b'\n_START_ARTICLE_\nFriser\n_START_SECTION_\nRomartid\n_START_PARAGRAPH_\nFriserna omn\xc3\xa4mns f\xc3\xb6rst hos romerska f\xc3\xb6rfattare. De kom under romarnas herrav\xc3\xa4lde genom Nero Claudius Drusus (12 f.Kr.), reste sig 28 e.Kr., blev \xc3\xa5ter kuvade, men \xc3\xa5terfick sin frihet, d\xc3\xa5 kejsar Claudius (41-54) drog tillbaka de romerska legionerna fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6gra Rhenstranden. Vid b\xc3\xb6rjan av 600-talet hade de i s\xc3\xb6der utbrett sig till gr\xc3\xa4nsen av nuvarande Belgien och i nordv\xc3\xa4st med sig sammansm\xc3\xa4lt de mellan Ems och Weser boende chaukerna.\n_START_SECTION_\nKarolingisk tid\n_START_PARAGRAPH_\nSenare (under den karolingiska tiden) fann man friser \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 Slesvigs v\xc3\xa4stra kust mellan Ejderen och Vid\xc3\xa5en och \xc3\xb6arna d\xc3\xa4rutanf\xc3\xb6r samt p\xc3\xa5 Helgoland, men sambandet mellan dessa "nordfriser" (s\xc3\xa5 kallade kongsfriser) och de egentliga friserna \xc3\xa4r ej klarlagt. Genom sin hedniska vildhet var de sistn\xc3\xa4mnda besv\xc3\xa4rliga grannar f\xc3\xb6r det frankiska riket. Sedan detta vunnit ny styrka genom de karolingiska rikshovm\xc3\xa4starna, kuvades de d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r av frankerna, dock f\xc3\xb6rst efter en h\xc3\xa5rdnackad frihetskamp (de besegrades 689 av Pippin av Herstal och 734 av Karl Martell), och kristnades, fr\xc3\xa4mst av mission\xc3\xa4rerna Willibrord och Bonifatius, varefter Karl den store ordnade landets f\xc3\xb6rvaltning. Vid karolingiska rikets delning mellan Ludvig den frommes s\xc3\xb6ner (843) kom Frisland till den landstr\xc3\xa4cka mellan Medelhavet och Nordsj\xc3\xb6n, som j\xc3\xa4mte Italien tillerk\xc3\xa4ndes Lothar I, ingick vid delningen av dennes rike mellan hans s\xc3\xb6ner i det stycke, som tillf\xc3\xb6ll Lothar II (Lotharingia) och f\xc3\xb6renades efter Lothar II:s d\xc3\xb6d (869) med Tyskland.\n_START_SECTION_\nFrisisk r\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nHos friserna bibeh\xc3\xb6ll sig urgamla germanska r\xc3\xa4ttsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden mera of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade \xc3\xa4n hos andra germanfolk, som uppg\xc3\xa5tt i det frankiska riket, och deras r\xc3\xa4ttshistoria \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r synnerligt intressant. Deras gamla lag upptecknades troligen redan genom Karl den stores f\xc3\xb6rsorg och sammanf\xc3\xb6rdes med senare r\xc3\xa4ttsurkunder ej l\xc3\xa5ngt d\xc3\xa4refter till ett samlingsverk, Lex frisionum. Frisland var vid denna tid indelat i V\xc3\xa4st-Frisland (v\xc3\xa4ster om Zuiderzee), Mellan-Frisland (nuvarande provinsen Friesland) och \xc3\x96st-Frisland (nuvarande provinsen Groningen, tyska Ostfriesland (\xc3\xb6ster om Dollart) och vissa omr\xc3\xa5den d\xc3\xa5 tillh\xc3\xb6rande Oldenburg). N\xc3\xa4r l\xc3\xa4nsv\xc3\xa4sendet utvecklade sig i de karolingiska delrikena, uppstod i V\xc3\xa4st-Frisland stora v\xc3\xa4rldsliga och andliga feodalv\xc3\xa4lden (s\xc3\xa5som grevskapen Holland, Zeeland, Gelderland och biskopsstiftet Utrecht), men i Mellan- och \xc3\x96st-Frisland uppr\xc3\xa4ttade de fria b\xc3\xb6nderna j\xc3\xa4mte adliga h\xc3\xb6vdingar en p\xc3\xa5 forngermanska grundsatser vilande f\xc3\xb6rbundsf\xc3\xb6rfattning, och endast hos dessa, "de fria friserna", bibeh\xc3\xb6ll sig den frisiska nationaliteten, varf\xc3\xb6r namnet Frisland efter denna tid betecknar blott landet \xc3\xb6ster om Zuiderzee._NEWLINE_F\xc3\xb6rbundet utvecklade p\xc3\xa5 sina lant- och f\xc3\xb6rbundsdagar en livlig lagstiftande verksamhet, vars resultat finns bevarade i den s.k. K\xc3\xbcren. P\xc3\xa5 1200-talet b\xc3\xb6rjade emellertid f\xc3\xb6rbundet f\xc3\xb6rsvagas genom inre strider och anfall av feodala grannar.\n_START_SECTION_\nModern tid\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xb6stligaste delen av Ostfriesland kuvades under h\xc3\xa4ftiga strider slutligen fullst\xc3\xa4ndigt (1514) av grevarna av Oldenburg, i vilkas land den uppgick. Groningen kom under stiftet Utrecht, och \xc3\xb6ver den \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende delen, som nu ensam beh\xc3\xb6ll namnet Ostfriesland, upph\xc3\xb6jde kejsaren p\xc3\xa5 1400-talet en f\xc3\xb6rbundsanf\xc3\xb6rare av sl\xc3\xa4kten Cirksena till \xc3\xa4rftlig tysk riksgreve. I Mellan-Frisland, om vilket namnet Friesland utan vidare nu uteslutande b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas och som \xc3\xa4nnu beh\xc3\xa5ller detta namn, underkastade sig befolkningen p\xc3\xa5 1400-talet hellre en riksst\xc3\xa5th\xc3\xa5llare \xc3\xa4n de holl\xc3\xa4ndska grevarna. Vid nya tidens b\xc3\xb6rjan uppgick d\xc3\xa4refter hela omr\xc3\xa5det mellan Dollart och nuvarande belgiska gr\xc3\xa4nsen (d.v.s. Frisland i dess gamla mest vidstr\xc3\xa4ckta betydelse med undantag av tyska riksgrevskapet Ostfriesland och den med Oldenburg inf\xc3\xb6rlivade \xc3\xb6stfrisiska delen) i habsburgska husets "burgundiska arv" och kallades sedan j\xc3\xa4mte de belgiska provinserna Nederl\xc3\xa4nderna, men skilde sig fr\xc3\xa5n de f\xc3\xb6rra genom nederl\xc3\xa4ndska frihetskriget. Inom den h\xc3\xa4rigenom uppkomna nederl\xc3\xa4ndska republiken intog provinsen Friesland, det forna Mellan-Frisland, s\xc3\xa5 till vida en s\xc3\xa4rskild st\xc3\xa4llning, att st\xc3\xa5th\xc3\xa5llarskapet d\xc3\xa4r\xc3\xb6ver ej tillh\xc3\xb6rde Vilhelm av Oranien och hans \xc3\xa4ttlingar, utan en fr\xc3\xa5n hans bror h\xc3\xa4rstammande gren av det oraniska huset. En medlem av denna gren, Vilhelm Friso, f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade 1747 \xc3\xa4rftlig st\xc3\xa5th\xc3\xa5llarv\xc3\xa4rdighet \xc3\xb6ver hela den nederl\xc3\xa4ndska republiken, och fr\xc3\xa5n honom h\xc3\xa4rstammar den nuvarande nederl\xc3\xa4ndska, (oraniska) kungafamiljen.\n_START_SECTION_\nFriserna och frisiskan i dag\n_START_PARAGRAPH_\nFriserna finns i dag i de tyska delstaterna Schleswig-Holstein och Niedersachsen samt i provinsen Friesland i Nederl\xc3\xa4nderna. Bland friserna i Tyskland finns en \xc3\xb6nskan att inte betecknas som en nationell minoritet, utan att i st\xc3\xa4llet kallas f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9dden frisiska folkgruppen\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_Det frisiska spr\xc3\xa5ket ing\xc3\xa5r i den v\xc3\xa4stgermanska spr\xc3\xa5kgruppen och delas in i tre grenar: v\xc3\xa4st-, \xc3\xb6st- och nordfrisiska. V\xc3\xa4stfrisiskan talas i dag av ca 400 000 personer i Nederl\xc3\xa4nderna, \xc3\xb6stfrisiska (saterfrisiska) talas i Niedersachsen av ca 2.000 personer och nordfrisiska talas av ca 10.000 personer och f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s av ytterligare 20.000 personer i Schleswig-Holstein.  _NEWLINE_Nordfrisiskan talas vid kusten och p\xc3\xa5 de nordfrisiska \xc3\xb6arna Sylt, F\xc3\xb6hr och Amrum i Nordfrieslands kommun samt p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Helgoland i Pinnebergs kommun. Nordfrisiskan har sedan 1800-talet utvecklat ett skriftspr\xc3\xa5k och best\xc3\xa5r i dag av nio dialekter, varav tre \xc3\xa4r akut hotade att d\xc3\xb6 ut. Sex av dialekterna (s.k. \xe2\x80\x9dkontinentalfrisiska\xe2\x80\x9d) talas vid kusten och tre dialekter p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna (s.k. \xe2\x80\x9d\xc3\xb6-frisiska\xe2\x80\x9d, till exempel Fering p\xc3\xa5 F\xc3\xb6hr och S\xc3\xb6lring p\xc3\xa5 Sylt). _NEWLINE_Friserna i Ostfriesland talar sedan 1800-talet inte l\xc3\xa4ngre frisiska, men har beh\xc3\xa5llit sin kulturella identitet. Saterfriserna i Saterland h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n \xc3\xb6stfriserna. Saterfrisiska talas i vissa samh\xc3\xa4llen i Saterland i distriktet Cloppenburg, Niedersachsen. Saterfrisiskan \xc3\xa4r en sista rest av \xc3\xb6stfrisiskan som tidigare talades i Ostfriesland. Den variant av \xc3\xb6stfrisiskan som talades p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Wangerooge dog ut p\xc3\xa5 1930-talet. _NEWLINE_Frisernas intressen f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ds sedan 1925 av det interfrisiska r\xc3\xa5det (Interfrasche R\xc3\xa4dj) med s\xc3\xa4te i Leer, Ostfriesland. Det interfrisiska r\xc3\xa5det \xc3\xa4r en gemensam paraplyorganisation f\xc3\xb6r v\xc3\xa4st-, \xc3\xb6st- och nordfriserna i Tyskland och Nederl\xc3\xa4nderna. F\xc3\xb6r nordfrisernas del kan Frasche R\xc3\xa4dj och f\xc3\xb6r saterfrisernas del saterfrisiska f\xc3\xb6rbundet (Seelter Buund) n\xc3\xa4mnas. _NEWLINE_Undervisning p\xc3\xa5 nordfrisiska ges vid 25 l\xc3\xa5g- och mellanstadieskolor i Schleswig-Holstein. L\xc3\xa4s\xc3\xa5ret 2002/03 fick totalt 1.473 elever undervisning i frisiska. P\xc3\xa5 h\xc3\xb6gstadie- och gymnasieniv\xc3\xa5 ges undervisning bl.a. vid gymnasierna i Wyk auf F\xc3\xb6hr och Nieb\xc3\xbcll. Under perioden 1993\xe2\x80\x931996 drevs en f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksverksamhet vid f\xc3\xb6rskolor i S\xc3\xbcderende/S\xc3\xb6leraanj p\xc3\xa5 F\xc3\xb6hr och i Risum-Lindholm i syfte att unders\xc3\xb6ka om det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att revitalisera det frisiska spr\xc3\xa5ket i f\xc3\xb6rskolemilj\xc3\xb6. Det finns 14 f\xc3\xb6rskolor som erbjuder frisiska spr\xc3\xa5kaktiviteter. Flera kommuner har inf\xc3\xb6rt tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga orts- och v\xc3\xa4gskyltar och vid olika tillf\xc3\xa4llen h\xc3\xa5lls gudstj\xc3\xa4nster p\xc3\xa5 frisiska. _NEWLINE_Utbildning i saterfrisiska ges vid l\xc3\xa5g- och mellanstadieskolor i Saterland (182 elever av totalt 1.082 elever inom omr\xc3\xa5det f\xc3\xa5r sammanlagt 13 timmar undervisning per vecka). Viss forskning kring saterfrisiskan p\xc3\xa5g\xc3\xa5r. Dessutom har distriktsregeringen i Oldenburg inr\xc3\xa4ttat en ombudsman f\xc3\xb6r saterfrisiska och l\xc3\xa5gtyska.'