen flygplanstypen B\xc2\xa018 i A-version, och fr\xc3\xa5n 1946 som B-version. Efter kriget och f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1948 beslutades att flottiljen skulle omorganiseras till nattjaktflottilj. Flottiljen \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till Tredje flygeskadern (E\xc2\xa03), och blev Sveriges f\xc3\xb6rsta och enda nattjaktflottilj. Flottiljens B\xc2\xa03:or \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till F\xc2\xa03 och bev\xc3\xa4pnade fj\xc3\xa4rde fj\xc3\xa4rrspaningsdivisionen, vilken omf\xc3\xb6rdelades till F\xc2\xa011 i Nyk\xc3\xb6ping. De B\xc2\xa03 Junkers som hade varit baserade i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, ersattes med sextio ink\xc3\xb6pta individer av J\xc2\xa030 Mosquito, vilka samtliga baserades i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. Genom den omorganisation inf\xc3\xb6rdes 1949 nya divisionsemblem p\xc3\xa5 samtliga divisioner. Divisionsemblemen kom att symbolisera divisionernas roll som nattjaktsdivisioner. Fr\xc3\xa5n och med 1952 fasades J\xc2\xa030 och en omskolning till J\xc2\xa033 Venom b\xc3\xb6rjade. J\xc2\xa033 Venom togs i bruk 1953, och flottiljen tog med det steget in i jet\xc3\xa5ldern. _NEWLINE_\xc3\x85r 1957 avvecklades samtliga flygbasomr\xc3\xa5den, och ersattes av elva luftf\xc3\xb6rsvarssektorer. F\xc3\xb6r F\xc2\xa01:s del medf\xc3\xb6rde det att man 1956 b\xc3\xb6rjade \xc3\xb6verta ansvaret fr\xc3\xa5n Fo\xc2\xa051 i \xc3\x96rebro, f\xc3\xb6r luftbevakningen \xc3\xb6ver v\xc3\xa4stra Mellansverige. F\xc2\xa01 fick med det ett huvudansvar f\xc3\xb6r luftf\xc3\xb6rsvarssektor W5 med tillh\xc3\xb6rande luftf\xc3\xb6rsvarscentral LFC\xc2\xa0M\xc3\xa5sen i \xc3\x96rebro. Med sektoransvaret blev flottiljen en s\xc3\xa5 kallad sektorflottilj. En ben\xc3\xa4mning som p\xc3\xa5visade att en flottilj hade ett huvudansvar f\xc3\xb6r en luftf\xc3\xb6rsvarssektor. _NEWLINE_\xc3\x85r 1958 gick nattjakten i graven, och ist\xc3\xa4llet introducerades 1959 allv\xc3\xa4dersjakten i form av Saab-konstruktionen J\xc2\xa032B Lansen. \xc3\x85ren 1955\xe2\x80\x931973 fanns \xc3\xa4ven Tp\xc2\xa083 Pembroke baserad i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, ett transportflygplan, som inledningsvis \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r navigat\xc3\xb6rsutbildning. J\xc2\xa032 ersattes 1966 av ytterligare en av Saab-konstruktion, J\xc2\xa035F Draken. J\xc2\xa035 var aktiv vid F\xc2\xa01 fram till nedl\xc3\xa4ggningen._NEWLINE_I januari 1971 fick F\xc3\xb6rsvarets fredsorganisationsutredning (FFU) i uppdrag att utreda hur Flygvapnets fredsorganisation skulle se ut fr\xc3\xa5n mitten av 1980-talet, och samtidigt anpassas till krigsorganisationens utveckling. I uppdraget ingick \xc3\xa4ven att tv\xc3\xa5 flottiljadministrationer skulle avvecklas. FFU presenterade sitt arbete \xc3\xa5r 1973, och bland de flottiljer som FFU v\xc3\xa4gde mot varandra fanns V\xc3\xa4stmanlands flygflottilj. Regionalpolitiskt var en avveckling av F\xc2\xa01 att f\xc3\xb6redra framf\xc3\xb6r att avveckla F\xc2\xa012 eller F\xc2\xa017. Dessa var de tre flottiljer som v\xc3\xa4gdes direkt mot varandra. \xc3\x96vriga flottiljer som FFU hade utv\xc3\xa4rderat var F\xc2\xa010, F\xc2\xa011, F\xc2\xa013 och F\xc2\xa016. Samtidigt menade FFU att det ansvar, bland annat luftf\xc3\xb6rsvarssektor O5, som flottiljen skulle tillf\xc3\xb6ras 1973 genom tidigare f\xc3\xb6rbandsavvecklingar, var av en s\xc3\xa5 avg\xc3\xb6rande tyngd att de v\xc3\xa4gde tyngre \xc3\xa4n de regionalpolitiska sk\xc3\xa4len. I regeringens proposition 1975:75 f\xc3\xb6reslogs f\xc3\xb6r riksdagen 1975 en avveckling av S\xc3\xb6dermanlands flygflottilj (F\xc2\xa011) och Kalmar flygflottilj (F\xc2\xa012)._NEWLINE_I samband med att riksdagen beslutade om att Svea flygk\xc3\xa5r (F\xc2\xa08) skulle avvecklas 1974, beslutades samtidigt att delar ur f\xc3\xb6rbandet successivt skulle \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till F\xc2\xa01. Den 1 juli 1973 \xc3\xb6vertogs sektoransvaret f\xc3\xb6r luftf\xc3\xb6rsvarssektor O5 med tillh\xc3\xb6rande strilbataljon. Med det antog flottiljen fr\xc3\xa5n den 1 januari 1974 det nya namnet V\xc3\xa4stmanlands flygflottilj och luftf\xc3\xb6rsvarssektor 05. F\xc2\xa08 avvecklades i sin helhet den 30 juni 1974, och den 1 juli 1974 \xc3\xb6vertog F\xc2\xa01 en baspluton samt f\xc3\xb6rvaltningsansvaret \xc3\xb6ver Barkarby flygbas._NEWLINE_Hotet om en avveckling av flottiljen kom \xc3\xa5ter upp igen 1978 i regeringens proposition 1978/79:96, d\xc3\xa4r regeringen ville att ytterligare en flottiljadministration skulle avvecklas. I FFU:s utredning kom F\xc2\xa01 v\xc3\xa4gas mot en avveckling av F\xc2\xa010 i \xc3\x84ngelholm, F\xc2\xa016 i Uppsala och F\xc2\xa017 i Ronneby. FFU v\xc3\xa4gde milit\xc3\xa4ra faktorer mot i huvudsak regionalpolitiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Slutsatsen FFU kom fram till var att de operativa och ekonomiska faktorerna pekade p\xc3\xa5 en avveckling av F\xc2\xa01. Utredningen uttalade dock att beslutet att l\xc3\xa4gga ner F\xc2\xa01 "medf\xc3\xb6r en allvarlig effektf\xc3\xb6rlust i operativt avseende och en minskad handlingsfrihet f\xc3\xb6r flygvapnets krigsf\xc3\xb6rband"._NEWLINE_Riksdagen beslutade den 26 april 1979 i enlighet med propositionen att V\xc3\xa4stmanlands flygflottilj skulle avvecklas senast den 30 juni 1983, till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r ett bibeh\xc3\xa5lla F\xc2\xa010 i \xc3\x84ngelholm, F\xc2\xa016 i Uppsala och F\xc2\xa017 i Ronneby. En stor del av flottiljens verksamhet \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till Upplands flygflottilj. Den 1 juli 1981 \xc3\xb6vertogs Sektoransvaret med tillh\xc3\xb6rande Strilenheter och etablissemanget i Barkarby av F\xc2\xa016. Den 1 juli 1982 \xc3\xb6vertogs f\xc3\xb6rvaltningsansvaret \xc3\xb6ver Eskilstuna flygbas med reservbas av F\xc2\xa013._NEWLINE_Den 30 juni 1983 halades fanan framf\xc3\xb6r kanslihuset en sista g\xc3\xa5ng. Innan dess hade Flygvapenchefen Sven-Olof Olson f\xc3\xb6rklarat "H\xc3\xa4rmed f\xc3\xb6rklarar jag Kungl.\xc2\xa0V\xc3\xa4stmanlands flygflottilj f\xc3\xb6r nedlagd". \xc3\x96verste B\xc3\xb6rje Bj\xc3\xb6rkholm \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade sedan flottiljens fana till Flygvapenchefen, som i sin tur \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade fanan till Chefen F\xc2\xa016 \xc3\xb6verste Karl-Erik Fernander. F\xc2\xa016 \xc3\xb6vertog samtidigt f\xc3\xb6rvaltningsansvaret \xc3\xb6ver den fortsatta milit\xc3\xa4ra verksamheten vid krigsbasen H\xc3\xa4ssl\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\n11.\xc2\xa0jaktflygdivisionen\n_START_PARAGRAPH_\n11.\xc2\xa0jaktflygdivisionen eller Adam R\xc3\xb6d var 1.\xc2\xa0divisionen vid flottiljen och bildades 1936 som en en l\xc3\xa4tt bombflygdivision. \xc3\x85r 1949 omskolades divisionen till jaktflygdivision. Fr\xc3\xa5n slutet av 1960-talet pr\xc3\xa4glades Flygvapnet av ekonomiska besparingar, bakgrunden var Viggenprojektet. Vilket fick CFV Lage Thunberg att 1967 vakants\xc3\xa4tta \xc3\xa5tta flygdivisioner inom Flygvapnet. De ekonomiska besparingarna inom Flygvapnet fortsatte dock under hela 1970-talet. Vilket ledde till att Adam R\xc3\xb6d, uppl\xc3\xb6stes den 30 juni 1976. Tre \xc3\xa5r senare, det vill s\xc3\xa4ga 1979, beslutade riksdagen den 26 april att F\xc2\xa01 skulle avvecklas senast den 30 juni 1983.\n_START_SECTION_\n12.\xc2\xa0jaktflygdivisionen\n_START_PARAGRAPH_\n12.\xc2\xa0jaktflygdivisionen eller Adam Bl\xc3\xa5 var 2.\xc2\xa0divisionen vid flottiljen och bildades 1936 som en en l\xc3\xa4tt bombflygdivision. \xc3\x85r 1949 omskolades divisionen till jaktflygdivision. Efter att Adam R\xc3\xb6d uppl\xc3\xb6stes den 30 juni 1976 var Adam Bl\xc3\xa5 tillsammans med Adam Gul de tv\xc3\xa5 kvarvarande divisionerna vid F\xc2\xa01. Fr\xc3\xa5n den 1 september 1981 var divisionen den enda kvarvarande vid H\xc3\xa4ssl\xc3\xb6basen. Den 22 december 1982 gjorde Adam Bl\xc3\xa5 den sista officiella flygningen med J 35 Draken vid F\xc2\xa01 i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. Divisionen uppl\xc3\xb6stes sedan den 31 december 1982. Den reducering av jaktdivisioner inom Flygvapnet, som uppl\xc3\xb6sningen av Adam Bl\xc3\xa5 resulterade i. Kompenserades genom att den tidigare l\xc3\xa4tta attackdivisionen vid Norrbottens flygflottilj (F\xc2\xa021), Urban Gul, omorganiserades 1983 till 213.\xc2\xa0jaktflygdivisionen, bev\xc3\xa4pnad med JA\xc2\xa037 Viggen.\n_START_SECTION_\n13.\xc2\xa0jaktflygdivisionen\n_START_PARAGRAPH_\n13.\xc2\xa0jaktflygdivisionen eller Adam Gul var 3.\xc2\xa0divisionen vid flottiljen och bildades 1936 som en en l\xc3\xa4tt bombflygdivision. \xc3\x85r 1949 omskolades divisionen till jaktflygdivision. I samband med att riksdagen beslutade att F\xc2\xa01 skulle avvecklas, v\xc3\xa4cktes en kampanj vid Adam Gul om att bibeh\xc3\xa5lla divisionen, och ist\xc3\xa4llet basera divisionen till Tullinge flygbas, som tillsammans med Malmby flygbas var divisionens krigsbaser. Efter en massiv kampanj d\xc3\xa4r divisionen under \xc3\xa5ren 1980\xe2\x80\x931981 spred ett olika upprop, som till exempel "Visste du...att det fanns 12 jaktdivisioner i Mellansverige 1971? att om inget g\xc3\xb6rs finns bara tre kvar 1983". Divisionens kampanj fick st\xc3\xb6d inom f\xc3\xb6rsvarsstaben, \xc3\x96stra- och S\xc3\xb6dra milostaberna samt hos \xc3\x96B. Vilket senare resulterade i att divisionen och tredje kompaniet l\xc3\xa4mnade H\xc3\xa4ssl\xc3\xb6 den 31 augusti 1981. Fr\xc3\xa5n den 1 september 1981 verkade divisionen fr\xc3\xa5n Tullinge, d\xc3\xa4r antog divisionen det inofficiella till\xc3\xa4ggsnamnet Kungliga Hufvudstadsjakten. Fenorna p\xc3\xa5 flygplanen pryddes med S\xc3\xb6dermanlands landskapsvapen._NEWLINE_\xc3\x85ren 1981\xe2\x80\x931982 lydde divisionen formellt under F\xc2\xa01. Den 1 januari 1983 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes divisionen till F\xc2\xa016, och blev d\xc3\xa4r 161.\xc2\xa0jaktflygdivisionen (Petter\xc2\xa0R\xc3\xb6d). Divisionen bibeh\xc3\xb6ll sin basering i Tullinge, och verkade d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n till att divisionen avvecklades den 30 juni 1985. Detta efter att den 1982 \xc3\xa5rs nytilltr\xc3\xa4dda regeringen v\xc3\xa4ckte fr\xc3\xa5gan i samband med sin budgetpreposition om en snabb avveckling. Under avslutningsceremonin den 27 juni 1985 gjordes en formationsflygning som avsked med flygrutten Tullinge \xe2\x80\x93 Stockholms slott \xe2\x80\x93 \xc3\x84rna \xe2\x80\x93 Stockholm \xe2\x80\x93 Tullinge.\n_START_SECTION_\nSektorsansvar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1957 avvecklades samtliga flygbasomr\xc3\xa5den och ersattes av elva stycken luftf\xc3\xb6rsvarssektorer. F\xc3\xb6r F\xc2\xa01:s del medf\xc3\xb6rde det att man 1956 b\xc3\xb6rjade \xc3\xb6verta ansvaret f\xc3\xb6r luftbevakningen \xc3\xb6ver v\xc3\xa4stra Mellansverige, vilket tidigare innehafts av Fo\xc2\xa051 i \xc3\x96rebro. F\xc2\xa01 fick med det ett huvudansvar f\xc3\xb6r luftf\xc3\xb6rsvarssektor W5 med tillh\xc3\xb6rande luftf\xc3\xb6rsvarscentral LFC M\xc3\xa5sen i \xc3\x96rebro. Sektor W5 motsvarade i stort sett Dalarnas-, V\xc3\xa4rmlands- och \xc3\x96rebro l\xc3\xa4n. Det vill s\xc3\xa4ga de tre f\xc3\xb6rsvarsomr\xc3\xa5dena som bildade Bergslagens milit\xc3\xa4romr\xc3\xa5de. Geografiskt l\xc3\xa5g dock flottiljen inom sektor O5, och lydde under \xc3\x96stra milit\xc3\xa4romr\xc3\xa5det. Med sektoransvaret blev flottiljen en s\xc3\xa5 kallad sektorflottilj. En ben\xc3\xa4mning som p\xc3\xa5visade att en flottilj hade ett huvudansvar f\xc3\xb6r en luftf\xc3\xb6rsvarssektor. \xc3\x85r 1971 reducerades antalet luftf\xc3\xb6rsvarssektorer till sju. D\xc3\xa4r bland annat sektor W5 uppgick i sektor O5, vilken Svea flygflottilj ansvarade \xc3\xb6ver. Sektor W5 omorganiserades och en luftf\xc3\xb6rsvarsundercentral (lfuc) till sektor O5._NEWLINE_Samtidigt som F\xc2\xa01 blev av sektoransvaret, beslutade riksdagen om att F\xc2\xa08 skulle avvecklas i sin helhet senast den 30 juni 1974. Med det \xc3\xb6vertog F\xc2\xa01 fr\xc3\xa5n den 1 juli 1973 sektoransvaret f\xc3\xb6r luftf\xc3\xb6rsvarssektor O5 med tillh\xc3\xb6rande strilbataljon och luftf\xc3\xb6rsvarscentralen LFC Puman i B\xc3\xa5lsta. Den 1 januari 1977 omorganiserades flottiljen till en sektorflottilj. Flottiljen antog med det ett till\xc3\xa4ggsnamn, det nya namnet blev V\xc3\xa4stmanlands flygflottilj och luftf\xc3\xb6rsvarssektor 05. N\xc3\xa4r sedan riksdagen beslutade om en avveckling av F\xc2\xa01, beslutades att sektoransvaret skulle \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till Upplands flygflottilj (F\xc2\xa016). \xc3\x85r 1981 reducerades antalet luftf\xc3\xb6rsvarssektorer till fyra, d\xc3\xa4r sektor O5 tillsammans med sektor O1 bildade den 1 juli 1981 Sektor Mitt, och leddes av F\xc2\xa016.\n_START_SECTION_\nHeraldik och traditioner\n_START_PARAGRAPH_\nFast flottiljen bildades i juli 1929 mottog inte flottiljen n\xc3\xa5gon fana f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n den 16 juni 1938. D\xc3\xa5 Kung Gustaf\xc2\xa0V p\xc3\xa5 sin 80-\xc3\xa5rsdag \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade flottiljens fana vid en ceremoni p\xc3\xa5 G\xc3\xa4rdet i \xc3\xb6stra Stockholm. N\xc3\xa4r sedan Svea flygk\xc3\xa5r (F\xc2\xa08) avvecklades den 30 juni 1974, \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades dess fana till F\xc2\xa01. N\xc3\xa4r F\xc2\xa01 avvecklades den 30 juni 1983, \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades flottiljens fana till chefen F 16. Som sedan detta datum fram till \xc3\xa5r 2003 f\xc3\xb6rde minnet och traditionerna vidare f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de F\xc2\xa01 och F\xc2\xa08. Efter avvecklingen av F\xc2\xa016 \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades F\xc2\xa01:s fana till Arm\xc3\xa9museum. Sedan 2005 f\xc3\xb6rs minnet av F\xc2\xa01 vidare av Luftstridsskolan (LSS)._NEWLINE_Som en del i det traditionsarv som flottiljen \xc3\xa4rvde fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4stmanlands regemente (I\xc2\xa018), \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades Karl XI:s nattvardsk\xc3\xa4rl till flottiljen 1943. Efter att nattvardsk\xc3\xa4rlet \xc3\xa5terf\xc3\xb6rts till Sverige, stod det placerat p\xc3\xa5 ett flertal olika st\xc3\xa4llen. Den 2 december 1916 fick k\xc3\xa4rlet en permanent placering i en monter i V\xc3\xa4stmanlands regementes honn\xc3\xb6rssal. Efter att regementet avvecklades den 31 december 1927, \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades k\xc3\xa4rlet till Artillerimuseum. I december 1928 \xc3\xa5terf\xc3\xb6rdes k\xc3\xa4rlet till V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, d\xc3\xa5 det placerades i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s domkyrka. Den 11 december 1942 beslutade regeringen att flottiljen skulle f\xc3\xa5 f\xc3\xb6ra regementets minne och traditioner. K\xc3\xa4rlet kom d\xc3\xa5 att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras \xc3\xa5r 1943 fr\xc3\xa5n domkyrkan till flottiljen. Som ett vidare av fr\xc3\xa5n regementet \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade chefen Krigsh\xc3\xb6gskolan Richard \xc3\x85kerman, den 26 september 1943, V\xc3\xa4stmanlands regementes fana till flottiljen, som kom att f\xc3\xb6ra den som traditionsfana. Efter att flottiljen avvecklades, \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades k\xc3\xa4rlet till V\xc3\xa4stmanlands l\xc3\xa4ns museum. Sedan \xc3\xa5r 2005 finns k\xc3\xa4rlet i Arm\xc3\xa9museumets basutst\xc3\xa4llning._NEWLINE_\xc3\x85r 1943 antog V\xc3\xa4stmanlands flygflottilj "Prinz Friedrich Carl-Marsch" (Bilse), eller "Kungl. V\xc3\xa4stmanlands regementes och flygflottiljs marsch" som den \xc3\xa4ven kallas f\xc3\xb6r, som f\xc3\xb6rbandsmarschen. Marschen var ett arv fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4stmanlands regemente och kom att anv\xc3\xa4ndas \xc3\xa5ren 1993\xe2\x80\x931997 av V\xc3\xa4stmanlands regemente, \xc3\xa5ren 1998\xe2\x80\x932004 av V\xc3\xa4stmanlandsgruppen.'