b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Gibson (f\xc3\xb6rfattare)\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nGibson bodde som barn i Whytheville, Virgina. Gibsons far dog n\xc3\xa4r han var \xc3\xa5tta \xc3\xa5r och hans mor n\xc3\xa4r han var arton._NEWLINE_Som ton\xc3\xa5ring gick han p\xc3\xa5 internatskola i Tucson, Arizona, och 1968 flyttade han till Kanada f\xc3\xb6r att undg\xc3\xa5 att skickas till Vietnam under Vietnamkriget._NEWLINE_N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare, 1972, slog han sig ned i Vancouver, British Columbia, d\xc3\xa4r han sedan stannat. Det var ocks\xc3\xa5 d\xc3\xa4r och d\xc3\xa5 han b\xc3\xb6rjade skriva science fiction.\n_START_SECTION_\nGibsons f\xc3\xb6rfattarskap\n_START_PARAGRAPH_\nGibsons tidiga verk \xc3\xa4r generellt sett futuristiska historier om vilka effekter cybernetik och cyberspace-teknologi, det vill s\xc3\xa4ga datorsimulerad verklighet, har p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nskligheten i en n\xc3\xa4ra framtid. Han fick sin f\xc3\xb6rsta novell Fragments of a Hologram Rose publicerad i en science fiction-tidskrift 1977 efter att ha g\xc3\xa5tt en kurs i science fiction p\xc3\xa5 University of British Columbia i Vancouver. Den ing\xc3\xa5r nu i novellsamlingen Burning Chrome fr\xc3\xa5n 1986. Hans f\xc3\xb6rsta roman, Neuromancer (1984), vann tre stora science fiction-utm\xc3\xa4rkelser: Nebulapriset 1984, Hugopriset och Philip K. Dick Memorial Award._NEWLINE_Det Gibson skrev p\xc3\xa5 1980-talet har en dyster film noir-k\xc3\xa4nsla. P\xc3\xa5 senare tid, 1990-talet och fram\xc3\xa5t, har Gibson bytt riktning fr\xc3\xa5n de fiktiva dystopierna som gjorde honom k\xc3\xa4nd, till en mer realistisk stil. Han undviker numer de f\xc3\xb6r honom annars s\xc3\xa5 karakteristiska "jump-cuts" till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r kontuinitet och ett narrativt fl\xc3\xb6de._NEWLINE_Med Pattern Recognition (2003) tog han klivet fr\xc3\xa5n att fr\xc3\xa4mst varit k\xc3\xa4nd inom science fiction-kulturen till att ta sig in i de bredare folklagrens medvetande genom att hamna p\xc3\xa5 b\xc3\xa4sts\xc3\xa4ljarlistorna f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen. Fokus ligger dock fortfarande p\xc3\xa5 teknologisk f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring, och i synnerhet dess m\xc3\xb6rkare, mindre f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4gbara sociala konsekvenser._NEWLINE_I oktober 2016 kom nyheten att Gibson sl\xc3\xa4pper sin f\xc3\xb6rsta serieroman, Archangel, i april 2017. Serieromanen ges ut i samarbete med Michael St. John Smith och Butch Guice. Handlingen kommer kretsa kring parallella tidslinjer och att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka r\xc3\xa4dda v\xc3\xa4rlden.\n_START_SECTION_\nGibson i verklighetens cyberspace\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rutom de vanliga pappersb\xc3\xb6ckerna har han ocks\xc3\xa5 gett ut en elektronisk dikt kallad Agrippa (A Book of the Dead) 1992 och fr\xc3\xa5n januari till september 2003 skrev han en blogg. I oktober 2004 \xc3\xa5terupptog han bloggandet.\n_START_SECTION_\nGibson i filmens och televisionens v\xc3\xa4rld\n_START_PARAGRAPH_\nTill filmatiseringen av Alien 3 hade man h\xc3\xb6ga f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntningar p\xc3\xa5 Gibsons filmmanusbidrag men f\xc3\xa5 av hans element kom med i den slutgiltiga versionen._NEWLINE_Av hans egna verk s\xc3\xa5 har tv\xc3\xa5 av hans noveller filmats: Johnny Mnemonic fr\xc3\xa5n 1995 med Keanu Reeves i huvudrollen, och New Rose Hotel fr\xc3\xa5n 1998 med Christopher Walken, Willem Dafoe och Asia Argento i rollerna. _NEWLINE_Tillsammans med sin v\xc3\xa4n Tom Maddox har Gibson skrivit Arkiv X-avsnitten Kill Switch och First Person Shooter. I den sistn\xc3\xa4mnda gjorde han \xc3\xa4ven en cameo liksom i miniserien Wild Palms, som var starkt influerad av Gibsons och andra cyberpunk-f\xc3\xb6rfattares verk.'