b'\n_START_ARTICLE_\nBernard Williams\n_START_SECTION_\nTidigt liv och utbildning\n_START_PARAGRAPH_\nWilliams f\xc3\xb6ddes i Westcliff-on-Sea i Essex som ende son till en statstj\xc3\xa4nsteman. Han utbildades vid Chigwell School och l\xc3\xa4ste klassisk litteratur vid Balliol College i Oxford, d\xc3\xa4r han utexaminerades \xc3\xa5r 1951. Han gjorde sin milit\xc3\xa4rtj\xc3\xa4nst hos Storbritanniens flygvapen (Royal Air Force, RAF), och fl\xc3\xb6g Spitfire-plan i Kanada._NEWLINE_Han tr\xc3\xa4ffade sin blivande hustru, Shirley Brittain-Catlin, dotter till statsvetaren och filosofen George Catlin och f\xc3\xb6rfattaren Vera Brittain, under en tj\xc3\xa4nstledighet i New York, d\xc3\xa4r hon studerade vid Columbia University. Han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till England tillsammans med Shirley vid 22 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, efter ha tilldelats en utm\xc3\xa4rkelse fr\xc3\xa5n All Souls College, Oxford. Innan dess hade hon haft ett kort aff\xc3\xa4r med Roger Bannister. De gifte sig 1955. Shirley Williams, som hon senare blev k\xc3\xa4nd som, valdes senare in i brittiska underhuset f\xc3\xb6r Labour Party, men bytte senare sida n\xc3\xa4r hon med n\xc3\xa5gra andra grundade det mer mittenbaserade Social Democratic Party.\n_START_SECTION_\nAkademiskt liv\n_START_PARAGRAPH_\nWilliams l\xc3\xa4mnade Oxford f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja sin hustrus politiska ambitioner och fick en plats vid University College London, d\xc3\xa4r han arbetade fr\xc3\xa5n 1959 till 1964, f\xc3\xb6r att sedan \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till Bedford College, medan hans hustru arbetade som journalist f\xc3\xb6r Financial Times._NEWLINE_Paret bodde under 17 \xc3\xa5r i ett stort hus i Kensington, tillsammans med bokagenten Hilary Rubinstein och dennes hustru. Den h\xc3\xa4r perioden beskrev Williams som en av de lyckligaste i sitt liv, _NEWLINE_som paret fick dottern Rebecka. Hans hustrus politiska karri\xc3\xa4r distanserade emellertid paret fr\xc3\xa5n varandra, och deras olika personliga v\xc3\xa4rderingar \xe2\x80\x93 Williams var h\xc3\xa4ngiven ateist och hans hustru from katolik \xe2\x80\x93 gjorde f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mer sp\xc3\xa4nt. \xc3\x84ktenskapet tog slut efter att Williams haft en aff\xc3\xa4r med Patricia Law Skinner, som d\xc3\xa5 var historikern Quentin Skinners hustru. Williams \xc3\xa4ktenskap uppl\xc3\xb6stes 1974, varefter han och Patricia Skinner gifte sig och s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom fick tv\xc3\xa5 s\xc3\xb6ner._NEWLINE_Williams uts\xc3\xa5gs till "Knightbridge Professor of Philosophy" vid Cambridge 1967, fr\xc3\xa5ntr\xc3\xa4dde d\xc3\xa4refter sin plats f\xc3\xb6r att till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r positionen som Provost vid King\'s College mellan \xc3\xa5ren 1979\xe2\x80\x931987._NEWLINE__NEWLINE_Han l\xc3\xa4mnade England 1988 f\xc3\xb6r att bli "Deutsch Professor of Philosophy" vid University of California, Berkeley, och n\xc3\xa4mnde s\xc3\xa5 kallad "brain drain" som r\xc3\xa5dde i England d\xc3\xa4r m\xc3\xa5nga akademiker flyttade till USA p\xc3\xa5 grund av de l\xc3\xa5ga l\xc3\xb6nerna. Han h\xc3\xa4vdade i en tidningsintervju att han knappt hade r\xc3\xa5d att k\xc3\xb6pa ett hus i centrala London f\xc3\xb6r sin l\xc3\xb6n som akademiker. I november 2002 sade han i en intervju f\xc3\xb6r The Guardian att han var ledsen \xc3\xb6ver att hans flytt fick s\xc3\xa5 stor uppm\xc3\xa4rksamhet: "I was persuaded that there was a real problem about academic conditions and that if my departure was publicized this would bring these matters to public attention. It did a bit, but it made me seem narky, and when I came back again in three years it looked rather absurd. I came back for personal reasons \xe2\x80\x94 it\'s harder to live out there with a family than I supposed."_NEWLINE_Han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Storbritannien och blev "White\'s Professor of Philosophy" vid Oxford, en position han stannade kvar p\xc3\xa5 fram till sin pensionering 1996 d\xc3\xa5 han \xc3\xa5tergick till att vara en "fellow of All Souls".\n_START_SECTION_\nStatliga utredningar\n_START_PARAGRAPH_\nUt\xc3\xb6ver sitt akademiska liv h\xc3\xb6ll Williams flera platser i statliga utredningar och kommitt\xc3\xa9er._NEWLINE_Under 1970-talet satt han med i "Kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r obsceniteter och filmcensur" ("Committee on Obscenity and Film Censorship") som 1979 rapporterade att: "Given the amount of explicit sexual material in circulation and the allegations often made about its effects, it is striking that one can find case after case of sex crimes and murder without any hint at all that pornography was present in the background." Kommitt\xc3\xa9ns rapport var influerad av John Stuart Mills liberala tankeg\xc3\xa5ngar, en filosof som Williams f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt hyste djup beundran f\xc3\xb6r. Williams anv\xc3\xa4nde Mills frihetsprincip f\xc3\xb6r att utveckla vad Williams kallade "skadevillkoret", enligt vilket "no conduct should be suppressed by law unless it can be shown to harm someone."_NEWLINE_Williams h\xc3\xa4vdade att det inte gick att visa att pornografi skulle vara skadligt och att "the role of pornography in influencing society is not very important\xc2\xa0... to think anything else is to get the problem of pornography out of proportion with the many other problems that face our society today." Kommitt\xc3\xa9n rapporterade att, s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge som barn skyddades fr\xc3\xa5n att se det, s\xc3\xa5 skulle vuxna m\xc3\xa4nniskor l\xc3\xa4mnas fria att l\xc3\xa4sa och titta p\xc3\xa5 pornografi om de s\xc3\xa5 \xc3\xb6nskade._NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver pornografifr\xc3\xa5gan satt han \xc3\xa4ven i utredningar som unders\xc3\xb6kte brittiska privatskolors roll under \xc3\xa5ren 1965\xe2\x80\x931970; drogmissbruk 1971; hasardspel 1976\xe2\x80\x931987; och social r\xc3\xa4ttvisa 1993\xe2\x80\x931994. "I did all the major vices", kommenterade han senare.\n_START_SECTION_\nTitlar och utm\xc3\xa4rkelser\n_START_PARAGRAPH_\nWilliams adlades 1999. Han var \xc3\xa4ven medlem i British Academy och hedersmedlem i American Academy of Arts and Sciences. Han fick hederstiteln Doctor of Letters (D.Litt.) av University of Cambridge \xc3\xa5r 2002. Han satt i English National Operas styrelse och skrev uppslagsordet om "opera" i Grove Dictionary of Music and Musicians. En samling av hans texter om opera publicerades 2006.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6d\n_START_PARAGRAPH_\nWilliams dog den 10 juni 2003 under en semestervistelse i Rom. Han led av myelom, en form av cancer. Han efterl\xc3\xa4mnade sin fru Patricia och deras tv\xc3\xa5 barn Jacob och Jonathan, och Rebecca, dottern fr\xc3\xa5n det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4ktenskapet.\n_START_SECTION_\nMoralfilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nI Morality: An Introduction to Ethics (1972) skrev Williams att "whereas most moral philosophy at most times has been empty and boring\xc2\xa0... contemporary moral philosophy has found an original way of being boring, which is by not discussing issues at all." Han menade att studiet av moral b\xc3\xb6r vara livligt och medryckande. Han ville finna en moralfilosofi som var f\xc3\xb6renlig med psykologi, historia, politik och kultur. Han liknande, med sitt f\xc3\xb6rkastande av moralen som en "a peculiar institution" (med vilket han menade en distinkt och avskild del av det m\xc3\xa4nskliga t\xc3\xa4nkandet), den tyske 1800-talsfilosofen Friedrich Nietzsche. Efter att inledningsvis ha betraktat honom som en grov reduktionist kom Williams med tiden att hysa en djup beundran f\xc3\xb6r Nietzsche, och anm\xc3\xa4rkte vid ett tillf\xc3\xa4lle att han \xc3\xb6nskade att han kunde citera honom var tjugonde minut._NEWLINE_\xc3\x84ven om Williams f\xc3\xb6rakt f\xc3\xb6r reduktionism ibland fick honom att framst\xc3\xa5 som moralisk relativist, s\xc3\xa5 menade han att moraliska begrepp kan vara "breda" eller "smala"; de f\xc3\xb6rra\xc2\xa0\xe2\x80\x93 men inte de senare\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc3\xa4r "v\xc3\xa4rldsinriktade" i den meningen att de \xc3\xa4r relaterade till verkliga egenskaper hos v\xc3\xa4rlden som \xc3\xa4r s\xc3\xa5dana att de i princip kan behandlas objektivt.\n_START_SECTION_\nKritik av utilitarismen\n_START_PARAGRAPH_\nWilliams var s\xc3\xa4rskilt kritiskt inst\xc3\xa4lld till utilitarismen, som \xc3\xa4r en konsekventialistisk teori vars enklaste variant h\xc3\xa4vdar att en handling \xc3\xa4r r\xc3\xa4tt om och endast om den medf\xc3\xb6r ett lika stort \xc3\xb6verskott av lycka \xc3\xb6ver lidande f\xc3\xb6r alla m\xc3\xa4nniskor \xc3\xa4n varje alternativ handling._NEWLINE_Ett av Williams mest v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda argument mot utilitarismen \xc3\xa4r ett tankeexperiment som involverar Jim, en vetenskapsman som forskar i ett sydamerikanskt land styrt av en brutal diktator. En dag st\xc3\xb6ter han p\xc3\xa5, p\xc3\xa5 ett torg i en liten stad, 20 tillf\xc3\xa5ngatagna rebeller. Kaptenen som har besegrat rebellerna s\xc3\xa4ger till Jim att, om han d\xc3\xb6dar en av rebellerna s\xc3\xa5 kommer de andra att sl\xc3\xa4ppas \xc3\xa5t den utl\xc3\xa4ndska g\xc3\xa4sten Jims \xc3\xa4ra. Men om han inte g\xc3\xb6r det s\xc3\xa5 kommer alla rebellerna att d\xc3\xb6das. Enligt den enkla handlingsutilitarismen b\xc3\xb6r Jim d\xc3\xb6da en av f\xc3\xa5ngarna f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4dda de andra. Enligt de allra flesta konsekventialistiska teorier utg\xc3\xb6r s\xc3\xa5dana h\xc3\xa4r situationer inget moraliskt dilemma; det enda som spelar roll \xc3\xa4r konsekvenserna._NEWLINE_Williams menar emellertid att det \xc3\xa4r en avg\xc3\xb6rande skillnad mellan att sj\xc3\xa4lv d\xc3\xb6da en person och att personen d\xc3\xb6das av n\xc3\xa5gon annan p\xc3\xa5 grund av vad man sj\xc3\xa4lv g\xc3\xb6r. Utilitaristen kan inte redog\xc3\xb6ra f\xc3\xb6r den distinktionen, och tar inte h\xc3\xa4nsyn till v\xc3\xa5rt agentskap och m\xc3\xa4nsklighet. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rvandlas vi till tomma k\xc3\xa4rl som medel i konsekventialistiska ber\xc3\xa4kningar, n\xc3\xa4r vi i sj\xc3\xa4lva verket \xc3\xa4r moraliska akt\xc3\xb6rer och beslutsfattare med integritet. Moraliska beslut m\xc3\xa5ste, enligt Williams, uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla v\xc3\xa5r psykologiska identitet._NEWLINE_F\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare av utilitarism skulle svara att en teori inte kan avf\xc3\xa4rdas s\xc3\xa5 l\xc3\xa4ttvindigt. Den nobelprisbel\xc3\xb6nta filosofen och ekonomen Amartya Sen har exempelvis h\xc3\xa4vdat att moraliskt agentskap, integritetsfr\xc3\xa5gor och personliga perspektiv kan inlemmas i en konsekventialistisk teori; de kan med andra ord ocks\xc3\xa5 r\xc3\xa4knas som konsekvenser. _NEWLINE_Sens och Williams meningar gick ocks\xc3\xa5 is\xc3\xa4r i fr\xc3\xa5gan till vilken grad "regelutilitarism" \xe2\x80\x93 en variant av utilitarism som p\xc3\xa5bjuder de regler, och inte handlingar, som leder till st\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6jliga lycka \xe2\x80\x93 kan l\xc3\xb6sa utilitarismens mest grundl\xc3\xa4ggande problem. Williams skrev exempelvis att, f\xc3\xb6r att l\xc3\xb6sa problemet med parkeringar i London s\xc3\xa5 skulle en utilitarist samtycka till att man hotade att skjuta folk som parkerade p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rbjudna platser. Om endast n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 personer sk\xc3\xb6ts f\xc3\xb6r detta s\xc3\xa5 skulle olagliga parkeringar snart upph\xc3\xb6ra; p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt skulle utilitarismen r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdiga skjutningarna eftersom miljontals Londonbor skulle bli lyckliga. Williams h\xc3\xa4vdade att teorier som ger s\xc3\xa5dana utslag b\xc3\xb6r avf\xc3\xa4rdas utan vidare diskussion, oavsett hur intuitivt plausibelt det k\xc3\xa4nns att h\xc3\xa5lla med om att vi bed\xc3\xb6mer handlingars moraliska v\xc3\xa4rde endast i termer av deras konsekvenser._NEWLINE_Sen och andra har h\xc3\xa4vdat att regelutilitarismen d\xc3\xa5 skulle kr\xc3\xa4va att man specificerar vilken regel det \xc3\xa4r som till\xc3\xa4mpas i parkeringsexemplet. Regel "skjut alla som bryter mot parkeringsreglerna" skulle med stor sannolikhet inte fr\xc3\xa4mja den st\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6jliga lyckan i det l\xc3\xa5nga loppet om man tar h\xc3\xa4nsyn till alla konsekvenser. Enligt Williams s\xc3\xa5 \xc3\xa4r sj\xc3\xa4lva argumentet i sig ett sk\xc3\xa4l till att f\xc3\xb6rkasta regelutilitarismen; vi b\xc3\xb6r redan veta att hot om att skjuta m\xc3\xa4nniskor f\xc3\xb6r brott mot parkeringslagar \xc3\xa4r fel, och att teorier som f\xc3\xa5r oss att \xc3\xb6verhuvudtaget utf\xc3\xb6ra ber\xc3\xa4kningen b\xc3\xb6r f\xc3\xb6rkastas.\n_START_SECTION_\nKritik av kantianism\n_START_PARAGRAPH_\nEn av utilitarismens huvudrivaler \xc3\xa4r den tyske 1700-talsfilosofen Immanuel Kants moralfilosofi. Williams arbete under 1970- och 80-talen fokuserade mycket p\xc3\xa5 dessa tv\xc3\xa5 giganter inom moralfilosofin. Martha Nussbaum skrev att hans verk "denounced the trivial and evasive way in which moral philosophy was being practised in England under the aegis of those two dominant theories."_NEWLINE_Kants Kritik av det praktiska f\xc3\xb6rnuftet och Grundl\xc3\xa4ggning av sedernas metafysik formulerar ett moralsystem som baseras p\xc3\xa5 vad Kant sj\xc3\xa4lv kallade f\xc3\xb6r det kategoriska imperativet, som i sin mest v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda formulering lyder: "Handla endast efter den maxim om vilken du kan vilja att det skall vara en allm\xc3\xa4n lag"._NEWLINE_Detta \xc3\xa4r enligt Kant en lag som g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6r alla rationella varelser med fri vilja. Man m\xc3\xa5ste, n\xc3\xa4r man handlar, f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla sig att regeln som st\xc3\xb6djer handlingen m\xc3\xa5ste kunna g\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r alla andra i liknande omst\xc3\xa4ndigheter, inklusive dig sj\xc3\xa4lv i framtiden. Om du inte kan acceptera konsekvenserna av detta tankeexperiment, eller om det leder till en mots\xc3\xa4gelse, s\xc3\xa5 f\xc3\xa5r du inte utf\xc3\xb6ra handlingen. Om du exempelvis vill d\xc3\xb6da din frus \xc3\xa4lskare s\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste du f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla dig en regel som s\xc3\xa4ger att alla f\xc3\xb6ror\xc3\xa4ttade makar har r\xc3\xa4tt att d\xc3\xb6da sina fruars \xc3\xa4lskare; vilket \xc3\xa4ven kommer att g\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r dig sj\xc3\xa4lv i framtiden, om du skulle f\xc3\xa5 f\xc3\xb6r dig att bli \xc3\xa4lskare till n\xc3\xa5gon annans fru. Du m\xc3\xa5ste med andra ord kunna universalisera ditt omd\xc3\xb6me._NEWLINE_Williams argumenterade mot det kategoriska imperativet i sin artikel "Persons, character and morality". Moralen b\xc3\xb6r inte kr\xc3\xa4va att vi handlar helt osj\xc3\xa4lviskt, som om vi inte \xc3\xa4r de vi \xc3\xa4r, under de omst\xc3\xa4ndigheter vi faktiskt befinner oss i. Vi b\xc3\xb6r inte beh\xc3\xb6va inta n\xc3\xa5got opartiskt perspektiv, eller ett kristet perspektiv, av v\xc3\xa4rlden. V\xc3\xa5ra v\xc3\xa4rderingar, f\xc3\xb6rpliktelser och viljeattityder spelar roll f\xc3\xb6r hur vi ser v\xc3\xa4rlden och hur vi handlar; och det b\xc3\xb6r de \xc3\xa4ven g\xc3\xb6ra, enligt Williams, om vi inte ska f\xc3\xb6rlora v\xc3\xa5r individualitet och d\xc3\xa4rmed v\xc3\xa5r m\xc3\xa4nsklighet.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa4l f\xc3\xb6r handlande\n_START_PARAGRAPH_\nWilliams betoning av att moral handlar om m\xc3\xa4nniskor och deras liv, och att sj\xc3\xa4lvintresserat handlande, och till och med sj\xc3\xa4lviskhet inte \xc3\xa4r of\xc3\xb6renliga med moraliskt handlande, illustreras av hans argument om interna sk\xc3\xa4l f\xc3\xb6r handlande, vilket ber\xc3\xb6r det som filosofer kallar internalism/externalism-debatten._NEWLINE_Filosofer har genom tiderna h\xc3\xa4vdat att moraliska agenter kan ha "externa sk\xc3\xa4l" f\xc3\xb6r att utf\xc3\xb6ra en moralisk handling; det vill s\xc3\xa4ga, de \xc3\xa4r kapabla att handla efter sk\xc3\xa4l utanf\xc3\xb6r sina egna inre mentala tillst\xc3\xa5nd. Williams h\xc3\xa4vdar att detta \xc3\xa4r meningsl\xc3\xb6st. F\xc3\xb6r att n\xc3\xa5gonting ska utg\xc3\xb6ra ett "sk\xc3\xa4l f\xc3\xb6r handlande", s\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste det vara "magnetiskt"; det vill s\xc3\xa4ga, det m\xc3\xa5ste r\xc3\xb6ra oss till handling. Men hur kan n\xc3\xa5gonting som \xc3\xa4r helt externt i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till oss \xe2\x80\x93 exempelvis propositionen att X \xc3\xa4r gott \xe2\x80\x93 vara "magnetiskt"? Genom vilken process kan n\xc3\xa5gonting externt i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till oss r\xc3\xb6ra oss till handling?_NEWLINE_Williams h\xc3\xa4vdar att det inte kan det. Kognition \xc3\xa4r inte "magnetiskt". Att veta och att k\xc3\xa4nna \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 helt separata tillst\xc3\xa5nd, och en person m\xc3\xa5ste k\xc3\xa4nna f\xc3\xb6r att kunna handla, och i den meningen \xc3\xa4r sk\xc3\xa4l f\xc3\xb6r handlande alltid interna. Om jag k\xc3\xa4nner f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra n\xc3\xa5gonting gott, s\xc3\xa5 \xc3\xa4r det p\xc3\xa5 grund av att jag vill det. Jag kan vilja handla r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigt av en rad sk\xc3\xa4l. Jag kan ha blivit uppfostrad till att tro att X \xc3\xa4r gott, och jag kan vilja handla i enlighet med min uppfostran, eller s\xc3\xa5 kan jag vilja framst\xc3\xa5 i god dager inf\xc3\xb6r andra m\xc3\xa4nniskor, eller s\xc3\xa5 kanske jag fruktar att andra i min n\xc3\xa4rhet ska se ner p\xc3\xa5 mig. Dessa sk\xc3\xa4l kan vara komplexa, men de \xc3\xa4r alltid interna och de \xc3\xa4r alla i grund och botten viljeattityder.\n_START_SECTION_\nSanning\n_START_PARAGRAPH_\nWilliams sista avslutade bok, Truth And Truthfulness: An Essay In Genealogy (2002), utg\xc3\xb6r ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att f\xc3\xb6rsvara en icke-fundamentistisk redog\xc3\xb6relse av sanningens v\xc3\xa4rde (ej att f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xla med sanningsv\xc3\xa4rde), som Williams identifierar med precision och uppriktighet, genom att formulera en naturalistisk genealogi._NEWLINE_I den h\xc3\xa4r fr\xc3\xa5gan \xc3\xa4r Williams skuld till Nietzche \xc3\xa5terigen tydlig, kanske allra mest i hans anv\xc3\xa4ndning av den genealogiska metoden som ett verktyg f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rklaring och kritik. \xc3\x84ven om ett av Williams m\xc3\xa5l var att attackera de som f\xc3\xb6rnekade sanningens v\xc3\xa4rde, s\xc3\xa5 ska man enligt Williams inte f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 boken endast som en s\xc3\xa5dan kritik. Boken "presents a\xc2\xa0... challenge" till b\xc3\xa5de "the fashionable belief that truth has no value" och "the traditional faith that [truth\'s] value guarantees itself." I Williams d\xc3\xb6dsruna i The Guardian st\xc3\xa5r det att boken \xc3\xa4r en unders\xc3\xb6kning av dem som "sneer at any purported truth as ludicrously naive because it is, inevitably, distorted by power, class bias and ideology."\n_START_SECTION_\nPostuma verk\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Williams d\xc3\xb6d har tre samlingar av ess\xc3\xa4er, artiklar och f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsanteckningar publicerats. In the Beginning Was the Deed: Realism and Moralism in Political Argument (2005), om politisk filosofi; The Sense of the Past: Essays in the History of Philosophy (2006), en rad ess\xc3\xa4r om filosofins och historiens f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande; och Philosophy as a Humanistic Discipline (2006), om metafysik, kunskapsteori och etik.'