b'\n_START_ARTICLE_\nHugo Hennig (kamrer)\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nHugo Hennig var son till handlanden Georg August Hennig och Mathilda Kahn. Han studerade 1884 och anst\xc3\xa4lldes hos bokf\xc3\xb6rlaget AB P.A. Norstedt & S\xc3\xb6ner 1885. D\xc3\xa4r blev han f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r r\xc3\xa4kenskapskontoret 1904 och kalkylkontoret fr\xc3\xa5n 1919.\n_START_SECTION_\nMusikf\xc3\xb6reningen i Stockholm och Musikaliska konstf\xc3\xb6reningen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1893 blev Hennig styrelseledamot av Musikf\xc3\xb6reningen i Stockholm, d\xc3\xa4r han 1896 blev kassaf\xc3\xb6rvaltare. Fr\xc3\xa5n 1911 var han vice ordf\xc3\xb6rande i Musikf\xc3\xb6reningen. Fr\xc3\xa5n 1906 var Hennig ocks\xc3\xa5 skattm\xc3\xa4stare i Musikaliska konstf\xc3\xb6reningen, som hade bildats 1859 med syftet att publicera ny musik av svenska upphovsm\xc3\xa4n, d\xc3\xa4r tyngdpunkten ligger p\xc3\xa5 instrumentalmusiken.\n_START_SECTION_\nFolkvisedanslaget\n_START_PARAGRAPH_\nHugo Hennig var en av stiftarna av Folkvisedanslaget i Stockholm 1905. Hennig var ordf\xc3\xb6rande d\xc3\xa4r \xc3\xa5ren 1909-1913 samt 1919\xe2\x80\x931924. Folkvisedanslaget bildades p\xc3\xa5 Skansen 1905 efter norskan Hulda Garborgs bes\xc3\xb6k. I Norge var Hulda Garborg en av de m\xc3\xa5nga engagerade i det nationsskapande arbetet med det norska spr\xc3\xa5ket och folkdr\xc3\xa4kten i de nybildade ungdomslagen. I Stockholm hade Artur Hazelius byggt upp Nordiska museet och Skansen d\xc3\xa4r han ocks\xc3\xa5 ville f\xc3\xb6rmedla norsk kultur._NEWLINE_P\xc3\xa5 Skansen fanns redan f\xc3\xb6reningen Svenska Folkdansens V\xc3\xa4nner och 1901 \xc3\xb6nskade Artur Hazelius visa Hulda Garborgs dans. Artur Hazelius var \xc3\xa4ven en av grundarna till Svenska Folkdansens V\xc3\xa4nner, en f\xc3\xb6rening som instiftades 1893 med syftet att v\xc3\xa5rda kulturarvet kring folkdans, folkmusik och folkdr\xc3\xa4kter. F\xc3\xb6reningens dr\xc3\xa4ktsamling \xc3\xa4r idag en av de st\xc3\xb6rre privata i landet. Artur Hazelius son och eftertr\xc3\xa4dare Gunnar Hazelius bj\xc3\xb6d in henne och hon kom 1903 med Bondeungdomslaget till v\xc3\xa5rfesten och dansade efter f\xc3\xa4r\xc3\xb6iskt m\xc3\xb6nster och l\xc3\xa4rde ut det. Den svenska ben\xc3\xa4mningen blev folkvisedans. 1904 \xc3\xa5terkom Hulda Garborg och undervisade en svensk grupp och efter det bes\xc3\xb6ket bildades Folkvisedanslaget i Stockholm 1905. Gunnar Hazelius eftertr\xc3\xa4dde sin far som chef p\xc3\xa5 Skansen under \xc3\xa5ren 1901\xe2\x80\x931905 och han blev endast 30 \xc3\xa5r gammal._NEWLINE_P\xc3\xa5 1910- och 1920-talen framtr\xc3\xa4dde danslaget flera g\xc3\xa5nger p\xc3\xa5 den \xc3\xa5rliga v\xc3\xa5rfesten. I det norska danslaget, som kom till Skansen, ingick den unga Klara Semb, som kom att ta \xc3\xb6ver ledningen av s\xc3\xa5ngdansen och hon deltog 1911 i det andra nordiska folkdansm\xc3\xb6tet p\xc3\xa5 F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna. 1925 kom en grupp fr\xc3\xa5n F\xc3\xb6r\xc3\xb6arna till Norge och visade f\xc3\xa4r\xc3\xb6isk dans p\xc3\xa5 flera orter. Klara Semb var en norsk danspedagog, ungdomsledare och ledare f\xc3\xb6r folkdanskurser i Noregs Ungdomslag. Hon tog upp arvet efter Hulda Garborg och utf\xc3\xb6rde ett stort arbete med att samla och koreografera turdanser och dansvisor.\n_START_SECTION_\nMinnesord till 100:e konserten\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ren 1881\xe2\x80\x931916 skrev Hennig artiklar f\xc3\xb6r Musikf\xc3\xb6reningen i Stockholm. Hugo Hennig har \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rfattat n\xc3\xa5gra minnesord i anslutning till Musikf\xc3\xb6reningens i Stockholm 100:e konsert. Den 100:e konserten gavs den 21 november 1916 med musik av sex svenska tons\xc3\xa4ttare. Konserten dirigerades av pianisten och musikpedagogen Victor Wiklund, som var f\xc3\xb6reningens dirigent 1915\xe2\x80\x931924. D\xc3\xa4refter avstannade verksamheten. Till minne av Musikf\xc3\xb6reningens i Stockholm 50:e konsert gav man den 19 april 1898 ut en bok f\xc3\xb6r \xc3\xa5ren 1881\xe2\x80\x931898. Musikf\xc3\xb6reningens i Stockholm 97:de konsert till\xc3\xa4gnades tons\xc3\xa4ttaren Franz Neruda in memoriam tisdagen den 27 april 1915 i Kungliga Musikaliska Akademiens stora sal med bitr\xc3\xa4de av Kungliga Hovkapellet samt under anf\xc3\xb6rande av musikern Conrad Nordqvist. Franz Neruda hade avlidit den 20 mars 1915 i K\xc3\xb6penhamn. Programtext till den 97:e konserten samt en f\xc3\xb6rteckning p\xc3\xa5 de verk, som framf\xc3\xb6rdes av Franz Neruda i egenskap av Musikf\xc3\xb6reningens dirigent. Programbladen finns p\xc3\xa5 Kungliga biblioteket i Stockholm.\n_START_SECTION_\nStora musikfesten i Stockholm\n_START_PARAGRAPH_\nDen 31 maj och den 1 juni 1906 \xc3\xa4gde den Stora musikfesten i Stockholm rum. Det var den "F\xc3\xb6rsta Svenska Musikfesten i Stockholm 1906". Hugo Hennig var en av de medverkande i musikfestens program- och orkesterkommitt\xc3\xa9. I Stockholm p\xc3\xa5gick repetitioner n\xc3\xa4stan dagligen i Musikaliska akademiens och Kungliga Teaterns repetitionssal och samma var naturligtvis f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet i landsorten. Deltagarna fr\xc3\xa5n landsorten anl\xc3\xa4nde till Stockholm den 29 maj f\xc3\xb6r de sista stora \xc3\xb6vningarna och p\xc3\xa5 ankomstdagen h\xc3\xb6lls en v\xc3\xa4lkomstfest p\xc3\xa5 Hasselbacken i Stockholm. Den 29 maj 1906 p\xc3\xa5 aftonen var det stor mottagningsfest p\xc3\xa5 Hasselbacken. Till sup\xc3\xa9 var alla fr\xc3\xa4mlingar inbjudna samt en del representativt folk i huvudstaden. Till parken togs en entr\xc3\xa9 av 50 \xc3\xb6re som tillf\xc3\xb6ll musikfesten f\xc3\xb6r t\xc3\xa4ckande av alla stora utgifter. Tal, s\xc3\xa5ng och milit\xc3\xa4rmusik skulle illustrera denna festlighet._NEWLINE_Dirigenter vid "F\xc3\xb6rsta Svenska Musikfesten i Stockholm 1906" var Conrad Nordqvist, Andreas Hall\xc3\xa9n, Richard Henneberg, Tor Aulin, Karl Valentin,  Wilhelm Stenhammar och Hugo Alfv\xc3\xa9n. Dessa dirigenter hade det viktiga kallet att dirigera musikfestens tonverk. Musikfesten \xc3\xa4gde rum p\xc3\xa5 Kungliga Teatern i Stockholm (nuvarande Kungliga Operan). Torsdagen den 31 maj gavs den f\xc3\xb6rsta konserten. Den 1 juni gavs tv\xc3\xa5 konserter, en p\xc3\xa5 middagen med b\xc3\xb6rjan kl. halv tolv och en p\xc3\xa5 aftonen. Inbjudningen m\xc3\xb6tte sympatier och anslutning \xc3\xb6ver hela landet, och anm\xc3\xa4lningar om deltagande instr\xc3\xb6mmade raskt fr\xc3\xa5n s\xc3\xa5ngare p\xc3\xa5 olika platser. Musikfesten inleddes med en av f\xc3\xb6rfattaren August Strindberg f\xc3\xb6rfattad prolog, som skulle frams\xc3\xa4gas av sk\xc3\xa5despelaren August Lindberg. Konstn\xc3\xa4ren Alf Wallander tecknade en ganska effektfull affisch f\xc3\xb6r festen, vilken i f\xc3\xb6rminskad skala prydde festkommitt\xc3\xa9ernas handlingar. Ett emaljerat m\xc3\xa4rke av samma utseende som denna affisch utdelades ocks\xc3\xa5 till alla deltagande i musikfesten.\n_START_SECTION_\nLedamot i styrelsen f\xc3\xb6r Musikaliska konstf\xc3\xb6reningen\n_START_PARAGRAPH_\nDen 30 november 1906 hade Musikaliska konstf\xc3\xb6reningen ordinarie sammantr\xc3\xa4de i Kungliga Musikaliska Akademien. Till ledamot i styrelsen invaldes herr Hugo Hennig samt till suppleant herr Bror Beckman, tons\xc3\xa4ttare. Bror Beckman hade tidigare invalts som ledamot nummer 516 av Kungliga Musikaliska Akademien den 28 april 1904. Han var kamrerare i akademien 1909\xe2\x80\x931918 och direkt\xc3\xb6r vid Stockholms musikkonservatorium 1910\xe2\x80\x931929. Han blev professor 1911. \xc3\x96vriga ledam\xc3\xb6ter och suppleanter i styrelsen och i ink\xc3\xb6psn\xc3\xa4mnden samt revisorerna \xc3\xa5tervaldes. Till granskare av inl\xc3\xa4mnade arbeten uts\xc3\xa5gs professorerna Franz Neruda och Carl Reinecke samt f\xc3\xb6rste hovkapellm\xc3\xa4staren Conrad Nordqvist._NEWLINE_\xc3\x85r 1881 hade Musikf\xc3\xb6reningen i Stockholm grundats av f\xc3\xb6rste hovkapellm\xc3\xa4staren Ludvig Norman och sekreteraren vid Musikaliska Akademien, Vilhelm Svedbom, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att det d\xc3\xa5 uppst\xc3\xa5tt ett akut behov en ny, stor oratoriek\xc3\xb6r i Stockholm. Ordf\xc3\xb6randen var d\xc3\xa5 Th. Bielke. Vice ordf\xc3\xb6rande och kassaf\xc3\xb6rvaltare var kamrer Hugo Hennig. Dirigent var Victor Wiklund och sekreterare var J.E. Brodin. \xc3\x96vriga ledam\xc3\xb6ter var E. Petri, N. M\xc3\xbcller, fru G. Klemming, fru A. Bonnier, fru G. Braunerhielm och fru S. Malmstr\xc3\xb6m. Hugo Hennig var \xc3\xa4ven skattm\xc3\xa4stare, eller kass\xc3\xb6r, i Musikaliska konstf\xc3\xb6reningen. \xc3\x85r 1928 ombildades f\xc3\xb6reningen till Musikf\xc3\xb6reningens stiftelse f\xc3\xb6r bel\xc3\xb6nande av svensk tonkonst med kamrer Hugo Hennig som ordf\xc3\xb6rande. 1915 var Christian Lov\xc3\xa9n ordf\xc3\xb6rande och Hugo Hennig vice ordf\xc3\xb6rande.'