b'\n_START_ARTICLE_\nAmerikansk filosofi\n_START_PARAGRAPH_\nAmerikansk filosofi \xc3\xa4r den filosofi som utf\xc3\xb6rs av amerikanska filosofer b\xc3\xa5de i USA och utomlands. Amerikansk filosofi kan ses som reflektioner \xc3\xb6ver och skapandet av kollektiv amerikansk identitet genom USA:s historia."\n_START_SECTION_\n1600-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDen amerikanska filosofiska traditionen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades under samma epok som den europeiska kolonisationen av den Nya v\xc3\xa4rlden, det vill s\xc3\xa4ga Amerika.\n_START_SECTION_\n1700-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDen amerikanska filosofin under 1700-talet delas ofta upp i tv\xc3\xa5 tidsepoker. Filosofin under den f\xc3\xb6rsta delen av seklet karakt\xc3\xa4riseras av puritansk kalvinism och den senare pr\xc3\xa4glas av den amerikanska motsvarigheten till den europeiska upplysningen, vilken associeras med USA:s grundlagsf\xc3\xa4der.\n_START_SECTION_\nKalvinism\n_START_PARAGRAPH_\nJonathan Edwards r\xc3\xa4knas som USA:s mest betydande och originella politiska teolog.\n_START_SECTION_\nUpplysningstiden\n_START_PARAGRAPH_\nFyra av USA:s grundlagsf\xc3\xa4der, John Adams, Thomas Jefferson, Benjamin Franklin och James Madison skrev betydande texter om politiska fr\xc3\xa5gor. De diskuterade bland annat statens natur och relationen mellan individ och stat och stat och religion. USA:s sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsf\xc3\xb6rklaring och dess konstitution skrevs under den h\xc3\xa4r tiden och den kan ses som ett resultat av denna filosofiska debatt.\n_START_SECTION_\nModern amerikansk filosofi\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den senare delen av 1900-talet fick pragmatismen ett uppsving inom den amerikanska filosofin. Det hela kan s\xc3\xa4gas ha b\xc3\xb6rjat med John Dewey som myntade uttrycket "learning by doing" och som r\xc3\xa4knas till en av pragmatismens f\xc3\xb6rgrundsfigurer. Tv\xc3\xa5 andra inflytelserika pragmatister, vilka inspirerats av Dewey, \xc3\xa4r Hilary Putnam och Richard Rorty.'