b'\n_START_ARTICLE_\nAmiralitetskyrkan\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKarlskrona stad och \xc3\xb6rlogsvarv grundades 1679, och 1681 bildades Karlskrona Amiralitetsf\xc3\xb6rsamling. Placeringen av f\xc3\xb6rsamlingskyrkan, p\xc3\xa5 Tross\xc3\xb6s syd\xc3\xb6stra udde, var fastst\xc3\xa4lld i den f\xc3\xb6rsta stads- och bef\xc3\xa4stningsplanen fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1683._NEWLINE_Det \xc3\xa4r inte s\xc3\xa4kerst\xc3\xa4llt vem som ritat kyrkan men det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att arkitekten var generalkvarterm\xc3\xa4staren Erik Dahlbergh. Timret till kyrkan fraktades fr\xc3\xa5n Riga, idag Lettlands huvudstad, men p\xc3\xa5 1680-talet tillh\xc3\xb6rde staden Sverige och var d\xc3\xa5 rikets st\xc3\xb6rsta stad med 100 000 inv\xc3\xa5nare. 20 september 1685 invigdes kyrkan och fick d\xc3\xa5 namnet Ulrica Pia, efter Ulrika Eleonora den \xc3\xa4ldre._NEWLINE_Ursprungligen l\xc3\xa5g kyrkan innanf\xc3\xb6r den slutningsmur som finns mellan den civila staden och \xc3\xb6rlogsbasen med varvet. P\xc3\xa5 1800-talet revs bland annat muren vid kyrkan och ersattes av en mindre bastant mur mellan kyrkan och \xc3\x96rlogsbasen. I kvarteret norr om Varvsgatan finns rester kvar av den ursprungliga muren. Det finns ocks\xc3\xa5 kvar en stor slutningsmur kring Karlskronavarvet._NEWLINE_Amiralitetskyrkan var liksom Storkyrkof\xc3\xb6rsamlingens kyrka p\xc3\xa5 Drottninggatan t\xc3\xa4nkt att vara tillf\xc3\xa4llig och bli ersatt av en stor stenkyrka. Efter m\xc3\xa5nga olika ritningar och diskussioner lades grunden till en stenkyrka vid Amiralitetsklockstapeln p\xc3\xa5 midsommarafton 1760. Till kungens \xc3\xa4ra skulle kyrkan f\xc3\xa5 namnet Adolf Fredrikskyrkan. Ritningarna p\xc3\xa5 denna kyrka av Carl Johan Cronstedt (efter ett tidigare f\xc3\xb6rslag av Carl H\xc3\xa5rleman) finns p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 pl\xc3\xa5tar till kopparstick som \xc3\xa4gs av f\xc3\xb6rsamlingen. Pengarna tr\xc3\xb6t dock och efter 20 \xc3\xa5r n\xc3\xa5dde murarna bara en h\xc3\xb6jd av 14 alnar (drygt 4 meter). Efter ett kungligt brev lades hela byggprojektet ned och kyrkobygget blev en ruin._NEWLINE_\xc3\x85ren 1822-1824 genomgick tr\xc3\xa4kyrkan en omfattande renovering, bland annat tillkom lanterninen i mittkvadraten._NEWLINE_Kring \xc3\xa5r 1850 blev det till sist uppenbart att stenkyrkan aldrig skulle bli av. Resterna av bygget revs och ist\xc3\xa4llet v\xc3\xa4cktes tanken att om det inte var m\xc3\xb6jligt att f\xc3\xa5 en stenkyrka s\xc3\xa5 kunde ju tr\xc3\xa4kyrkan \xc3\xa5tminstone se ut som en stenkyrka likt Fredrikskyrkan och Trefaldighetskyrkan. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r byttes ytterpanel, kyrkan m\xc3\xa5lades gul och gavs arkitektoniska detaljer i barockstil. Kyrkan f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll sedan en tid, men reparerades 1864._NEWLINE_\xc3\x85r 1875 b\xc3\xb6rjade \xc3\xa5ter fr\xc3\xa5gan om en stenkyrkan debatteras och flera kyrkof\xc3\xb6rslag skickades in, bl.a. av Helgo Zettervall. Debatten fortgick i 30 \xc3\xa5r d\xc3\xa5 den fick ett slut n\xc3\xa4r Sj\xc3\xb6f\xc3\xb6rsvarsdepartementet avslagit f\xc3\xb6rsamlingens beg\xc3\xa4ran om medel. Efter det fick f\xc3\xb6rsamlingen ist\xc3\xa4llet pengar, som kungen beviljat, till en upprustning av kyrkan som sedan genomf\xc3\xb6rdes 1908-1909. El drogs in och kyrkan fick ett nytt pl\xc3\xa5ttak. En f\xc3\xb6rhall uppf\xc3\xb6rdes framf\xc3\xb6r norra gaveln 1845, ritad av C.E. Wallenstrand. Denna togs bort vid stadsarkitekten Sigge Ull\xc3\xa9ns restaurering 1943-1949. 1958 byttes pl\xc3\xa5ttaket ut till ett koppartak. F\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r fick kyrkan en ny trappa vid huvuding\xc3\xa5ngen i kalksten fr\xc3\xa5n \xc3\x96land i samma stil som den tidigare med ursprungliga trappr\xc3\xa4cken._NEWLINE_\xc3\x85r 1974 besl\xc3\xb6t \xc3\xa4garen Fortifikationsverket att exteri\xc3\xb6ren skulle r\xc3\xb6dm\xc3\xa5las f\xc3\xb6r att kyrkan skulle f\xc3\xa5 sin ursprungliga karakt\xc3\xa4r. Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet var emot detta, men kyrkan r\xc3\xb6dm\xc3\xa5lades \xc3\xa4nd\xc3\xa5 1985.\n_START_SECTION_\nExteri\xc3\xb6ren\n_START_PARAGRAPH_\nKyrkan \xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rd helt i tr\xc3\xa4, r\xc3\xb6dm\xc3\xa5lad och i formen av ett grekiskt kors, byggd p\xc3\xa5 en sockel av stora stenblock._NEWLINE_I exteri\xc3\xb6ren framtr\xc3\xa4der mittpartiet som en kubisk byggnadskropp, omkring 20x20 meter, med s\xc3\xa4teritak och kr\xc3\xb6nande oktogon med karnisformad huv. Korsarmarna \xc3\xa4r l\xc3\xa4gre och skjuter fram som f\xc3\xb6rhallar; de har valmade yttertak._NEWLINE_De tr\xc3\xa4panelade fasaderna indelas genomg\xc3\xa5ende av pilastrar. F\xc3\xb6nstren \xc3\xa4r rundb\xc3\xa5gade med rektangul\xc3\xa4ra omfattningar. Ing\xc3\xa5ngar finns i norr, v\xc3\xa4ster och s\xc3\xb6der (rakt\xc3\xa4ckta dubbeld\xc3\xb6rrar mitt p\xc3\xa5 korsarmsgavlarna). Koret \xc3\xa4r placerat i \xc3\xb6stra korsarmen, tillsammans med sakristian.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb6ren\n_START_PARAGRAPH_\nInuti \xc3\xa4r tr\xc3\xa4et ljusbl\xc3\xa5tt och ljusgr\xc3\xb6nt, vilket f\xc3\xb6r tankarna till havet. Interi\xc3\xb6rens fyra kraftiga tr\xc3\xa4pelare, f\xc3\xb6rbundna med v\xc3\xa5gr\xc3\xa4ta bj\xc3\xa4lkar, b\xc3\xa4r upp mittpartiets takkonstruktion. Genom pelarna bildas en mindre mittkvadrat som t\xc3\xa4cks av ett h\xc3\xb6gre plafondtak (ej ursprungligt, f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jningen tillkom troligen 1822-1823), samt en omg\xc3\xa5ng med plana tr\xc3\xa4tak._NEWLINE_S\xc3\xb6dra och norra korsarmarna har l\xc3\xa4ktare och plana innertak av tr\xc3\xa4. Orgelverket i v\xc3\xa4ster \xc3\xa4r placerat i en tunnv\xc3\xa4lvd nisch. Koret t\xc3\xa4cks av ett tryckt tr\xc3\xa4tunnvalv._NEWLINE_V\xc3\xa4ggarna \xc3\xa4r kl\xc3\xa4dda med tr\xc3\xa4panel. Kyrkans ursprungliga \xc3\xb6vre l\xc3\xa4ktare nedtogs vid arkitekt Theodor W\xc3\xa5hlins restaurering 1908-1909. Vid Ull\xc3\xa9ns restaurering tillkom bland annat korsarmarnas vestibuler och nya yttertrappor i kalksten mot ing\xc3\xa5ngarna i s\xc3\xb6der och v\xc3\xa4ster._NEWLINE_Mellan \xc3\xa5ren 1943 och 1949 leddes en restaurering av d\xc3\xa5varande stadsarkitekten S. Ull\xc3\xa9n. Denna restaurering gav kyrkan en ljusare interi\xc3\xb6r, v\xc3\xa4rmeledningar och innebar att dekoreringen i taket \xc3\xb6verm\xc3\xa5lades. Nu gavs ocks\xc3\xa5 b\xc3\xa4nkarna en m\xc3\xb6rkgr\xc3\xa5 f\xc3\xa4rg, en f\xc3\xa4rg som senare gjordes n\xc3\xa5got ljusare, se bild._NEWLINE_Mellan ytterv\xc3\xa4ggarna och innerv\xc3\xa4ggarna d\xc3\xb6ljer sig ett 20 cm stort h\xc3\xa5lrum. Innerv\xc3\xa4ggen l\xc3\xa4r inte blivit helt f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lld till f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1691, sex \xc3\xa5r efter invigningen. Detta skapade problem f\xc3\xb6r pr\xc3\xa4ster och bes\xc3\xb6kare p\xc3\xa5 vinterhalv\xc3\xa5ret. Problemen kvarstod dock, \xc3\xa4ven n\xc3\xa4r innerv\xc3\xa4ggen var installerad och en gr\xc3\xb6n pottugn murades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r upp i sakristian.\n_START_SECTION_\nAltaruppsatsen och altartavlan\n_START_PARAGRAPH_\nDen klassicerande altaruppsatsen med str\xc3\xa5lsol tillverkades troligen 1822-1823 och kan vara skapade av eller i samarbete med amiralitetsbildhuggaren Johan T\xc3\xb6rnstr\xc3\xb6m. Altaruppsatsen f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs 1908-1909 med m\xc3\xa5lad skenarkitektur._NEWLINE_Altartavlan \xc3\xa4r en kopia av Peter Paul Rubens m\xc3\xa5lning "Lansst\xc3\xb6ten" som finns i katedralen i Antwerpen, se bild p\xc3\xa5 originalm\xc3\xa5lningen. Altaruppsatsen med pelarna p\xc3\xa5 sidorna \xc3\xa4r tillverkade i samband med renoveringen 1822-1823. Kolonnernas skenarkitektur tillkom vid kyrkans upprustning 1908-1909.\n_START_SECTION_\nPredikstolen\n_START_PARAGRAPH_\nDen nuvarande predikstolen l\xc3\xa4r ha tillkommit vid kyrkans reparation 1864. Den har \xc3\xa5tta kanter, ett ljudtak och \xc3\xa4r gr\xc3\xa5m\xc3\xa5lad med f\xc3\xb6rgyllningar. P\xc3\xa5 sex sidor finns bruna f\xc3\xa4lt med kristna symboler: lagens tavlor, bibelbok, kalk, sv\xc3\xa4rd, sk\xc3\xb6ld och ankare, se bild och bild. De \xc3\xa4r symboler f\xc3\xb6r den kristnes andliga vapenrustning.\n_START_SECTION_\nEpitafier och begravningsvapen\n_START_PARAGRAPH_\nI kyrkan finns ett antal epitafier och begravningsvapen upph\xc3\xa4ngda. I gravk\xc3\xa4llaren finns idag 283 kistor f\xc3\xb6rdelade p\xc3\xa5 23 gravkammare. En modell av korvetten Carlskrona finns ocks\xc3\xa5 i kyrkan, ett segelfartyg gick under i en orkan vid Floridas kust \xc3\xa5r 1846. Av 131 personer omkom 114. En stor minnestavla \xc3\xb6ver sj\xc3\xb6m\xc3\xa4n som omkommit under de tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldskrigen h\xc3\xa4nger p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra v\xc3\xa4ggen.\n_START_SECTION_\nKrucifixet\n_START_PARAGRAPH_\nKrucifixet av cedertr\xc3\xa4 med inl\xc3\xa4ggningar av p\xc3\xa4rlemor, elfenben och ebenholts sk\xc3\xa4nktes till kyrkan av kapten Carl Raab 1744. Han fick det 1728 av patriarken i Konstantinopel, n\xc3\xa4r denne reste p\xc3\xa5 Raabs fartyg fr\xc3\xa5n Palestina till Konstantinopel. Det tillverkades i Jerusalem och l\xc3\xa5g 1728 p\xc3\xa5 Kristi grav. Carl Raabs begravningsvapen finns ocks\xc3\xa5 att besk\xc3\xa5da i kyrkan.\n_START_SECTION_\nKyrksilvret och \xc3\xb6vriga inventarier\n_START_PARAGRAPH_\nI Silversk\xc3\xa5pet visas kyrkans silversamling samt en del av dess b\xc3\xb6cker. Sk\xc3\xa5pet st\xc3\xa5r i kyrkans nordv\xc3\xa4stra del.\n_START_SECTION_\nKyrkklockorna\n_START_PARAGRAPH_\nKlockorna i kyrkan \xc3\xa4r gjutna 1699 och \xc3\xa4r samst\xc3\xa4mmiga med klockorna i Amiralitetskyrkans klockstapel.\n_START_SECTION_\nKabinettsorgeln\n_START_PARAGRAPH_\n1857 k\xc3\xb6pte f\xc3\xb6rsamlingen in en kabinettsorgel av Fourneaux i Paris som togs hem med \xc3\xb6rlogsfartyg. D\xc3\xa5 kyrkan var i d\xc3\xa5ligt skick blev den illa \xc3\xa5tg\xc3\xa5ngen och fick bland annat t\xc3\xa4ckas \xc3\xb6ver av en vaxduk f\xc3\xb6r att skyddas mot vattendropp fr\xc3\xa5n taket. F\xc3\xb6rst 1883 fick f\xc3\xb6rsamlingen pengar till en riktig kyrkorgel. Kabinettsorgeln flyttades till f\xc3\xb6rsamlingens folkskola, stod sedan ett antal \xc3\xa5r i Blekinge museum, men fick till slut \xc3\xa5terkomma till kyrkan d\xc3\xa4r den sedan 1979 st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r besk\xc3\xa5dan. Den \xc3\xa4r ett sk\xc3\xa5p med pipf\xc3\xb6rsedda d\xc3\xb6rrar och kr\xc3\xb6nt med ett \xc3\xb6verstycke med dekorerat med flera musikinstrument.'