b'\n_START_ARTICLE_\nVallaro\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nVallaron h\xc3\xb6r till sl\xc3\xa4ktet Macropus. Den \xc3\xa4r mindre \xc3\xa4n j\xc3\xa4ttek\xc3\xa4nguruerna, som r\xc3\xb6d j\xc3\xa4ttek\xc3\xa4nguru och gr\xc3\xa5 j\xc3\xa4ttek\xc3\xa4nguru, men tyngre byggd. Den \xc3\xa4r dock st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n de flesta vallabyer. Kroppsl\xc3\xa4ngden (huvud och b\xc3\xa5l) \xc3\xa4r 75\xe2\x80\x93140 centimeter och svansen \xc3\xa4r 60\xe2\x80\x9390 centimeter l\xc3\xa5ng. Vikten \xc3\xa4r upp till omkring 36\xc2\xa0kg f\xc3\xb6r hanar och omkring 16\xc2\xa0kg f\xc3\xb6r honor. Hanarna \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre och tyngre \xc3\xa4n honorna. De olika underarterna varierar n\xc3\xa5got i utseende. Ofta \xc3\xa4r djurens p\xc3\xa4ls j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsevis m\xc3\xb6rk och brunaktig eller bl\xc3\xa5gr\xc3\xa5, speciellt h\xc3\xa5rens toppar \xc3\xa4r ofta n\xc3\xa4stan svartaktiga. Ovansidan av huvudet, \xc3\xb6ronen och ryggen \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkast i f\xc3\xa4rgen, medan kroppens undersida \xc3\xa4r ljusare. Extremiteter och svans \xc3\xa4r ofta m\xc3\xb6rkbruna. Hos underarten M. r. robustus har hanarna m\xc3\xb6rk p\xc3\xa4ls, medan honorna kan vara lite ljusare. Underarten M. r. erubescens \xc3\xa4r vanligen brunaktig, men variation f\xc3\xb6rekommer. M. r. isabellinus \xc3\xa4r mer r\xc3\xb6dbrunaktig i f\xc3\xa4rgen \xc3\xa4n de andra underarterna och underarten M. r. woodwari \xc3\xa4r den ljusaste och har mer brungr\xc3\xa5aktig p\xc3\xa4ls.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nVallaron \xc3\xa4r vitt utbredd i Australien, men den saknas p\xc3\xa5 Tasmanien. Den f\xc3\xb6rekommer i varierande habitat men f\xc3\xb6redrar stenig terr\xc3\xa4ng. Underarten M. r. robustus f\xc3\xb6rekommer i \xc3\xb6stra Australien och underarten M. r. erubescens \xc3\xa4r spridd \xc3\xb6ver stora delar av v\xc3\xa4stra och centrala Australien. Underarten M. r. isabellinus f\xc3\xb6rekommer endast p\xc3\xa5 Barrow Island. Underarten M. r. woodwardi f\xc3\xb6rekommer i Kimberleyregionen i Western Australia och i ett band genom Northern Territory.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nVallaron \xc3\xa4r v\xc3\xa4l anpassad till torra och bergiga regionen och f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4ven i Australiens mer og\xc3\xa4stv\xc3\xa4nliga centrala delar. Den \xc3\xa4r en av de k\xc3\xa4nguruer som \xc3\xa4r b\xc3\xa4st anpassad till torka, den kan \xc3\xb6verleva i omr\xc3\xa5den med mindre \xc3\xa4n 400 millimeter nederb\xc3\xb6rd om \xc3\xa5ret. _NEWLINE_Dess levnadss\xc3\xa4tt \xc3\xa4r p\xc3\xa5 flera s\xc3\xa4tt pr\xc3\xa4glat av de vanligen torra och varma f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden som r\xc3\xa5der i st\xc3\xb6rre delen av dess utbredningsomr\xc3\xa5de, som att den fr\xc3\xa4mst \xc3\xa4r aktiv under de timmar p\xc3\xa5 dygnet d\xc3\xa5 det \xc3\xa4r svalare. Under dagen vilar den i skuggan av klippor._NEWLINE_Vanligen lever individerna ensamma, men p\xc3\xa5 en plats med god tillg\xc3\xa5ng till f\xc3\xb6da kan m\xc3\xa5nga individer samlas. Individerna har ett visst hemor\xc3\xa5de som de r\xc3\xb6r sig inom, men det \xc3\xa4r oklart om de \xc3\xa4r revirh\xc3\xa4vdande. Det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att de kan k\xc3\xb6ra bort artfr\xc3\xa4nder fr\xc3\xa5n sitt favoritmatst\xc3\xa4lle eller viloplats._NEWLINE_Liksom andra k\xc3\xa4ngurur \xc3\xa4r vallaron v\xc3\xa4xt\xc3\xa4tare. Den betar bland annat gr\xc3\xa4s, \xc3\xb6rter samt kvistar fr\xc3\xa5n buskar och kan i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med flertalet andra k\xc3\xa4nguruer klara sig p\xc3\xa5 ganska n\xc3\xa4ringsfattig vegetation. Arten beh\xc3\xb6ver inte dricka i upp till tre m\xc3\xa5nader och tillfredsst\xc3\xa4ller sitt v\xc3\xa4tskebehov med f\xc3\xb6dan. F\xc3\xb6r att minimera v\xc3\xa4tskef\xc3\xb6rlusterna har den en starkt koncentrerad urin._NEWLINE_Vallaron har ingen avgr\xc3\xa4nsad parningss\xc3\xa4song, utan kan f\xc3\xb6r\xc3\xb6ka sig \xc3\xa5ret om. P\xc3\xa5 fortplantningen inverkar dock ofta om f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena f\xc3\xb6r reproduktion \xc3\xa4r gynnsamma eller ej, under perioder av torka blir honorna vanligen inte dr\xc3\xa4ktiga. Dr\xc3\xa4ktighetsperioden \xc3\xa4r cirka 32 dagar (30 till 38) och ungen stannar i honans pung (marsupium) tills den \xc3\xa4r 8\xe2\x80\x939 m\xc3\xa5nader. Vid cirka ett \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder \xc3\xa4r den avv\xc3\xa4njd. K\xc3\xb6nsmognaden kommer vid 1,5\xe2\x80\x932 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Livsl\xc3\xa4ngden i naturen \xc3\xa4r upp till 18 \xc3\xa5r.'