b'\n_START_ARTICLE_\nSvenska ortnamns\xc3\xa4ndelser\n_START_PARAGRAPH_\nI en del svenska ortnamn anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4ndelser. Dessa anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r b\xc3\xb6jning eller f\xc3\xb6r avledning av ett annat ord. I nutida svenska anv\xc3\xa4nds exempelvis -ar eller -a som b\xc3\xb6jningselement, som i b\xc3\xa5t-ar, r\xc3\xb6d-a, spring-er, eller f\xc3\xb6r bildning av ett avlett ord av ett annat, till exempel p\xc3\xa5taglig-het, tag-ning, bl\xc3\xa5-na._NEWLINE_I ortnamn har -a och -e samt -om och -um anv\xc3\xa4nts som pluralisbeteckning. Som avledning har -inge, -unge samt -unda anv\xc3\xa4nts.   _NEWLINE_I sammansatta ortnamn kan efterledet ha en \xc3\xa4ndelse. Den kan vara en plural\xc3\xa4ndelse, -a, till exempel i -berga (som Tillberga), -boda (som i L\xc3\xb6nsboda), -landa (som i Vetlanda) osv., osv. Ortnamnsefterled kan \xc3\xa4ven ha avlednings\xc3\xa4ndelse, som -inge i -k\xc3\xb6pinge (exempelvis L\xc3\xb6ddek\xc3\xb6pinge). \xc3\x84ven en \xc3\xa4ndelse kan i sin tur ha en \xc3\xa4ndelse (suffix). Exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r -unda (som i Sorunda), d\xc3\xa4r -a \xc3\xa4r plural\xc3\xa4ndelse, eller -unga, d\xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 -a \xc3\xa4r plural\xc3\xa4ndelse, (som i N\xc3\xa5runga).\n_START_SECTION_\n-a\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ndelsen -a \xc3\xa4r mycket vanlig i svenska ortnamn. I ortnamn motsvarar den plural\xc3\xa4ndelsen -ar. Denna \xc3\xa4ndelse f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r ord som i spr\xc3\xa5ket i \xc3\xb6vrigt inte har plural\xc3\xa4ndelse, till exempel Berga och Tuna. \xc3\x84ndelsen betecknar ofta dativ pluralis. I dess medeltida form (om den \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd) \xc3\xa4r den -um eller -om. Orsaken till att m\xc3\xa5nga ortnamn i fornsvensk tid haft plural b\xc3\xb6jning har debatterats. Teorier \xc3\xa4r bland annat att en g\xc3\xa5rd hade flera inv\xc3\xa5nare, byggnader eller odlingslotter. Redan vid slutet av medeltiden har former p\xc3\xa5 -a slutat uppfattas som plural\xc3\xa4ndelse och \xc3\xb6verg\xc3\xa5tt till att beteckna bebyggelse. Senare har -a anv\xc3\xa4nts d\xc3\xa5 namn p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdar konstruerats. I ortnamn d\xc3\xa4r den medeltida formen inte slutar p\xc3\xa5 -um eller -om kan -a ha annan betydelse, eller har tillagts utan n\xc3\xa5gon s\xc3\xa4rskild betydelse.  _NEWLINE_M\xc3\xa5nga ortnamn med -a som \xc3\xa4ndelse f\xc3\xb6rekommer i grupper d\xc3\xa4r varje namn \xc3\xa4r helt lika de andra namnen. Detta g\xc3\xa4ller vanliga ortnamn, som Aspa, Backa, Boda, Haga, Kumla, Malma, Nora, Tuna och Valla, samt mindre vanliga, som Ala, Berga, Bj\xc3\xb6rka, Floda, Landa, Lunda, Vreta och V\xc3\xa5nga. Av dessa namn f\xc3\xb6rekommer Vreta och V\xc3\xa5nga enbart i G\xc3\xb6taland. De andra finns i G\xc3\xb6taland och Svealand och en del finns \xc3\xa4ven i Norrland, som Backa, Boda, Haga, Nora, Tuna och Valla. Inga av dessa namn finns i V\xc3\xa4sterbottens eller Norrbottens l\xc3\xa4n._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Ala: Ala, Laholms kommun (Halland), Ala socken (Gotland) och Ala, S\xc3\xb6derhamns kommun (H\xc3\xa4lsingland)._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Aspa: Aspa, Askersunds kommun (N\xc3\xa4rke) och Aspa, Nyk\xc3\xb6pings kommun (S\xc3\xb6dermanland).   _NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Backa: Backa, Kungsbacka kommun (Halland), Backa, R\xc3\xa4ttviks kommun (Dalarna) och Backa, G\xc3\xa4vle kommun (G\xc3\xa4strikland)._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Berga: Berga i Kalmar (Sm\xc3\xa5land) och Berga i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Bj\xc3\xb6rka: Bj\xc3\xb6rka (Sk\xc3\xa5ne)._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Boda: Boda glasbruk (Sm\xc3\xa5land), Boda, R\xc3\xa4ttviks kommun (Dalarna), och Boda, Ljusdals kommun (H\xc3\xa4lsingland)._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Floda: Floda, Lerums kommun (V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland), Floda socken, S\xc3\xb6dermanland och Floda socken, Dalarna._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Haga: Haga, J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping (Sm\xc3\xa5land), Haga, Karlstad (V\xc3\xa4rmland), Haga, Ume\xc3\xa5 (V\xc3\xa4sterbotten)._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Kumla: Kumla socken, \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland, Kumla kommun (N\xc3\xa4rke) och Kumla socken, V\xc3\xa4stmanland. _NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Landa: Landa socken, Halland, Landa socken, V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, Landa, G\xc3\xa4vle kommun (G\xc3\xa4strikland) och Landa, Bolln\xc3\xa4s kommun (H\xc3\xa4lsingland). _NEWLINE_EXempel p\xc3\xa5 Lunda: Lunda socken, S\xc3\xb6dermanland och Lunda socken, Uppland. _NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Malma: Malma socken, V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, Malma socken, V\xc3\xa4stmanland och Malma, Bondkyrka (Uppland)._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Nora: Nora kommun (V\xc3\xa4stmanland), Nora socken, Uppland och Nora socken, \xc3\x85ngermanland._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Tuna: Tuna socken, Sm\xc3\xa5land, Tuna socken, Uppland och Tuna socken, Medelpad. _NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Valla: Valla socken (Bohusl\xc3\xa4n), Valla, T\xc3\xa4by kommun (Uppland) och Valla, Br\xc3\xa4cke kommun (J\xc3\xa4mtland)._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 Vreta: Vreta kloster (\xc3\x96sterg\xc3\xb6tland), Vreta, S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje kommun (S\xc3\xb6dermanland) och Vreta, Norrt\xc3\xa4lje kommun (Uppland)._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 V\xc3\xa5nga: V\xc3\xa5nga, Kristianstads kommun (Sk\xc3\xa5ne), V\xc3\xa5nga, Vara kommun (V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland) och V\xc3\xa5nga, Norrk\xc3\xb6pings kommun (\xc3\x96sterg\xc3\xb6tland).\n_START_SECTION_\n-e\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ndelsen -e f\xc3\xb6rekommer relativt ofta i en del svenska landskap. Sin st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rekomst har den p\xc3\xa5 Gotland, men \xc3\xa4ven i Bohusl\xc3\xa4n, V\xc3\xa4rmland och Medelpad \xc3\xa4r den r\xc3\xa4tt vanlig. En hel del -e \xc3\xa4r bara tillagda utan n\xc3\xa5gon speciell betydelse, till exempel i Slite, som kommer av ett \xc3\xa4ldre Slijt (1398)._NEWLINE_\xc3\x84ndelsen kan, n\xc3\xa4r den betecknar dativ, (vilket framg\xc3\xa5r av dess forntida form, om den \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd), komma av  dativ pluralis (den medeltida \xc3\xa4ndelsen -um), men kan \xc3\xa4ven komma av dativ singularis (den medeltida \xc3\xa4ndelsen -u eller -y). Exempel p\xc3\xa5 olika forntida \xc3\xa4ndelser \xc3\xa4r Sunne i J\xc3\xa4mtland, som kommer av pluralis (j) Sundum 1343, medan Sunne i V\xc3\xa4rmland kommer av singularis (in) Sundy 1363. Ibland finns \xc3\xa4ndelsen -um eller -om kvar of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad som beteckning f\xc3\xb6r dativ pluralis, se -om och -um.'