b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xa4mtlands historia\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4nt\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa4nniskorna kom till landskapet omkring 7 000-6 000 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re Kristus fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4ster, bofast blev man d\xc3\xa4remot l\xc3\xa5ngt senare. J\xc3\xa4mtland omn\xc3\xa4mns f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 1000-talet p\xc3\xa5 landskapets enda k\xc3\xa4nda runsten, Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6stenen. Under den h\xc3\xa4r tiden utgjorde J\xc3\xa4mtland ett eget omr\xc3\xa5de sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt fr\xc3\xa5n s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Norge som Sverige, en politisk status som av efterv\xc3\xa4rlden ofta ben\xc3\xa4mns bonderepublik. Beslut togs i avsaknad av n\xc3\xa5gon konung vid alltinget Jamtamot. Trots att J\xc3\xa4mtland blev norskt 1178 efter slaget p\xc3\xa5 Storsj\xc3\xb6ns is, d\xc3\xa5 j\xc3\xa4mtarna svor Sverre Sigurdsson trohet, fortsatte J\xc3\xa4mtland att ha en h\xc3\xb6g grad av inre sj\xc3\xa4lvstyre som norskt skattland och kom att likna till exempel Orkney\xc3\xb6arna, snarare \xc3\xa4n de n\xc3\xa4rliggande norska landskapen. Den sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga st\xc3\xa4llningen kom att minska i takt med att det danska inflytandet v\xc3\xa4xte i Norge, som likt J\xc3\xa4mtland f\xc3\xb6rsvagades kraftigt av digerd\xc3\xb6den och jordbrukskrisen p\xc3\xa5 1300-talet._NEWLINE_Efter Kalmarunionens uppl\xc3\xb6sning kom J\xc3\xa4mtland att utg\xc3\xb6ra ett gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5de och under 1500- och 1600-talen blev J\xc3\xa4mtland ofta en sk\xc3\xa5deplats f\xc3\xb6r de dansk-svenska krigen, vilka resulterade i att j\xc3\xa4mtarna svor endera den svenska eller den danska konungen trohet.  Detta fortgick \xc3\xa4ven efter att J\xc3\xa4mtland blev en del av Sverige 1645. S\xc3\xa5v\xc3\xa4l Danmark som Sverige gjorde upprepade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att integrera J\xc3\xa4mtland i sitt kungarike, n\xc3\xa5got Sverige till slut lyckades med, vilket symboliseras med beslutet 1699 d\xc3\xa5 j\xc3\xa4mtarna som sista befolkning i ett er\xc3\xb6vrat landskap i forts\xc3\xa4ttningen skulle anses som svenska unders\xc3\xa5tar._NEWLINE_J\xc3\xa4mtland var inledningsvis en relativt eftersatt del av riket d\xc3\xa5 Sveriges intentioner i landskapet f\xc3\xb6rst och fr\xc3\xa4mst var f\xc3\xb6rsvarsm\xc3\xa4ssiga. Sveriges fall som stormakt betecknar ocks\xc3\xa5 slutet p\xc3\xa5 of\xc3\xa4rdstiden i J\xc3\xa4mtland, bebyggelsen och befolkningen \xc3\xb6kade och levnadsstandarden blev b\xc3\xa4ttre. Efter j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gens tillkomst f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades landskapet dramatiskt och folkr\xc3\xb6relsetiden b\xc3\xb6rjade. Den positiva utvecklingen fick ett abrupt slut p\xc3\xa5 1950- och 1960-talet d\xc3\xa5 den nationella politiken gjorde att J\xc3\xa4mtland tillsammans med grannlandskapet H\xc3\xa4rjedalen genomlevde det st\xc3\xb6rsta befolkningsraset i modern svensk historia.\n_START_SECTION_\nSten\xc3\xa5ldern\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa4nniskorna kom till J\xc3\xa4mtland n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng mellan 7 000-6 000 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re Kristus fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4ster. De var j\xc3\xa4gare och samlare. Flera tusen fynd fr\xc3\xa5n deras tid har hittats runt om i landskapet vid l\xc3\xa4gerplatser, l\xc3\xa4ngs str\xc3\xa4nder och sj\xc3\xb6ar. J\xc3\xa4garfolket var nomader och f\xc3\xb6ljde bytenas vandringar. I J\xc3\xa4mtland dominerade redan p\xc3\xa5 den h\xc3\xa4r tiden \xc3\xa4lgen vilket flera h\xc3\xa4llm\xc3\xa5lningar vittnar om och vid tidpunkten v\xc3\xa4xte det bland annat ek i det som i dag \xc3\xa4r v\xc3\xa4stra J\xc3\xa4mtlands fj\xc3\xa4llv\xc3\xa4rld._NEWLINE_N\xc3\xa4ra h\xc3\xa4llm\xc3\xa5lningar i J\xc3\xa4mtland f\xc3\xb6rekommer ofta f\xc3\xa5ngstgropar och i J\xc3\xa4mtland finns runt 10\xc2\xa0000 k\xc3\xa4nda s\xc3\xa5dana, vilket \xc3\xa4r fler \xc3\xa4n vad som p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats i andra regioner i hela Skandinavien. Jaktgroparna placerades d\xc3\xa4r man visste att \xc3\xa4lgarna r\xc3\xb6rde sig och kunde str\xc3\xa4cka sig flera mil. Det finns idag flera ortnamn runt om i J\xc3\xa4mtland som vittnar om f\xc3\xa5ngstgroparnas betydelse f\xc3\xb6r j\xc3\xa4garfolket och deras avkommor._NEWLINE_Den \xc3\xa4ldsta boplatsen i J\xc3\xa4mtland \xc3\xa4r den vid Foskvattnet i Hotagen daterad till cirka 6\xc2\xa0000 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re Kristus genom C14-metoden, inte alltf\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngt ifr\xc3\xa5n den s\xc3\xa5 kallade Fosnakulturen i M\xc3\xb8re og Romsdal. I \xc3\x85flo i Offerdal har man emellertid hittat en unik pilspets, Offerdalsspetsen, gjord av ben som kan vara mer \xc3\xa4n 8 000 \xc3\xa5r gammal, vilket g\xc3\xb6r fyndet till ett av de \xc3\xa4ldsta sten\xc3\xa5ldersfynden i hela Sverige.\n_START_SECTION_\nBrons\xc3\xa5ldern\n_START_PARAGRAPH_\nKring 2\xc2\xa0700 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re Kristus gjorde den neolitiska kulturen sig g\xc3\xa4llande i Tr\xc3\xb6ndelag och Trondheimsomr\xc3\xa5det, och n\xc3\xa5got senare i J\xc3\xa4mtland d\xc3\xa4r det under brons\xc3\xa5ldern utvecklades en herdekultur. Pollenanalyser fr\xc3\xa5n till exempel \xc3\x84ndsj\xc3\xb6n och \xc3\xa4ven Fj\xc3\xa4lln\xc3\xa4s i H\xc3\xa4rjedalen visar att det funnits svartk\xc3\xa4mpar i omr\xc3\xa5det, vilket antyder en tidig betesdrift vid ungef\xc3\xa4r 2\xc2\xa0200 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re Kristus. I Sand\xc3\xb6l, norr om Hotagen, finns sp\xc3\xa5r av s\xc3\xa5dan betesdrift, daterade till tiden 2\xc2\xa0500 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re Kristus. Denna boskapssk\xc3\xb6tsel \xc3\xa4r samtida med j\xc3\xa4garkulturen som bedrivs i skog och mark runt om i J\xc3\xa4mtland. Vid \xc3\x85nnsj\xc3\xb6n finns fyndigheter av flinta som inte finns naturligt i omr\xc3\xa5det och runt 60 boplatser fr\xc3\xa5n tiden. Vid Juvulns strandkanter finns ocks\xc3\xa5 flera boplatser. I Sn\xc3\xa5sa, i dagens Norge, har man funnit sp\xc3\xa5r av en st\xc3\xb6rre bondebebyggelse fr\xc3\xa5n den samtiden.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern\n_START_PARAGRAPH_\nEn j\xc3\xa4mtsk bondekultur uppstod f\xc3\xb6rst under yngre romersk j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder i Storsj\xc3\xb6bygden. P\xc3\xa5 300-talet finns arkeologiska bevis f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre g\xc3\xa5rdar och l\xc3\xa5nghus i J\xc3\xa4mtland, i till exempel \xc3\x85s. Man har \xc3\xa4ven funnit ben av n\xc3\xb6tkreatur, hundar, getter och h\xc3\xa4star fr\xc3\xa5n den h\xc3\xa4r tiden. De j\xc3\xa4mtska b\xc3\xb6nderna odlade framf\xc3\xb6r allt korn, men pollenanalyser visar \xc3\xa4ven att till exempel hampa f\xc3\xb6rekom. I slutet av 300-talet restes Mj\xc3\xa4lleborgen p\xc3\xa5 Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6n f\xc3\xb6r att kontrollera j\xc3\xa4rnframst\xc3\xa4llning och den omfattande j\xc3\xa4rnhandeln som utvecklades l\xc3\xa4ngs med Ljungan. Storh\xc3\xb6gar b\xc3\xb6rjar f\xc3\xb6rekomma i J\xc3\xa4mtland, liknande fanns i Bertnem i Nord-Tr\xc3\xb6ndelag och p\xc3\xa5 tre platser l\xc3\xa4ngs med Medelpadskusten._NEWLINE_Storsj\xc3\xb6omr\xc3\xa5det tros ha ing\xc3\xa5tt i ett sm\xc3\xa5kungarike i Mellannorrland, enligt analys av arkeologisk fyndt\xc3\xa4thet gjord av arkeologen Per H. Ramqvist. Mellannorrland var ett av minst 13 sj\xc3\xa4lvstyrande provinser i Fenno-Skandinavien som alla ingick i den nordisktalande kultursf\xc3\xa4ren under folkvandringstiden. Det mellannorrl\xc3\xa4ndska riket utgjordes av den geografiska triangeln mellan de fyndt\xc3\xa4ta omr\xc3\xa5dena i Borg (vid dagens S\xc3\xb6derhamn), Mj\xc3\xa4lleborgen (\xc3\x96stersund) och Gene (\xc3\x96rnsk\xc3\xb6ldsvik)._NEWLINE_\xc3\x84ven om j\xc3\xa4rnhandelsf\xc3\xb6rbindelserna var med Uppland, s\xc3\xa5 visar ortsnamen att det kulturella v\xc3\xa4stliga inflytandet fr\xc3\xa5n Tr\xc3\xb6ndelag (som ocks\xc3\xa5 var ett sm\xc3\xa5kungarike) genom J\xc3\xa4mtland till Norrlandskusten var vid tiden stor._NEWLINE_En nomadisk f\xc3\xa5ngst- och j\xc3\xa4garkultur levde i J\xc3\xa4mtland och expanderade under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern. Det har diskuterats huruvida denna kultur var f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till dagens samer eller om de hade n\xc3\xa5gon annan etnicitet. En viktig del i den diskussionen \xc3\xa4r tolkningen av f\xc3\xa5ngstmarksgravarna, en fornl\xc3\xa4mningstyp som i Sverige f\xc3\xb6rekommer i framf\xc3\xb6r allt J\xc3\xa4mtland, H\xc3\xa4rjedalen och Dalarna och som b\xc3\xb6rjade anl\xc3\xa4ggas under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern. Arkeologen Inger Zachrisson menar att gravarna tillkom inom en samisk f\xc3\xa5ngstkultur b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grund av gravarnas l\xc3\xa4gen i landskapet och p\xc3\xa5 grund av f\xc3\xb6rekomsten av offrade \xc3\xa4lg- och renhorn samt \xc3\xb6stliga f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l. En annan arkeolog, Evert Baudou, har i st\xc3\xa4llet tolkat gravarna som germanska utifr\xc3\xa5n deras konstruktion. Enligt hans uppfattning, som framf\xc3\xb6r allt baseras p\xc3\xa5 utbredningen av asbestkeramik p\xc3\xa5 arkeologiska fyndplatser, gick den f\xc3\xb6rhistoriska gr\xc3\xa4nsen mellan samiskt och germanskt genom norra J\xc3\xa4mtland och norra \xc3\x85ngermanland. Samiska medeltida bos\xc3\xa4ttningar i Sydj\xc3\xa4mtland betraktas av Baudou som tillf\xc3\xa4lliga utflyttningar fr\xc3\xa5n det samiska omr\xc3\xa5det i norr. Andra menar att en del gravar kan vara samiska men att de etniska relationerna i Mellanskandinavien under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder och tidig medeltid inte beh\xc3\xb6ver ha tagit sig samma uttryck som l\xc3\xa4ngre norrut och i senare tid. \xc3\x85ter andra ser fr\xc3\xa5gan om etnicitet under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern som ointressant eller om\xc3\xb6jlig att besvara._NEWLINE_Anl\xc3\xa4ggandet av f\xc3\xa5ngstmarksgravar i Mellannorrlands inland har kopplats till en samtidig h\xc3\xb6gkonjunktur i jordbruksbygderna i kustlandet, vilket m\xc3\xa4rks p\xc3\xa5 gravg\xc3\xa5vor och begravda silverskatter. Detta kan vara ett uttryck f\xc3\xb6r ett ut\xc3\xb6kat handelsutbyte. Fr\xc3\xa5n romersk j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder och  folkvandringstid har den gamla fornborgen i Mj\xc3\xa4lleborgen i J\xc3\xa4mtland framh\xc3\xa5llits som m\xc3\xb6jlig marknadsplats._NEWLINE_Bebyggelsen stagnerade p\xc3\xa5 600-talet i hela Mellannorrland, och Mj\xc3\xa4lleborgen \xc3\xb6vergavs p\xc3\xa5 700-talet. En folkkoncentration skedde i den b\xc3\xb6rdiga \xc3\xb6stra Storsj\xc3\xb6bygden. Orter som Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6n, Brunflo, Hack\xc3\xa5s, Lockne och N\xc3\xa4s samt halv\xc3\xb6n R\xc3\xb6d\xc3\xb6n utm\xc3\xa4rker sig. Storsj\xc3\xb6bygden blev en oas i det som d\xc3\xa5 var Nordskandinavien. H\xc3\xa4star utgjorde det enda p\xc3\xa5litliga f\xc3\xa4rdmedlet och blev en n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndighet f\xc3\xb6r alla b\xc3\xb6nder._NEWLINE_Arkeologiska och palynologiska studier i S\xc3\xb6sj\xc3\xb6fj\xc3\xa4llen inom \xc3\x85re kommun tyder p\xc3\xa5 att rensk\xc3\xb6tseln etablerades i J\xc3\xa4mtland under slutet av den yngre j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern (500\xe2\x80\x931000\xc2\xa0e.Kr.). Den sydsamiska rensk\xc3\xb6tseln kan ha uppst\xc3\xa5tt ur en blandekonomi av f\xc3\xa5ngst och sk\xc3\xb6tsel av sm\xc3\xa5boskap. P\xc3\xa5 1000\xe2\x80\x931100-talen f\xc3\xb6refaller rensk\xc3\xb6tseln har varit helt etablerad inom S\xc3\xb6sj\xc3\xb6fj\xc3\xa4llen och tycks d\xc3\xa5 ha haft st\xc3\xb6rre omfattning \xc3\xa4n l\xc3\xa4ngre norrut i Lappland.\n_START_SECTION_\nNorgetiden\n_START_PARAGRAPH_\nI Snorre Sturlassons sagor s\xc3\xa4gs j\xc3\xa4mtarna ha betalat skatt till norska konungar som till exempel H\xc3\xa5kan den gode och \xc3\x96ystein Magnusson f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 beskydd. Sagorna uppger \xc3\xa4ven vid ett tillf\xc3\xa4lle att j\xc3\xa4mtarna skulle ha betalat skatt till en sveakung. Sagornas p\xc3\xa5litlighet i fr\xc3\xa5gan om J\xc3\xa4mtlands politiska tillh\xc3\xb6righet anses emellertid vara l\xc3\xa5g. I Norges \xc3\xa4ldsta skriftliga dokument, Historia Norvegi\xc3\xa6, fr\xc3\xa5n 1170-talet st\xc3\xa5r det d\xc3\xa4remot klart och tydligt att Norge gr\xc3\xa4nsar i nord\xc3\xb6st till J\xc3\xa4mtland._NEWLINE_I samband med de norska inb\xc3\xb6rdesstriderna besegrade Sverre Sigurdsson j\xc3\xa4mtarnas bondeh\xc3\xa4r p\xc3\xa5 Storsj\xc3\xb6ns is i slaget vid Anders\xc3\xb6n 1178. Sverre kr\xc3\xb6ntes till norsk kung 1184, varvid J\xc3\xa4mtland blev norskt de jure f\xc3\xb6rst det h\xc3\xa4r \xc3\xa5ret. Konsekvenserna av nederlaget var h\xc3\xb6gre skatter och minskat sj\xc3\xa4lvstyre. J\xc3\xa4mtarna beh\xc3\xb6ll dock \xc3\xa4ven i forts\xc3\xa4ttningen en s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning som en ointegrerad del av det norska riket och hade status som provinskommun eller skattland. Jamtamot fortsatte att fungera och i likhet med andra skattel\xc3\xa4nder fick j\xc3\xa4mtarna inget inflytande \xc3\xb6ver de norska kungavalen._NEWLINE_Sverre dog 1202, hans son H\xc3\xa5kon Sverresson \xc3\xa4rvde d\xc3\xa5 makten, men gick tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare samma \xc3\xb6de till m\xc3\xb6tes som sin fader gjorde. H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konsson blev d\xc3\xa5 kung \xc3\xb6ver Norge d\xc3\xa5 han fortfarande var barn. Hela tiden efter Sverres bortg\xc3\xa5ng pr\xc3\xa4glas av fortsatta stridigheter. De slutade i och med att Skule B\xc3\xa5rdsson, Skule Jarl v\xc3\xa4ljer att st\xc3\xb6dja H\xc3\xa5kan H\xc3\xa5kansson 1227, i geng\xc3\xa4ld kr\xc3\xa4vde han att f\xc3\xa5 regera allt land norr om Nidaros stifts sydgr\xc3\xa4ns, J\xc3\xa4mtland inkluderat. Skule uts\xc3\xa5gs till hertig och \xc3\xa5r 1239 utropade han sig till kung och kr\xc3\xb6ntes vid \xc3\x96reting i Tr\xc3\xb6ndelag. H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konsson, den "r\xc3\xa4ttm\xc3\xa4tige" arvtagaren till Norges krona blev best\xc3\xb6rt av Skules svek och tvingades att ingripa. Skule blev dr\xc3\xa4pt och H\xc3\xa5kon tog kontroll \xc3\xb6ver hela det norska riket. _NEWLINE_H\xc3\xa5konsson expanderade det norska riket och ut\xc3\xb6kade sin kontroll \xc3\xb6ver alla skattel\xc3\xa4nder, han m\xc3\xb6rdade Snorre Sturlasson, han tvingade de norska \xc3\xb6arna utanf\xc3\xb6r Skottland att \xc3\xa5terigen b\xc3\xb6rja betala skatt och \xc3\xa4ven i J\xc3\xa4mtland utvidgades hans sf\xc3\xa4r. Mycket talar f\xc3\xb6r att det var H\xc3\xa5konsson som l\xc3\xa4t resa kastalen i Brunflo. _NEWLINE_H\xc3\xa5konsson dog sedan \xc3\xa5r 1263 och hans son Magnus Lagab\xc3\xb6ter blev konung. Lagab\xc3\xb6ter (han som botar lagar) gav Norge en landslag \xc3\xa5r 1276, men J\xc3\xa4mtland, som fortfarande hade en s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning, omfattades inte av landslagen. J\xc3\xa4mtlands \xc3\xa4ldsta sigill h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n Lagab\xc3\xb6ters tid, n\xc3\xa4rmare best\xc3\xa4mt 1274. I mitten av sigillet finns en okr\xc3\xb6nt sk\xc3\xb6ld med ett yxbev\xc3\xa4pnat uppr\xc3\xa4ttst\xc3\xa5ende lejon, den norske l\xc3\xb8ve (det norska lejonet). Att sk\xc3\xb6lden \xc3\xa4r okr\xc3\xb6nt visar \xc3\xa4ven det om J\xc3\xa4mtlands s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning. P\xc3\xa5 varje sida om sk\xc3\xb6lden kan tv\xc3\xa5 j\xc3\xa4mtska j\xc3\xa4gare med pilb\xc3\xa5gar riktade mot ekorrar sk\xc3\xb6njas. Ekorrarnas vinterp\xc3\xa4ls, gr\xc3\xa5skinn, utgjorde den skatt j\xc3\xa4mtarna p\xc3\xa5lades efter att Sverre er\xc3\xb6vrade landet. Runt sigillet st\xc3\xa5r en text p\xc3\xa5 latin som lyder "+SIGILLVM:COMMVNITATIS:DE:IEMThALANDIA" (sigillet f\xc3\xb6r allmogen i J\xc3\xa4mtland)._NEWLINE_Br\xc3\xb6dratvisterna mellan Birger Magnusson och hertigarna Erik Magnusson och Valdemar Magnusson resulterade i h\xc3\xa4rjningar i J\xc3\xa4mtlands \xc3\xb6stra del \xc3\xa5r 1309 av hertigarna f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 H\xc3\xa5kon Magnusson att l\xc3\xa4mna alliansen med Erik Menved. H\xc3\xa5kon Magnusson v\xc3\xa4djar i ett brev till tr\xc3\xb6nderna att vinna J\xc3\xa4mtland \xc3\xa5ter. Samme H\xc3\xa5kon ben\xc3\xa4mner J\xc3\xa4mtland som sitt "\xc3\xb6stra rike, \xc3\xb6ystr\xc3\xa6 rikinu"._NEWLINE_J\xc3\xa4mtland kom kyrkligt att hamna under Uppsala \xc3\xa4rkestift. Det finns emellertid inga dokument som behandlar n\xc3\xa4r J\xc3\xa4mtland blev en del av stiftet och n\xc3\xa4r det skedde g\xc3\xa5r inte att klarg\xc3\xb6ra._NEWLINE_N\xc3\xa4r Nidaros \xc3\xa4rkestift uppr\xc3\xa4ttades \xc3\xa5r 1152 var J\xc3\xa4mtland alltj\xc3\xa4mt sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt. Till stiftet f\xc3\xb6rdes Tr\xc3\xb6ndelag, H\xc3\xa4rjedalen, Hebriderna, F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna, Island och s\xc3\xa5 vidare. Tolv \xc3\xa5r senare, 1164 uppr\xc3\xa4ttades Uppsala \xc3\xa4rkestift, underordnat \xc3\xa4rkebiskopen i Lund. Stiftet var t\xc3\xa4nkt att verka mot de kvarvarande hedniska kulterna som fortfarande gjorde sig g\xc3\xa4llande i Sverige och framf\xc3\xb6r allt Norrland. J\xc3\xa4mtland, inkluderades inte heller i det h\xc3\xa4r stiftet. J\xc3\xa4mtland var inte en del av Sverige. N\xc3\xa4r Skule B\xc3\xa5rdsson fick kontroll \xc3\xb6ver Trondheims stift var J\xc3\xa4mtland inkluderat. Det g\xc3\xa5r inte med best\xc3\xa4mdhet avg\xc3\xb6ra n\xc3\xa4r J\xc3\xa4mtland blev en del av Uppsala \xc3\xa4rkestift. Det enda man vet \xc3\xa4r att J\xc3\xa4mtland \xc3\xa4r det i slutet av 1200-talet. J\xc3\xa4mtland kom d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att ha en liknande status som Gotland, politiskt tillh\xc3\xb6rande en makt, och kyrkligt en annan. Dock var kyrkans makt mycket begr\xc3\xa4nsad i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till den norska kungens.\n_START_SECTION_\nUnionstiden\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r H\xc3\xa5kon Magnusson dog blev Magnus Eriksson kung \xc3\xb6ver Norge och en personalunion mellan Sverige och Norge bildades. J\xc3\xa4mtland var d\xc3\xa5 inte l\xc3\xa4ngre ett gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5de och n\xc3\xa4r centralmakten flyttade till K\xc3\xb6penhamn \xc3\xb6kade avst\xc3\xa5ndet mellan den och J\xc3\xa4mtland som fortsatte att sk\xc3\xb6ta sina inre angel\xc3\xa4genheter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt som skatteland under Norges krona._NEWLINE_Eftersom kungen inte hade n\xc3\xa5gon egen representant i J\xc3\xa4mtland f\xc3\xb6rlitade sig statsmakten p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 kallade hirdm\xc3\xa4n, till dessa r\xc3\xa4knas de j\xc3\xa4mtska \xc3\xa4tterna Blix och Skancke._NEWLINE_Den norska landslagen, som Lagab\xc3\xb6ter instiftade p\xc3\xa5 1200-talet blev i J\xc3\xa4mtland g\xc3\xa4llande fr\xc3\xa5n och med 1346, men flera inskr\xc3\xa4nkningar gjordes innan den applicerades. P\xc3\xa5 1350-talet kom digerd\xc3\xb6den till J\xc3\xa4mtland, som likt \xc3\xb6vriga Skandinavien drabbades h\xc3\xa5rt. En jordbrukskris uppstod ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 1300-talet av flera orsaker som till exempel ett s\xc3\xa4mre klimat och jordbruk som l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 marginalen drabbades h\xc3\xa5rdast. Man har hittat flera hundra \xc3\xb6desb\xc3\xb6len vilka innan pesten br\xc3\xb6t ut utgjorde ungef\xc3\xa4r en tredjedel av J\xc3\xa4mtlands samtliga g\xc3\xa5rdbest\xc3\xa5nd. Sj\xc3\xa4lva namnet \xc3\xb6desb\xc3\xb6le (sv: \xc3\xb6desg\xc3\xa5rd) \xc3\xa4r ett l\xc3\xa5nord fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4mtskan, vissa ortnamn i J\xc3\xa4mtland har till och med f\xc3\xa5tt sitt namn efter h\xc3\xa4ndelserna, till exempel Diger\xc3\xa5sen och \xc3\x96d. Digerd\xc3\xb6den medf\xc3\xb6rde stora sociala och ekonomiska omv\xc3\xa4lvningar och den st\xc3\xb6rre delen av den norska adeln dog ut och Norges makt likas\xc3\xa5. En union med Danmark f\xc3\xb6ljer efter\xc3\xa5t och som sedan \xc3\xb6verg\xc3\xa5r till Kalmarunionen._NEWLINE_Under stora delar av 1400-talet f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nades J\xc3\xa4mtland ofta till personer utanf\xc3\xb6r Norge. F\xc3\xb6rst till \xc3\xa4rkebiskopen i Uppsala, d\xc3\xa4refter Dorotea av Brandenburg som erh\xc3\xb6ll J\xc3\xa4mtland som morgong\xc3\xa5va av Kristofer av Bayern n\xc3\xa4r de gifte sig 1445, och hon styrde d\xc3\xa4refter landskapet fram sin d\xc3\xb6d 1495. I h\xc3\xb6gre grad \xc3\xa4n tidigare l\xc3\xa4mnades j\xc3\xa4mtarna \xc3\xa5t sig sj\xc3\xa4lva, vilket inte gjorde dem mera norska eller svenska, utan snarare j\xc3\xa4mtska._NEWLINE_Under unionstidens senare del p\xc3\xa5 1400-talet f\xc3\xa5r J\xc3\xa4mtland ett norskt lagting, en domstol, som n\xc3\xa4mns f\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 1479. Lagtinget uppr\xc3\xa4ttades p\xc3\xa5 Sproteidet p\xc3\xa5 Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6n och samlades under det engelska helgonet Sankt Botolfs afton den 16 juni. J\xc3\xa4mtland kom nu att ha tv\xc3\xa5 parallella ting, ett under sommaren och ett under vintern i mars m\xc3\xa5nad i samband med Gregoriemarknaden. J\xc3\xa4mtlands lagting skiljde sig fr\xc3\xa5n de \xc3\xb6vriga i Norge, d\xc3\xa4r uts\xc3\xa5g kungen alla lagm\xc3\xa4n, men i J\xc3\xa4mtland var det allmogen som uts\xc3\xa5g lagmannen. P\xc3\xa5 lagtinget samlades 24 lagr\xc3\xa4ttsm\xc3\xa4n, landszens 24 (landskapets 24) vilket var tv\xc3\xa5 j\xc3\xa4mtar fr\xc3\xa5n vardera av landskapets tolv tingslag i likhet med de lagting som h\xc3\xb6lls p\xc3\xa5 Orkney\xc3\xb6arna och p\xc3\xa5 Shetlands\xc3\xb6arna.\n_START_SECTION_\nUnionsuppl\xc3\xb6sning och reformation\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r Kalmarunionen uppl\xc3\xb6stes var Norge fortfarande f\xc3\xb6r svagt f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4vda sig i Norden och f\xc3\xb6renades med Danmark \xc3\xa5r 1536. I samband med det utropades Norge som en dansk provins. Uppdelningen var f\xc3\xb6r J\xc3\xa4mtland mycket olycklig, \xc3\xa5terigen intog man st\xc3\xa4llningen som ett gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5de; en Jamtar v\xc3\xa1ru mj\xc3\xb6k alls \xc3\xad millum \xe2\x80\x94 men j\xc3\xa4mtarna voro midt emellan, som Snorre Sturlasson skrev redan p\xc3\xa5 1200-talet. J\xc3\xa4mtland kom emellertid inte direkt under den danska kronan som Norges Atlanthavs\xc3\xb6ar gjorde. Jamtamot utvecklas i b\xc3\xb6rjan av 1500-talet till ett danskt landsting._NEWLINE_\xc3\x84nda sedan Gustav Vasa tog makten i Sverige s\xc3\xb6kte han att ut\xc3\xb6ka sin egen makt. Redan 1523 ville han att j\xc3\xa4mtarna skulle alliera sig med honom, men han blev nekad. N\xc3\xa4r Martin Luthers reformation drog ig\xc3\xa5ng runt om i Europa var Vasa inte sen med att utnyttja situationen. I V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s 1527 tvingas pr\xc3\xa4sterskapet acceptera att Vasa och adeln fick r\xc3\xa4tten att konfiskera kyrkans skatter. \xc3\x96verg\xc3\xa5ngen till protestantismen skedde genom reformatorn Erik Andersson, men i Tr\xc3\xb6ndelag i allm\xc3\xa4nhet och \xc3\x96st-Tr\xc3\xb6ndelag i synnerhet var man inte ben\xc3\xa4gen att byta religion, sluta dyrka helgonen och stoppa pilgrimsf\xc3\xa4rder. Fr\xc3\xa5n Trondheim stred i flera \xc3\xa5r \xc3\xa4rkebiskopen Olav Engelbrektsson f\xc3\xb6r katolicismen, men f\xc3\xb6rlorade och flydde Norge. I Offerdal revs de sista katolska kapellen s\xc3\xa5 sent som 1622. Gustav Vasa tog kontroll \xc3\xb6ver kyrkan och J\xc3\xa4mtland hade tv\xc3\xa5 kungar \xc3\xb6ver sig, i politisk h\xc3\xa4nseende lydde man under den danska kungen och i kyrkligt h\xc3\xa4nseende lydde man nu \xc3\xa4ven under den svenska. Gustav Vasa f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte att h\xc3\xa4vda kyrkans (allts\xc3\xa5 hans eget) intresse i landskapet. Den svenska kyrkans makt i J\xc3\xa4mtland var emellertid mycket l\xc3\xa5g och strikt reglerad av tidigare dansk-norska kungar. Han gav upp sina planer och det r\xc3\xa5dde ingen konflikt om J\xc3\xa4mtland efter 1540-talet. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte han att dra nytta av J\xc3\xa4mtland ekonomiskt. J\xc3\xa4mtarna tvekade inte att till sin egen f\xc3\xb6rdel anv\xc3\xa4nda positionen mellan Norge och Sverige. \xc3\x96msom klagade man till kyrkan, och \xc3\xb6msom till kungen. Eftersom J\xc3\xa4mtland var fattigt p\xc3\xa5 svenska mynt beordrar Gustav sina m\xc3\xa4n att k\xc3\xb6pa upp varor som j\xc3\xa4mtarna s\xc3\xa5lde, fr\xc3\xa4mst skinn. Han tappade dock efter en tid intresse f\xc3\xb6r det hela och f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d j\xc3\xa4mtarna att bland annat k\xc3\xb6pa koppar ifr\xc3\xa5n Sverige 1551. P\xc3\xa5 grund av handelsregleringarna riktade sig j\xc3\xa4mtarna allt mer v\xc3\xa4sterut._NEWLINE_\xc3\x85r 1561 bad j\xc3\xa4mtarna Fredrik II om att f\xc3\xa5 betala sin skatt s\xc3\xa5som man alltid hade gjort med hermelinskinn och pengar, vidare ville j\xc3\xa4mtarna f\xc3\xa5 in lite danska mynt i landskapet, som det nu r\xc3\xa5dde brist p\xc3\xa5, annars kunde man enbart betala med svenska mynt.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsvenskningen av J\xc3\xa4mtland\n_START_PARAGRAPH_\nDirekt efter det svenska \xc3\xb6vertagandet av J\xc3\xa4mtland inleddes en f\xc3\xb6rsvenskningsprocess av landskapet. \xc3\x85r 1646 uppr\xc3\xa4ttades \xc3\x85ngermanlands, Medelpads och J\xc3\xa4mtlands regemente som skulle f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kra kontrollen \xc3\xb6ver J\xc3\xa4mtland. H\xc3\xa4rn\xc3\xb6sands stift bildades 1647 med samma syfte. Den svenska kontrollapparaten var mer avancerad \xc3\xa4n den danska och f\xc3\xb6rsvenskningsprocessen skedde \xc3\xa4ven den med st\xc3\xb6rre vilja och resultat \xc3\xa4n den initierad av den danska statsmakten. De resterande delarna av Jamtamot inf\xc3\xb6rlivas i ett svenskt landsj\xc3\xa4mnadsting \xe2\x80\x94 J\xc3\xa4mtlands landsj\xc3\xa4mnadsting och blev underordnad den svenska landsh\xc3\xb6vdingen. Fr\xc3\xa5n den svenska statsmakten planerade man \xc3\xa4ven att anl\xc3\xa4gga en svensk stad i J\xc3\xa4mtland. Drottning Kristina kr\xc3\xa4vde att en skans skulle uppr\xc3\xa4ttas p\xc3\xa5 Anders\xc3\xb6n strax efter \xc3\xb6vertagandet, f\xc3\xb6r att tillsammans med Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6 skans s\xc3\xa4kra den svenska kontrollen \xc3\xb6ver J\xc3\xa4mtland. Hennes avsikt var att inom skansen anl\xc3\xa4gga "J\xc3\xa4mtarnas stad", varvid lokalbefolkningen drevs d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. F\xc3\xb6r att bygga skansen beordrades j\xc3\xa4mtar till tv\xc3\xa5ngsarbete \xc3\xa5r 1651 men efter protester och brist p\xc3\xa5 kapital avslutades arbetet \xc3\xa5r 1654. Strax d\xc3\xa4refter, \xc3\xa5r 1655, skedde en kraftig revolt i Storsj\xc3\xb6bygden. Sju av J\xc3\xa4mtlands d\xc3\xa5varande tolv tingslag deltog men det kv\xc3\xa4stes. Deras straff blev enbart b\xc3\xb6ter. Karl X Gustav uppmanade d\xc3\xa4refter sina unders\xc3\xa5tar att ta det mer varsamt i forts\xc3\xa4ttningen s\xc3\xa5 att fler uppror inte uppstod. Samma \xc3\xa5r skickas unga j\xc3\xa4mtar ut i krig ned till Polen och Nowodwor. N\xc3\xa4r norrm\xc3\xa4nnen hyllas som befriare 1657 l\xc3\xa4ggs planerna om en svensk stad i J\xc3\xa4mtland ned helt och h\xc3\xa5llet._NEWLINE_F\xc3\xb6rsvenskningen forts\xc3\xa4tter alltj\xc3\xa4mt, om \xc3\xa4n mer diskret nu. I inledningen av Sk\xc3\xa5nska kriget, september 1676 fick V\xc3\xa4sternorrlands landsh\xc3\xb6vding Carl Larsson Sparre i uppgift att bist\xc3\xa5 den s\xc3\xb6dra svenska fronten. De j\xc3\xa4mtska trem\xc3\xa4nningarna v\xc3\xa4grade att l\xc3\xa4mna J\xc3\xa4mtlands gr\xc3\xa4nser. Sparre f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 dem att ge sig av s\xc3\xb6derut och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4krade dem att de inte skulle beh\xc3\xb6va tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ra i den svenska flottan. Varvid de b\xc3\xb6rjade marschen s\xc3\xb6derut, men efter ett par dagar deserterade ett hundratal och korsade gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r att bist\xc3\xa5 den norska arm\xc3\xa9n i det som kom att bli \xc3\xa5terer\xc3\xb6vringen av J\xc3\xa4mtland. \xc3\x84ven soldater fr\xc3\xa5n \xc3\x85ngermanland och Medelpad deserterade under marschens g\xc3\xa5ng. Vid slaget vid Lund skickade den svenska krigsmakten fram en brigad best\xc3\xa5ende av j\xc3\xa4mtar f\xc3\xb6rst och alla miste sina liv._NEWLINE_J\xc3\xa4mtarna s\xc3\xa5gs fortfarande som op\xc3\xa5litliga och 1674 best\xc3\xa4ms det att en skola skall uppr\xc3\xa4ttas p\xc3\xa5 Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6n. \xc3\x85r 1679 st\xc3\xa5r sedan Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6 trivialskola klar, den enda i sitt slag. Den uppr\xc3\xa4ttades f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhindra j\xc3\xa4mtarna fr\xc3\xa5n att utbilda sig vid katedralskolan i Trondheim (Byn som den kort och gott ben\xc3\xa4mns i j\xc3\xa4mtska), som man gjort i flera \xc3\xa5r av tradition. \xc3\x85r 1688 skrivs det ett kontrakt, Brunflotraktaten mellan den svenska staten och allmogen i J\xc3\xa4mtland. I kontraktet slogs det fast att j\xc3\xa4mtska styrkor inte fick l\xc3\xa4mna provinsens gr\xc3\xa4nser utan skulle enbart anv\xc3\xa4ndas till att f\xc3\xb6rsvara landskapet._NEWLINE_Den 3 februari 1699 slog Karl XII fast att J\xc3\xa4mtlands befolkning i forts\xc3\xa4ttningen skulle vara lika ansedda som de andra svenska unders\xc3\xa5tarna \xe2\x80\x94 sist av alla er\xc3\xb6vrade landskap. J\xc3\xa4mtland s\xc3\xa5gs d\xc3\xa5 som de facto svenskt.\n_START_SECTION_\nKatastrofen p\xc3\xa5 \xc3\x96jfj\xc3\xa4llet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 inleddes det Stora nordiska kriget. Eftersom kriget blir l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende ville den svenska staten m\xc3\xb6nstra j\xc3\xa4mtar f\xc3\xb6r tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring i Tyskland. J\xc3\xa4mtarna v\xc3\xa4grade s\xc3\xa5v\xc3\xa4l 1712 som 1713. De h\xc3\xa4nvisade till Brunflotraktaten d\xc3\xa4r det stod att de skulle f\xc3\xb6rsvara J\xc3\xa4mtland - ingenting annat. _NEWLINE_1718 rev Karl XII upp Brunflotraktaten och J\xc3\xa4mtlands dragonregemente blev f\xc3\xb6rtrupp till den finska h\xc3\xa4ren av karoliner ledd av Carl Gustav Armfeldt som skulle er\xc3\xb6vra Trondheim. Styrkorna samlas i trakterna kring Duved och bestod av flera tusen man. F\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get inleddes den 9 augusti d\xc3\xa5 J\xc3\xa4mtlands dragoner begav sig av, elva dagar senare hade samtliga regementen avt\xc3\xa5gat fr\xc3\xa5n Duved. T\xc3\xa5get gick fr\xc3\xa5n J\xc3\xa4mtland genom Skalstugan och in i Norge d\xc3\xa4r Stene skans p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen mot Levanger intogs. F\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get gick emellertid mycket d\xc3\xa5ligt i och med att h\xc3\xb6sten f\xc3\xb6rde med sig kyla, genom logistiska problem samt sjukdomar. T\xc3\xa5get stannades s\xc3\xa5ledes upp, vilket gjorde kung Karl XII mycket missn\xc3\xb6jd och han beordrade den 15 oktober Armfeldt att inta Trondheim. Resan dit tog sju dagar men v\xc3\xa4l framme uppt\xc3\xa4ckte de att tr\xc3\xb6ndernas f\xc3\xb6rsvar hade f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkts kraftigt, vilket ledde till att ingen sida valde att anfalla den andra. _NEWLINE_Den 30 november stupade Karl XII av en norsk kula i Fredriksten. Efter ett par veckor n\xc3\xa5dde nyheten Armfeldt som d\xc3\xa5 v\xc3\xa4nde s\xc3\xb6derut mot Melhus. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n fortsatte han \xc3\xb6sterut mot Tydal f\xc3\xb6r att sedan \xc3\xa5ter bege sig till J\xc3\xa4mtland och Sverige. _NEWLINE_V\xc3\xa4l p\xc3\xa5 fj\xc3\xa4llet vid ny\xc3\xa5r 1719 bl\xc3\xa5ste en kraftig sn\xc3\xb6storm upp vilket f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkte kylan. M\xc3\xa5nga soldater var illa kl\xc3\xa4dda, \xc3\xb6ver 3 000 dog p\xc3\xa5 fj\xc3\xa4llet och av de \xc3\xb6verlevande f\xc3\xb6rfr\xc3\xb6s m\xc3\xa5nga sina h\xc3\xa4nder, f\xc3\xb6tter, armar och ben. N\xc3\xa4r man n\xc3\xa5dde Enan h\xc3\xb6gg man ett h\xc3\xa5l i isen och f\xc3\xb6ljde vattnet till g\xc3\xa5rdarna i Hand\xc3\xb6l, dit forslades stora m\xc3\xa4ngder br\xc3\xa4nnvin som anv\xc3\xa4ndes som bed\xc3\xb6vningsmedel f\xc3\xb6r de arma soldater som klarat sig. Den h\xc3\xa4r marschen har f\xc3\xa5tt namnet katastrofen p\xc3\xa5 \xc3\x96jfj\xc3\xa4llet och i Hand\xc3\xb6l och Duved st\xc3\xa5r idag monument till minne av de som dog i den st\xc3\xb6rsta krigstragedin i J\xc3\xa4mtlands historia._NEWLINE_De drygt 3 000 kroppar som blev kvar i fj\xc3\xa4llen bidrog till att rovdjursstammen i omr\xc3\xa5det v\xc3\xa4xte kraftigt.\n_START_SECTION_\nFrihetstidens n\xc3\xa4ringspolitik\n_START_PARAGRAPH_\nKarl XII d\xc3\xb6d medf\xc3\xb6rde en v\xc3\xa4ndpunkt i Sveriges historia. Stormaktstiden var \xc3\xb6ver och tiden som f\xc3\xb6ljde brukas i svensk historieskrivning ben\xc3\xa4mnas Frihetstiden. Visioner om ett mer livskraftigt samh\xc3\xa4lle formades och fick geh\xc3\xb6r. Hattpartiets nyodlingspolitik gjorde att stora omr\xc3\xa5den i J\xc3\xa4mtland bebyggdes. Den nya bebyggelsen i norra J\xc3\xa4mtland gick som en halvcirkel runt Storsj\xc3\xb6bygden, tidigare slutade den vid Str\xc3\xb6m och F\xc3\xb6llinge men nu togs nya hemman upp i till exempel Hotagen och Laxsj\xc3\xb6. I v\xc3\xa4ster v\xc3\xa4xte bebyggelser upp vid Kallsj\xc3\xb6n och i \xc3\xb6st vid Borgvattnet, Stugun och Ragunda. S\xc3\xb6dra J\xc3\xa4mtland p\xc3\xa5verkades inte av politiken \xc3\xb6ver huvud taget, bortsett fr\xc3\xa5n en liten del av R\xc3\xa4tan. Markerna (s\xc3\xa5 kallade avradsland) som bebyggelsen uppr\xc3\xa4ttades p\xc3\xa5 var innan fj\xc3\xa4ll- och skogsomr\xc3\xa5den tillh\xc3\xb6rande de j\xc3\xa4mtska b\xc3\xb6nderna men tillf\xc3\xb6ll staten genom avvittring. I J\xc3\xa4mtland fanns det hemmans\xc3\xa4gare som hade enorma avradsland. Avradslanden var fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan t\xc3\xa4nkt som st\xc3\xb6d till sm\xc3\xa5 hemman i form av jaktmarker, sl\xc3\xa5tter och betesmarker. _NEWLINE_Den enda m\xc3\xb6jligheten, sades det, till nyodling i J\xc3\xa4mtland var att stycka upp avradslanden och f\xc3\xb6rdela dem till fler jordbrukare. B\xc3\xb6nderna protesterade upprepade g\xc3\xa5nger mot vad de tyckte var or\xc3\xa4ttvist gjort av staten i riksdagarna men det hj\xc3\xa4lpte f\xc3\xb6ga. F\xc3\xb6retr\xc3\xa4daren av politiken var kronans f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngda arm i l\xc3\xa4net, Per Abraham \xc3\x96rnsk\xc3\xb6ld. Den h\xc3\xa5rt drivna reformpolitiken gjorde honom impopul\xc3\xa4r bland allmogen, vilket f\xc3\xb6rklarar hans kortvariga \xc3\xa4mbete (enbart sju \xc3\xa5r 1762-1769). Reformerna gav i vart fall resultat och J\xc3\xa4mtland hade en positiv befolkningstillv\xc3\xa4xt. Det st\xc3\xb6rsta framsteget var inf\xc3\xb6randet av potatisen i det j\xc3\xa4mtska jordbruket. Under svagare \xc3\xa5r beh\xc3\xb6vde j\xc3\xa4mtarna inte l\xc3\xa4ngre blanda bark och halm i br\xc3\xb6det f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verleva. \xc3\x84ven inf\xc3\xb6randet av spannm\xc3\xa5lsmagasin hade en stor positiv inverkan p\xc3\xa5 landet. N\xc3\xa4ringspolitikens f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare uppmuntrade \xc3\xa4ven j\xc3\xa4mtarna att leta efter mineralfyndigheter. Eftersom J\xc3\xa4mtland haft en l\xc3\xa5ng tradition av utvinning av myrj\xc3\xa4rn antogs det att det fanns gott om metaller i landskapet. Det hela resulterade i \xc3\xb6ppnandet av gruvor runt om i J\xc3\xa4mtland, d\xc3\xa4r de mest k\xc3\xa4nda och framg\xc3\xa5ngsrikaste var Fr\xc3\xb6\xc3\xa5 och Bielkes gruva, f\xc3\xb6r\xc3\xa4dlingen av mineralerna skedde p\xc3\xa5 Hus\xc3\xa5 bruk._NEWLINE_Frihetstiden slutade efter \xc3\xa5r av korruption genom Gustav III:s statskupp som resulterade i 1772 \xc3\xa5rs regeringsform och inledningen av den gustavianska tiden. Men visionerna och framtidsoptimismen levde vidare._NEWLINE_Skogen lyftes fram som J\xc3\xa4mtlands v\xc3\xa4rdefullaste tillg\xc3\xa5ng. I Ragunda kunde man enbart utnyttja en liten del av skogen eftersom Storforsen utgjorde ett naturligt hinder p\xc3\xa5 Indals\xc3\xa4lven f\xc3\xb6r att flotta timmer. S\xc3\xa5gverkst\xc3\xa4derna l\xc3\xa4ngs Norrlandskusten s\xc3\xa5g g\xc3\xa4rna att den j\xc3\xa4mtska skogen blev tillg\xc3\xa4nglig. F\xc3\xb6r att bereda en flottled f\xc3\xb6rbi Storforsen bildades 1794 Storfors Bolag och Magnus Huss fr\xc3\xa5n Sundsvall fick i uppdrag av bolaget att genomf\xc3\xb6ra dragningen av flottleden. Detta skulle ske genom en rullstens\xc3\xa5s, som visade sig vara f\xc3\xb6r por\xc3\xb6s f\xc3\xb6r att motst\xc3\xa5 vattentrycket. Den 6 juni 1796 slutade det hela med en av Skandinaviens st\xc3\xb6rsta naturkatastrofer, n\xc3\xa4r timmerr\xc3\xa4nnan skar genom grus\xc3\xa5sen och hela Ragundasj\xc3\xb6n p\xc3\xa5 endast fyra timmar t\xc3\xb6mdes p\xc3\xa5 allt sitt vatten, varvid Gedungsen torrlades och tystnade och D\xc3\xb6da Fallet tillkom.\n_START_SECTION_\nSvensk-norska unionstiden\n_START_PARAGRAPH_\nUnder hela 1800-talet \xc3\xb6kade befolkningen i J\xc3\xa4mtland, i likhet med \xc3\xb6vriga Sverige enormt. \xc3\x85ren 1841-1850 ber\xc3\xa4knas \xc3\xa4ven J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4ns mortalitet vara s\xc3\xa5 l\xc3\xa5g, 12.95 promille, att det skulle r\xc3\xb6ra sig om v\xc3\xa4rldsrekord._NEWLINE_J\xc3\xa4mtarna hade l\xc3\xa4nge verkat f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra Sverige och Norge till likv\xc3\xa4rdiga stater i unionen och ofta manat Sverige till att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka komma ikapp Norge i samh\xc3\xa4llsutvecklingen. \xc3\x85r 1903 firade den svenska fredsr\xc3\xb6relsen sitt 20-\xc3\xa5rsjubileum i \xc3\x96stersund genom ett stort nordiskt fredsm\xc3\xb6te. Sverige och Norge gick skilda v\xc3\xa4gar 1905 vilket s\xc3\xa5gs som ett allvarligt bakslag f\xc3\xb6r regionen. Tillsammans med h\xc3\xa4rjedalingarna kom J\xc3\xa4mtlands befolkning att p\xc3\xa5verkas mest av separationen d\xc3\xa5 de naturliga och historiska f\xc3\xb6rbindelserna fr\xc3\xa5n kust till kust medvetet negligerades och f\xc3\xb6rbindelsen fr\xc3\xa5n norr till s\xc3\xb6der f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rktes.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4mtlands gr\xc3\xb6na guld\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r industrialiseringen av V\xc3\xa4steuropa tog fart \xc3\xb6kade efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 virke explosionsartat. Efter det lyckade (eller misslyckade) kanaliseringsarbetet av Storforsen i Ragunda var det st\xc3\xb6rsta hindret f\xc3\xb6r timmerflottning borta. Den statliga Str\xc3\xb6mrensningskommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6reslog flera projekt. Kr\xc3\xa5ngedeforsen var t\xc3\xa4nkt att kanaliseras och Gesunden skulle t\xc3\xb6mmas p\xc3\xa5 vatten. \xc3\x84ven Storsj\xc3\xb6n skulle t\xc3\xb6mmas p\xc3\xa5 vatten genom etableringen av en kanal vid Hissmofors. Alternativt skulle Storsj\xc3\xb6ns vatten \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdelas till Ljungan. Str\xc3\xb6msrensningskommitt\xc3\xa9n ans\xc3\xa5g att n\xc3\xa4r v\xc3\xa4l minnet av D\xc3\xb6da Fallet hade utpl\xc3\xa5nats s\xc3\xa5 skulle allmogen st\xc3\xa4lla sig mycket positivt till f\xc3\xb6rslagen. S\xc3\xa5 blev det emellertid inte, de som bodde l\xc3\xa4ngs Indals\xc3\xa4lvens nedre del hade inte gl\xc3\xb6mt katastrofen som skedde n\xc3\xa4r Ragundasj\xc3\xb6n t\xc3\xb6mdes p\xc3\xa5 vatten och dessa sj\xc3\xb6ar var l\xc3\xa5ngt st\xc3\xb6rre. _NEWLINE_Trots att Str\xc3\xb6mrensningskommitt\xc3\xa9ns f\xc3\xb6rslag inte genomf\xc3\xb6rdes s\xc3\xa5 tog skogsexploateringen fart. B\xc3\xb6nderna i J\xc3\xa4mtland kunde f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen tj\xc3\xa4na pengar p\xc3\xa5 sina stora skogstillg\xc3\xa5ngar. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att etablera monopol gjordes av s\xc3\xa5gverks\xc3\xa4gare fr\xc3\xa5n kusten men j\xc3\xa4mtarna ville inte binda sig till enbart en s\xc3\xa5gverks\xc3\xa4gare. Wifstavarfs AB hade grundats utanf\xc3\xb6r Timr\xc3\xa5 kort efter D\xc3\xb6da fallets uppkomst och blev den st\xc3\xb6rste uppk\xc3\xb6paren av j\xc3\xa4mtsk skog.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad infrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nDen svensk-norska unionen var ett stort lyft f\xc3\xb6r J\xc3\xa4mtlands del. Det j\xc3\xa4mtska n\xc3\xa4ringslivet h\xc3\xa4mmades kraftigt av besv\xc3\xa4rliga och kostsamma transportf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Befolkningen tvangs forsla efter h\xc3\xa4st mellan kusterna. S\xc3\xa5v\xc3\xa4l in- som utforsling innebar enorma f\xc3\xb6rdyringar. N\xc3\xa4r l\xc3\xa4nderna var f\xc3\xb6renade s\xc3\xa5 var det av h\xc3\xb6g prioritet att ha goda v\xc3\xa4gf\xc3\xb6rbindelser. De kommunikationsleder som fanns i \xc3\xb6st-v\xc3\xa4stlig riktning i J\xc3\xa4mtland utgjordes av de hundra\xc3\xa5riga Pilgrimslederna och de var i allm\xc3\xa4nhet d\xc3\xa5liga. J\xc3\xa4mtland var i ett stort behov av en restauration. Skalstuguv\xc3\xa4gen b\xc3\xb6rjade byggas 1815 av J\xc3\xa4mtlands f\xc3\xa4ltj\xc3\xa4gark\xc3\xa5r. Den f\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4rrv\xc3\xa4gen kom till p\xc3\xa5 1820-talet och m\xc3\xb6jliggjorde f\xc3\xa4rder under sommartid. Flera stenvalvsbroar anlades d\xc3\xa4refter och v\xc3\xa4gen kom att ben\xc3\xa4mnas Karl Johansv\xc3\xa4gen efter att han invigde den i Trondheim 1835. _NEWLINE_Landssekreterare Anders Jakob Thom\xc3\xa9e l\xc3\xa4t sig inspireras av kanalprojekt som G\xc3\xb6ta kanal och Suezkanalen. Han ans\xc3\xa5g att J\xc3\xa4mtland skulle dra f\xc3\xb6rdel av en tv\xc3\xa4rf\xc3\xb6rbindelse av land- och sj\xc3\xb6f\xc3\xb6rbindelser. Den 1 juli 1857 samlades Sveriges enda regionala politiska f\xc3\xb6rsamling, J\xc3\xa4mtlands landsj\xc3\xa4mnadsting. Thom\xc3\xa9es f\xc3\xb6rslag om en kommunikationsled fr\xc3\xa5n Bottenhavet genom Revsundssj\xc3\xb6n, Storsj\xc3\xb6n, Liten, Kallsj\xc3\xb6n och Anjan och d\xc3\xa4refter vidare till Levanger och ut i Norska havet togs positivt emot. Alla J\xc3\xa4mtlands socknar bidrog ekonomiskt, landstinget och landsh\xc3\xb6vding Jacob Axel Dahlstr\xc3\xb6m likas\xc3\xa5. Jemtlands kommunikations Bolag grundades och man b\xc3\xb6rjade konstruera \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tar. Redan tidigare trafikerade \xc3\xa5ngb\xc3\xa5ten S/S\xc2\xa0Jemtland Storsj\xc3\xb6n och det dr\xc3\xb6jde till 1861 innan den andra \xc3\xa5ngb\xc3\xa5ten S/S\xc2\xa0Odin var redo f\xc3\xb6r J\xc3\xa4mtlands vattendrag. Kommunikationslinjen i sin helhet stod klar 1863 och d\xc3\xa5 hade bryggor, magasin och v\xc3\xa4gar byggts. Lyckan blev emellertid kortvarig och bolaget gick i konkurs 1867. \xc3\x85ngb\xc3\xa5tstrafik etablerades \xc3\xa4nd\xc3\xa5 tack vare projektet och \xc3\xa4r fortfarande verksam.\n_START_SECTION_\nFolkr\xc3\xb6relsetid\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5got som kom att k\xc3\xa4nneteckna J\xc3\xa4mtland och som fortfarande k\xc3\xa4nnetecknar J\xc3\xa4mtland \xc3\xa4r och var den stora sammanslutningen i folkr\xc3\xb6relser. R\xc3\xb6relserna kom till d\xc3\xa5 \xc3\x96stersund \xc3\xb6kade befolkningsm\xc3\xa4ssigt enormt, samtidigt som staden med kraft intog st\xc3\xa4llningen som J\xc3\xa4mtlands centrum. Befolkningen som kom till staden bestod till st\xc3\xb6rsta delen av j\xc3\xa4mtar fr\xc3\xa5n landsbygden, som tillsammans med immigranter fr\xc3\xa5n \xc3\xb6vriga Sverige gjorde stadens befolkning mycket ung, n\xc3\xa5got som skapade en grogrund till f\xc3\xb6reningsliv. Samtliga r\xc3\xb6relser hade kontakter till de n\xc3\xa4rliggande omr\xc3\xa5dena som Tr\xc3\xb6ndelag, H\xc3\xa4rjedalen och V\xc3\xa4sternorrland._NEWLINE_I f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till \xc3\xb6vriga Sverige var r\xc3\xb6relsen i staden ovanligt dynamisk. I J\xc3\xa4mtland och H\xc3\xa4rjedalen var det den frisinnade Godtemplarr\xc3\xb6relsen (en del av nykterhetsr\xc3\xb6relsen) som kom att dominera totalt. Den kom efter V\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relsen och f\xc3\xb6re arbetarr\xc3\xb6relsen. R\xc3\xb6relserna stod inledningsvis i opposition mot det r\xc3\xa5dande samh\xc3\xa4llet, mot stat och kyrka. Folkr\xc3\xb6relserna var ett resultat av samh\xc3\xa4llsomvandlingen och en bidragande orsak till f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna._NEWLINE_V\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relsen fick inte samma genomslag i J\xc3\xa4mtland som i \xc3\xb6vriga Sverige, vilket har f\xc3\xb6rklarats med att det agrara samh\xc3\xa4llet levde kvar l\xc3\xa4ngre i J\xc3\xa4mtland samt att befolkningen p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll var relativt homogen och relationen till statsskyrkan var god. S\xc3\xa5ledes \xc3\xa4r det inte m\xc3\xa4rkligt att huvuddelen av v\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relsen i J\xc3\xa4mtland var en del av Svenska Kyrkan. De separatistiska elementen, frikyrkor\xc3\xb6relsen (framf\xc3\xb6r allt baptismen), fick djupast f\xc3\xb6rankring i omr\xc3\xa5den som \xc3\x96stersund, Myssj\xc3\xb6-Hallen-Oviken och i \xc3\x96stj\xc3\xa4mtland._NEWLINE_Godtemplarr\xc3\xb6relsen hade ett anglo-amerikanskt ursprung och var absolutistisk, medlemmar gav s\xc3\xa5ledes l\xc3\xb6fte om absolut nykterhet. Vid sekelskiftet hade r\xc3\xb6relsen en halvmiljon medlemmar, allra flest i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till folkm\xc3\xa4ngden fanns i Sverige. I Sverige var r\xc3\xb6relsen mest utbredd i J\xc3\xa4mtland och den v\xc3\xa4rldsomfattande r\xc3\xb6relsen fick s\xc3\xa5ledes sitt (relativt sett) starkaste f\xc3\xa4ste i just J\xc3\xa4mtland. 1882 fick J\xc3\xa4mtland sin f\xc3\xb6rsta loge, utvecklingen tog kraftigt fart och orden bredde ut sig, efter ett halv\xc3\xa5r fanns det dryga hundratalet loger runt om i den j\xc3\xa4mtska landsbygden. Snabbt ansl\xc3\xb6t sig en betydande del av befolkningen och i mitten av 1880-talet hade J\xc3\xa4mtland 7 000 medlemmar \xe2\x80\x94 en femtedel av alla medlemmar i hela Sverige. Den st\xc3\xb6rsta symbolen f\xc3\xb6r r\xc3\xb6relsens storhet var ordenhuset som uppf\xc3\xb6rdes 1885 i \xc3\x96stersund, \xc3\x96stersunds-Goodtemplars-Ordenshus. N\xc3\xa4r godtemplarr\xc3\xb6relsens galjonsfigur Joseph Malins bes\xc3\xb6kte J\xc3\xa4mtland och \xc3\x96stersund utkorade han ordenhuset till det allra st\xc3\xb6rsta i hela v\xc3\xa4rlden. Det r\xc3\xa5dde ingen tvekan - \xc3\x96stersund var Godtemplarstaden och J\xc3\xa4mtland Godtemplarlandet. Nykterhetsr\xc3\xb6relsen i J\xc3\xa4mtland (och \xc3\xa4ven V\xc3\xa4sterbotten) var delvis en protestr\xc3\xb6relse mot den utveckling som hotade det gamla by och bondesamh\xc3\xa4llet. Hotet i J\xc3\xa4mtland var skogsindustrins expansion och p\xc3\xa5 landsbygden fick r\xc3\xb6relsen i det n\xc3\xa4rmsta en samh\xc3\xa4llsbevarande funktion._NEWLINE_Arbetarr\xc3\xb6relsens f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar i J\xc3\xa4mtland var oerh\xc3\xb6rt svaga. Industrin var i det n\xc3\xa4rmsta icke-existerande och en industriarbetarklass likas\xc3\xa5. Den tidiga r\xc3\xb6relsen var v\xc3\xa4ldigt br\xc3\xa4cklig och bars upp av hantverksarbetare i \xc3\x96stersund och rallare runt om i bygderna. Vissa inom arbetarr\xc3\xb6relsen var mycket positiva till arbetet som godtemplarna bedrev, andra menade att det var f\xc3\xb6rkastligt att klandra alkoholen ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r kapitalismen f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rldens alla problem. R\xc3\xb6relserna kunde emellertid samarbeta i vissa fall, s\xc3\xa5som i fr\xc3\xa5gorna g\xc3\xa4llande r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt och landsbygdens utarmning. D\xc3\xa4r ledande socialister ville engagera och organisera lantarbetare och sm\xc3\xa5b\xc3\xb6nder. R\xc3\xb6relsen fick sin f\xc3\xb6rsta egentliga tidning 1924 i och med bildandet av L\xc3\xa4nstidningen \xc3\x96stersund._NEWLINE_Den politiska bonder\xc3\xb6relsen kom senare till landskapet fr\xc3\xa4mst genom \xc3\x96stersunds-Posten som skiftade inriktning, Jordbrukarnas Riksf\xc3\xb6rbund och Bondef\xc3\xb6rbundet bildade sina f\xc3\xb6rsta sockenf\xc3\xb6reningar i landskapet omkring 1915. Redan 1912 hade Anders Kilian fr\xc3\xa5n R\xc3\xb6d\xc3\xb6n givit ut den georgistiska jordbrukartidningen Odlaren. _NEWLINE_Bondef\xc3\xb6rbundet kom att dominera politiskt i v\xc3\xa4stra J\xc3\xa4mtland medan konservativa (framf\xc3\xb6r allt i \xc3\x96stersund) och frisinnade \xc3\xa5tnj\xc3\xb6t Storsj\xc3\xb6bygdens st\xc3\xb6d. Arbetarr\xc3\xb6relsen genom Socialdemokraterna blev den \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset starkaste kraften i fr\xc3\xa4mst norra och \xc3\xb6stra delarna av landskapet.\n_START_SECTION_\nModernisering\n_START_PARAGRAPH_\nTack vare j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gens dragning genom J\xc3\xa4mtland fr\xc3\xa5n Sundsvall till Trondheim tog utvecklingen kraftigt fart. Det m\xc3\xa4ktiga r\xc3\xa5dhuset i \xc3\x96stersund, ritat av Frans Bertil Wallberg stod f\xc3\xa4rdigt 1912 och \xc3\xa4r en av de symboler f\xc3\xb6r optimismen som r\xc3\xa5dde. R\xc3\xa5dhuset gjorde \xc3\xa4ven att \xc3\x96stersund fick en genuin j\xc3\xa4mtsk karakt\xc3\xa4r med de lokala klockstaplarna och den stora l\xc3\xb6kkupolen som kronan p\xc3\xa5 verket._NEWLINE_Efter separationen mellan Sverige och Norge ville man fr\xc3\xa5n statligt h\xc3\xa5ll st\xc3\xa4rka nord och sydf\xc3\xb6rbindelserna, p\xc3\xa5 bekostnad av de naturliga \xc3\xb6st-v\xc3\xa4st f\xc3\xb6rbindelserna. Planer g\xc3\xa4llande en nord-sydg\xc3\xa5ende j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g hade funnits, fr\xc3\xa4mst hos f\xc3\xb6rsvaret tidigare, men realiserades f\xc3\xb6rst 1907. Fr\xc3\xa5n J\xc3\xa4mtlandsb\xc3\xa4nken i Riksdagen s\xc3\xa5g man en ny j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g som en m\xc3\xb6jlighet att uppodla myrmarker l\xc3\xa4ngs en eventuell ny bana. S\xc3\xa5 blev dock inte fallet n\xc3\xa4r banan byggdes i etapper mellan 1908-1922. Emellertid kom flera samh\xc3\xa4llen att v\xc3\xa4xa l\xc3\xa4ngs banan, s\xc3\xa5som \xc3\x85sarna, Svenstavik, Hammerdal, Str\xc3\xb6msund med flera. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen fick senare konkurrens. Den f\xc3\xb6rsta bilen k\xc3\xb6ptes i J\xc3\xa4mtland 1899, det tog dock ett tag innan verklig trafik kom till, det var f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1920-talet som bilparken \xc3\xb6kade kraftigt. Vid samma tid kom den f\xc3\xb6rsta regulj\xc3\xa4ra busslinjen till i J\xc3\xa4mtland, Brunflo-\xc3\x96stersund._NEWLINE_Unionsuppl\xc3\xb6sningen bidrog \xc3\xa4ven till att \xc3\x96stersund blev en utpr\xc3\xa4glad garnisonsstad. F\xc3\xa4ltj\xc3\xa4garregementet I 5 f\xc3\xb6rlades till staden i nybyggda kaserner 1910 och en flygflottilj, F 4 kom till Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6n 1926. Den regulj\xc3\xa4ra civilflygtrafiken kom d\xc3\xa4remot ig\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rst 1958._NEWLINE_Under s\xc3\xa5v\xc3\xa4l mellan- som efterkrigstiden industrialiserades Sverige allt snabbare och allt mer. Med undantag f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gra omr\xc3\xa5den, d\xc3\xa4ribland hela J\xc3\xa4mtlands landskap. I slutet av 1800-talet och i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet hade drygt 40 procent av all mark i J\xc3\xa4mtland och H\xc3\xa4rjedalen blivit uppk\xc3\xb6pt av skogsbolag, n\xc3\xa5got som f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds 1906 i och med den norrl\xc3\xa4ndska f\xc3\xb6rbudslagen. Den uppk\xc3\xb6pta marken ledde till ett visst beroende av intressenter vid kusten och s\xc3\xb6derut som motverkade en lokal f\xc3\xb6r\xc3\xa4dlingsindustri, samtidigt som folkr\xc3\xb6relser inte ville se n\xc3\xa5gon industrialisering. J\xc3\xa4mtland kom s\xc3\xa5ledes att n\xc3\xa4stan helt och h\xc3\xa5llet bli en r\xc3\xa5varuproducerande region._NEWLINE_I samband med den stora depressionen som drabbade V\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden i b\xc3\xb6rjan av 1930-talet genomf\xc3\xb6rdes ett antal reformer i Sverige. 1933 var arbetsl\xc3\xb6sheten omkring 20-25 procent och id\xc3\xa9er g\xc3\xa4llande fr\xc3\xa4mst skogsarbetares m\xc3\xb6jligheter till sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning f\xc3\xb6rdes fram. En statlig fond som gav f\xc3\xb6rm\xc3\xa5nliga sm\xc3\xa5bruksl\xc3\xa5n inr\xc3\xa4ttades 1933 efter kohandeln mellan Bondef\xc3\xb6rbundet och Socialdemokraterna. I J\xc3\xa4mtland byggdes, j\xc3\xa4mte V\xc3\xa4sterbotten, flest s\xc3\xa5 kallade Per-Albin-torp i landet.\n_START_SECTION_\nKrig och kriser\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1917 p\xc3\xa5gick f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget p\xc3\xa5 kontinenten och i samband med februarirevolutionen 1917, som inledde den ryska revolutionen, p\xc3\xa5verkades st\xc3\xa4mningen \xc3\xa4ven i J\xc3\xa4mtland. Ransonering ledde till brist p\xc3\xa5 livsmedel och en revolution fruktades. Hungerdemonstrationer f\xc3\xb6rekom p\xc3\xa5 flera h\xc3\xa5ll i J\xc3\xa4mtland, men allra fr\xc3\xa4mst i \xc3\x96stersund och i f\xc3\xb6rsta hand soldater. P\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta maj det \xc3\xa5ret samlades 4 000 demonstranter framf\xc3\xb6r r\xc3\xa5dhuset i \xc3\x96stersund och kr\xc3\xa4vde bland annat s\xc3\xa4nkt pris p\xc3\xa5 mj\xc3\xb6lk och ved. I J\xc3\xa4rpen i V\xc3\xa4stj\xc3\xa4mtland kr\xc3\xa4vde arbetarkommunen att turister skulle drivas bort och arbetsfolket skulle f\xc3\xa5 sm\xc3\xb6r, mj\xc3\xb6lk och potatis._NEWLINE_\xc3\x85ret d\xc3\xa4refter spred sig Spanska sjukan som en l\xc3\xb6peld \xc3\xb6ver landet. 1 200 j\xc3\xa4mtar dog men l\xc3\xa5ngt fler insjuknade. Vissa byar, som Getan i Alsen blev \xc3\xa4ven helt isolerade. Stadsl\xc3\xa4karen i \xc3\x96stersund meddelade att "\xc3\x96stersund torde utan gens\xc3\xa4gelse ha varit mer \xc3\xa4n n\xc3\xa5gon annan svensk stad av sjukdomen hems\xc3\xb6kt", varvid \xc3\x96stersund har kallats f\xc3\xb6r "Spanska sjukans huvudstad"._NEWLINE_Under 1940-talets b\xc3\xb6rjan var andra v\xc3\xa4rldskriget i full g\xc3\xa5ng och J\xc3\xa4mtlands forna moderland Norge ockuperades av det nationalsocialistiska Tyskland lett av Adolf Hitler genom Operation Weser\xc3\xbcbung. Sverige var of\xc3\xb6rberett p\xc3\xa5 anfallet och ockupationen av Norge och det dr\xc3\xb6jde innan gr\xc3\xa4nsposteringar med soldater fr\xc3\xa5n I 5 och A 4 var p\xc3\xa5 plats vid gr\xc3\xa4nsen till Tr\xc3\xb6ndelag. Efter f\xc3\xb6rhandlingar beslutade den svenska samlingsregeringen att till\xc3\xa5ta transiteringen av tyskt krigsmateriell och tyska soldater genom Sverige. Hundratals t\xc3\xa5g gick genom J\xc3\xa4mtland fr\xc3\xa5n Trondheim till Storlien, vidare till \xc3\x96stersund f\xc3\xb6r att slutligen n\xc3\xa5 Narvik (den s\xc3\xa5 kallade H\xc3\xa4stskotrafiken)._NEWLINE_I J\xc3\xa4mtland togs redan i januari 1940 initiativ till bildandet av hemv\xc3\xa4rn i Lit, innan det nationella hemv\xc3\xa4rnet ens var bildat. Hemv\xc3\xa4rnet i J\xc3\xa4mtland organiserades d\xc3\xa4refter snabbt. Under ockupationen av Norge flydde m\xc3\xa5nga norrm\xc3\xa4n \xc3\xb6ver gr\xc3\xa4nsen och m\xc3\xa5nga j\xc3\xa4mtar hj\xc3\xa4lpte dem undan de tyska ockupanterna. Mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina insatser blev David A:son Hummel, provinsiall\xc3\xa4karen i G\xc3\xa4ddede som var svensk-norsk kontaktman f\xc3\xb6r norska underr\xc3\xa4ttelsetj\xc3\xa4nsten samt gr\xc3\xa4nsombud under krigs\xc3\xa5ren. F\xc3\xb6r sina insatser bel\xc3\xb6nades han senare med Sankt Olavs Orden och R\xc3\xb6da Korsets f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nstmedalj._NEWLINE_J\xc3\xa4mtland tog \xc3\xa4ven emot ett hundratal s\xc3\xa5 kallade finska krigsbarn. Samtidigt v\xc3\xa4xte landskapets inv\xc3\xa5narantal kraftigt p\xc3\xa5 grund av de h\xc3\xb6ga f\xc3\xb6delsetalen.\n_START_SECTION_\nMinskande befolkning\n_START_PARAGRAPH_\nVid \xc3\xa5rsskiftet 1953/1954 n\xc3\xa5dde l\xc3\xa4net sin befolkningstopp p\xc3\xa5 litet \xc3\xb6ver 145 000 personer (154 00 med Fj\xc3\xa4llsj\xc3\xb6 kommun inr\xc3\xa4knat, som ing\xc3\xa5r i l\xc3\xa4net sedan 1974), bara n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare hade den sjunkit till 140 000 personer.  och avfolkningen av J\xc3\xa4mtland kom d\xc3\xa5 att accelerera, vid 1970-talets b\xc3\xb6rjan uppgick s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nsbefolkningen till enbart 125 000 personer.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa4nsdragningar\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller J\xc3\xa4mtlands gr\xc3\xa4nsdragningar har det alltid varit l\xc3\xa5ngt sv\xc3\xa5rare att fastst\xc3\xa4lla den \xc3\xb6stra gr\xc3\xa4nsen \xc3\xa4n den v\xc3\xa4stra, som naturligt utgjorts av K\xc3\xb6len. Under medeltiden, d\xc3\xa5 J\xc3\xa4mtland var en del av Norge utgjorde den \xc3\xb6stra gr\xc3\xa4nsen riksgr\xc3\xa4ns mellan Sverige och Norge. S\xc3\xa4rskilt exakt, som i v\xc3\xa5ra dagar, var den inte, utan bestod framf\xc3\xb6r allt av gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5den. Det som best\xc3\xa4mde gr\xc3\xa4nserna var framf\xc3\xb6r allt sl\xc3\xa4ktskapsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, men emellertid fanns det d\xc3\xa5 alltid en relativt stor marginal._NEWLINE_Gr\xc3\xa4nsl\xc3\xa4ggningsdokumentet fr\xc3\xa5n 1273, fastst\xc3\xa4llt av sex norrm\xc3\xa4n och sex svenskar i Magnor, \xc3\xa4r det \xc3\xa4ldsta dokumentet som behandlar Norges \xc3\xb6stgr\xc3\xa4ns och Sveriges v\xc3\xa4stgr\xc3\xa4ns ing\xc3\xa5ende. Gr\xc3\xa4nsdragningen st\xc3\xa4mmer h\xc3\xa4r v\xc3\xa4l \xc3\xb6verens med dagens landskapsgr\xc3\xa4nser f\xc3\xb6r J\xc3\xa4mtlands del. H\xc3\xa4r ing\xc3\xa5r s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Hammerdal som Ragunda i J\xc3\xa4mtland. Det senare har emellertid definitivt en s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning inom J\xc3\xa4mtland, vilket visar sig 1305 d\xc3\xa5 Ragunda f\xc3\xa5r ett alldeles eget sigill och \xc3\xa4nd\xc3\xa5 in p\xc3\xa5 1930-talet sade sig byam\xc3\xa4nnen i Raven, som Ragunda heter dialektalt, "fara in p\xc3\xa5 J\xc3\xa4mtland" n\xc3\xa4r de for v\xc3\xa4sterut. Hammerdals tillh\xc3\xb6righet har varit f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r efterforskning, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 grund av det vanliga uttrycket "utrikes Hammerdal", n\xc3\xa5gon definitiv slutsats finns d\xc3\xa4remot inte. Redan n\xc3\xa4mnda dokument behandlar ocks\xc3\xa5 J\xc3\xa4mtlands norra gr\xc3\xa4ns, mot Finnmark (Sameland). Norges gr\xc3\xa4ns till Finnmark g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n S\xc3\xb8rli i Tr\xc3\xb6ndelagen (tre mil nordv\xc3\xa4st om Valsj\xc3\xb6byn) och vidare norrut till Str\xc3\xb6m. Dokumentet n\xc3\xa4mner \xc3\xa4ven att j\xc3\xa4mtarna har jaktr\xc3\xa4tt i omr\xc3\xa5det norr om Str\xc3\xb6m, \xc3\xa4nda upp till Vojmsj\xc3\xb6n (fyra mil norr om Vilhelmina)._NEWLINE_V\xc3\xa4rt att n\xc3\xa4mna \xc3\xa4r \xc3\xa4ven den alternativa gr\xc3\xa4nsdragningen som anges i H\xc3\xa4lsingelagen. Den \xc3\xa4r av yngre datum och inneh\xc3\xa5ller flera mots\xc3\xa4gelser vilket g\xc3\xb6r den mindre trov\xc3\xa4rdig i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till den fr\xc3\xa5n 1273. Gr\xc3\xa4nserna \xc3\xa4r baserade p\xc3\xa5 den text som fanns nedtecknat p\xc3\xa5 en nu f\xc3\xb6rlorad handskrift. I den h\xc3\xa4r ing\xc3\xa5r emellertid inte Ragunda, Stugun och Br\xc3\xa4cke i J\xc3\xa4mtland, vilket har antytts som ett svenskt anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 j\xc3\xa4mtskt territorium fr\xc3\xa5n 1300-talet. I den b\xc3\xa4sta versionen av H\xc3\xa4lsingelagen fr\xc3\xa5n 1609 saknas helt ett avsnitt om gr\xc3\xa4nser._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det norr om Str\xc3\xb6m som i dag \xc3\xa4r en del av J\xc3\xa4mtland blev det genom en gr\xc3\xa4nstvist mellan Sverige och Danmark 1751. Sverige kr\xc3\xa4vde Lierne, och Danmark gjorde anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 de omr\xc3\xa5den som faktiskt var befolkade av tr\xc3\xb6nder. Kompromissen resulterade i det m\xc3\xa4rkliga "hacket i gr\xc3\xa4nsen", d\xc3\xa4r tr\xc3\xb6nderna i Frostviken helt pl\xc3\xb6tsligt fann sig ha blivit svenskar.\n_START_SECTION_\nEkonomisk historia\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r befolkningen blev bofast v\xc3\xa4xte Storsj\xc3\xb6bygden fram som en \xc3\xb6 i vildmarken, med \xc3\xb6demarker \xc3\xa5t alla h\xc3\xa5ll och kanter. Varf\xc3\xb6r kan f\xc3\xb6rklaras med behovet av j\xc3\xa4rn, behovet av handelsleder mellan v\xc3\xa4sterhav och \xc3\xb6sterhav och goda jordbruksmarker. F\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningen f\xc3\xb6r att bo och leva var h\xc3\xa4sten, ett h\xc3\xb6gaktat djur inom j\xc3\xa4mtsk kultur d\xc3\xa5 kommunikation i praktiken var om\xc3\xb6jlig utan den, likv\xc3\xa4l som jordbruk. Handel kom att utvecklas till huvudn\xc3\xa4ringen f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga. Handelsf\xc3\xa4rder med fora till diverse marknader med vilt och skinn fr\xc3\xa5n J\xc3\xa4mtland, fisk, salt, tyger med mera fr\xc3\xa5n Norge, och andra varor transporterades mellan Svealand och Tr\xc3\xb6ndelagen. Rikedom byggdes upp och b\xc3\xb6nderna hade en stor sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet, framf\xc3\xb6r allt genom unionsstriderna. Den stora of\xc3\xa4rdstiden som kom p\xc3\xa5 1500-talet genom svenska anfall ber\xc3\xb6vade m\xc3\xa5nga j\xc3\xa4mtar p\xc3\xa5 sin rikedom. Plundringar, straff och befolkningsminskning ledde till utarmning, f\xc3\xb6r J\xc3\xa4mtland var den h\xc3\xa4r of\xc3\xa4rdstiden \xc3\xb6desdiger och f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1720-talet kom freden \xc3\xa5ter. Folkm\xc3\xa4ngden \xc3\xb6kade, nyodlingar, v\xc3\xa4gbyggen och gruvdrift, men framf\xc3\xb6r allt konstn\xc3\xa4rlig blomstring skapade en ny guld\xc3\xa5lder. Hot genom borgarna i Sundsvalls och statsmaktens f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att kv\xc3\xa4sa forbondehandeln fanns, liksom m\xc3\xb6jligheter genom hattpartiets n\xc3\xa4ringspolitik. Avvittringen och skattebefrielser f\xc3\xb6r nybyggare gjorde att m\xc3\xa5nga nya orter v\xc3\xa4xte fram. En politik som i m\xc3\xa5ngt och mycket \xc3\xa4ven fortsatte under gustaviansk tid, d\xc3\xa5 ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att kontrollera handeln i omr\xc3\xa5det var anl\xc3\xa4ggningen av fristaden \xc3\x96stersund. J\xc3\xa4mtland och H\xc3\xa4rjedalen blev ett eget l\xc3\xa4n 1810 d\xc3\xa5 ambitionen var att "inom Sveriges gr\xc3\xa4nser er\xc3\xb6vra Finland \xc3\xa5ter", ett m\xc3\xa5l som skulle uppn\xc3\xa5s med st\xc3\xa4rkt ekonomi. N\xc3\xa4r Sverige industrialiserades kom industribolagens verksamhet ig\xc3\xa5ng. Avverkningsr\xc3\xa4tter till skogar k\xc3\xb6ptes, flottleder skapades, skogsmark s\xc3\xa5ldes och b\xc3\xb6nderna hamnade i beroendest\xc3\xa4llning gentemot skogsbolagen. J\xc3\xa4mtland kom att bli ett r\xc3\xa5varuproducerande bihang till kustbygden. _NEWLINE_N\xc3\xa4r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen kom uppstod s\xc3\xa5gverk \xc3\xa4ven i J\xc3\xa4mtland, men de h\xc3\xa4r bolagen hade sv\xc3\xa5righeter att konkurrera med de redan etablerade kustbolagen. Som en sidoeffekt stoppade j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen forhandeln och jordbruken kom i en djup svacka till f\xc3\xb6ljd av konkurrens. Det gamla n\xc3\xa4ringslivet byttes ut. \xc3\x96stersund v\xc3\xa4xte i snabb takt och f\xc3\xb6rde med sig en ny sorts handel (i st\xc3\xb6rre omfattning \xc3\xa4n den tidigare) samt hantverk och en viss industri. Jordbruket gick \xc3\xb6ver till mj\xc3\xb6lkproduktion och mejerihantering, vilket fick den att blomstra p\xc3\xa5 nytt. _NEWLINE_ _NEWLINE_Emellertid kom vattenkraften i g\xc3\xa5ng samtidigt. Under mellankrigstiden s\xc3\xa5gs vattenfall som rent kol, vitt guld och var det fr\xc3\xa4msta medlet f\xc3\xb6r att bygga upp en modern industri i folkhemmet. Lokalt var inte dessa visioner s\xc3\xa4rskilt uppskattade. Indals\xc3\xa4lven blev en av Sveriges mest utbyggda \xc3\xa4lvar och utomst\xc3\xa5ende intressenter k\xc3\xb6pte fallr\xc3\xa4ttigheter. Fr\xc3\xa5n och med 1936 uppstod en storskalig export av el fr\xc3\xa5n J\xc3\xa4mtland till Sydsverige, och Hammarforsen f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g hela det n\xc3\xa4rliggande kustomr\xc3\xa5det med el. Vinsterna det h\xc3\xa4r f\xc3\xb6rde med sig kom d\xc3\xa4remot inte J\xc3\xa4mtland till godo._NEWLINE_Med folkhemmets framv\xc3\xa4xt hamnade J\xc3\xa4mtland tillsammans med H\xc3\xa4rjedalen p\xc3\xa5 efterk\xc3\xa4lken. Modern\xc3\xa4ringen jordbruket, som ditintills h\xc3\xa5llit syssels\xc3\xa4ttningen uppe, rationaliserades och frigjorde arbetskraft. I och med den nationella politiken som f\xc3\xb6rdes, med solidarisk l\xc3\xb6nepolitik och r\xc3\xb6relsebefr\xc3\xa4mjande \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder, uppstod en befolkningskris f\xc3\xb6r J\xc3\xa4mtland. N\xc3\xa4r hela Sveriges befolkning \xc3\xb6kade och alla kurvor pekade upp\xc3\xa5t var situationen i J\xc3\xa4mtland den motsatta. Sm\xc3\xa5f\xc3\xb6retag f\xc3\xb6rsattes i konkurs och n\xc3\xa4stan en hel generation ungdomar flyttade fr\xc3\xa5n regionen d\xc3\xa5 arbetstillf\xc3\xa4llen var sparsamma, samtidigt som bidrag och traktamenten erh\xc3\xb6lls fr\xc3\xa5n staten vid flytt. Den offentliga sektorn v\xc3\xa4xte sedermera till f\xc3\xb6ljd av den nationella politiken, fler uppgifter skulle sk\xc3\xb6tas offentligt och det var h\xc3\xa4r som nya arbetstillf\xc3\xa4llen uppstod, skatterna kom ocks\xc3\xa5 att \xc3\xb6ka i samma takt._NEWLINE_N\xc3\xa5got industrisamh\xc3\xa4lle blev J\xc3\xa4mtland aldrig utan gick direkt fr\xc3\xa5n jordbrukssamh\xc3\xa4llet till tj\xc3\xa4nstesamh\xc3\xa4llet. Idag brukar framf\xc3\xb6r allt turismens betydelse i ekonomin betonas. Den b\xc3\xb6rjade efter j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gens tillkomst med de s\xc3\xa5 kallade "luftg\xc3\xa4sterna" som kom f\xc3\xb6r att njuta av den friska luften, de sn\xc3\xb6kl\xc3\xa4dda fj\xc3\xa4llen, vattenfallen och milj\xc3\xb6n. Numera dominerar vinterturismen och speciellt utf\xc3\xb6r\xc3\xa5kning i orter som \xc3\x85re, Storlien, Duved, Kl\xc3\xb6vsj\xc3\xb6 och Bydalen.'