b'\n_START_ARTICLE_\nProtoplanet\xc3\xa4r skiva\n_START_PARAGRAPH_\nEn protoplanet\xc3\xa4r skiva, eller proplyd, \xc3\xa4r en roterande cirkumstell\xc3\xa4r skiva med t\xc3\xa4t gas som omger en mycket ung stj\xc3\xa4rna, en T-Tauri-stj\xc3\xa4rna eller Herbig-Ae/Be-stj\xc3\xa4rna. Den protoplanet\xc3\xa4ra skivan kan anses vara en ackretionsskiva, eftersom materia kan falla ner fr\xc3\xa5n de inre delarna av skivan till stj\xc3\xa4rnans yta. Den processen b\xc3\xb6r dock inte blandas ihop med ackretionsprocessen som tros bilda sj\xc3\xa4lva planeterna._NEWLINE_Protoplanet\xc3\xa4ra skivor runt T-Tauri-stj\xc3\xa4rnor skiljer sig fr\xc3\xa5n skivorna som omger den dominerande stj\xc3\xa4rnan i dubbelstj\xc3\xa4rnesystem genom storlek och temperatur. Protoplanet\xc3\xa4ra skivor har radier upp emot 1000 AE och \xc3\xa4r t\xc3\xa4mligen kalla. Bara deras innersta delar n\xc3\xa5r temperaturer \xc3\xb6ver 1000 K. De \xc3\xa4r ofta associerade med s\xc3\xa5 kallade Herbig-Haro-objekt och liknande fenomen._NEWLINE_Protostj\xc3\xa4rnor bildas normalt fr\xc3\xa5n molekylmoln som huvudsakligen best\xc3\xa5r av molekyl\xc3\xa4rt v\xc3\xa4te. N\xc3\xa4r en del av ett molekylmoln n\xc3\xa5r en kritisk storlek, massa, eller densitet, b\xc3\xb6rjar den kollapsa av sin egen gravitation. N\xc3\xa4r det kollapsande molnet, kallad en solnebulosa, blir t\xc3\xa4tare, b\xc3\xb6rjar de slumpm\xc3\xa4ssiga r\xc3\xb6relser som fanns hos molekylerna i molnet j\xc3\xa4mna ut sig och \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till riktningen f\xc3\xb6r nebulosans nettor\xc3\xb6relsem\xc3\xa4ngdsmoment. Lagen om r\xc3\xb6relsem\xc3\xa4ngdsmomentets bevarande orsakar en allt snabbare rotation, allt eftersom nebulosan blir mindre. Denna rotation f\xc3\xa5r molnet att platta ut sig, precis som n\xc3\xa4r en pizzabagare plattar ut degen genom att rotera den i luften, och f\xc3\xa5r formen av en skiva. _NEWLINE_Den inledande kollapsen tar ungef\xc3\xa4r 100\xc2\xa0000\xc2\xa0\xc3\xa5r. Efter denna tid n\xc3\xa5r stj\xc3\xa4rnan en yttemperatur som liknar en huvudsekvenstj\xc3\xa4rna och blir synlig. Den \xc3\xa4r nu en T-Tauri-stj\xc3\xa4rna. Ackretion av gas p\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rnan forts\xc3\xa4tter ytterligare ungef\xc3\xa4r 10 miljoner \xc3\xa5r tills att skivan f\xc3\xb6rsvinner. De \xc3\xa4ldsta protoplanet\xc3\xa4ra skivorna som har uppt\xc3\xa4ckts \xc3\xa4r 25 miljoner \xc3\xa5r gamla.'