b'\n_START_ARTICLE_\nKreugerkraschen\n_START_PARAGRAPH_\nKreugerkraschen betecknar Kreugerkoncernens ekonomiska sammanbrott och konkurs 1932 och den ekonomiska kris som f\xc3\xb6ljde d\xc3\xa4rav i Sverige. Ivar Kreugers f\xc3\xb6retagsimperium var d\xc3\xa5 h\xc3\xb6gt bel\xc3\xa5nat och befann sig i en allvarlig likviditetskris sedan finansi\xc3\xa4rerna b\xc3\xb6rjat s\xc3\xa4ga upp l\xc3\xa5nen i b\xc3\xb6rjan av 1930-talet. Kreuger f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte r\xc3\xa4dda situationen med att ta upp nya l\xc3\xa5n under februari 1932 via den Svenska riksbanken och de st\xc3\xb6rsta bankerna i Sverige men det hela slutade med att Kreuger avled av ett d\xc3\xb6dande skott den 12 mars 1932 i Paris, n\xc3\xa5gra dagar f\xc3\xb6re ett planerat m\xc3\xb6te i Berlin med riksbankchefen Ivar Rooth.\n_START_SECTION_\nPolitiska, ekonomiska och personliga konsekvenser\n_START_PARAGRAPH_\nKonkursen fick s\xc3\xa5v\xc3\xa4l politiska som stora ekonomiska konsekvenser med en f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad \xc3\xa4garstruktur i det svenska n\xc3\xa4ringslivet. Statsminister C G Ekman anklagades f\xc3\xb6r att hans parti tagit emot ekonomiska bidrag av Kreuger och i samband med detta skulle ha lagt beslag p\xc3\xa5 en del av bidragen f\xc3\xb6r egen del. Det senare kunde dock inte bevisas men anklagelserna ledde till slut till att han tvingades avg\xc3\xa5 i augusti 1932._NEWLINE_Att konkursen fick en s\xc3\xa5dan f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande effekt p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga omr\xc3\xa5den i fr\xc3\xa4mst Sverige visas av att koncernen under 1930 svarade f\xc3\xb6r n\xc3\xa4ra 64 procent av den totala oms\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 Stockholms fondb\xc3\xb6rs._NEWLINE_M\xc3\xa5nga mindre investerare, b\xc3\xa5de enskilda personer, mindre f\xc3\xb6retag och bankirfirmor som investerat i Kreugerpapper drabbades h\xc3\xa5rt av kraschen. Antalet konkurser blev omfattande och drabbade m\xc3\xa5nga enskilda personer h\xc3\xa5rt d\xc3\xa5 de fick se sina besparingar g\xc3\xa5 upp i r\xc3\xb6k. Flera personer i Kreugerf\xc3\xb6retagen \xc3\xa5talades f\xc3\xb6r bokf\xc3\xb6ringsbrott och n\xc3\xa5gra fick avtj\xc3\xa4na l\xc3\xa4ngre f\xc3\xa4ngelsestraff. Skandinaviska banken som stod f\xc3\xb6r n\xc3\xa4rmare h\xc3\xa4lften av krediterna och borgens\xc3\xa5tagandena fr\xc3\xa5n det svenska banksystemet till koncernen erh\xc3\xb6ll statligt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verleva. Delar av t\xc3\xa4ndsticksimperiet \xc3\xa5teruppstod 1936 i f\xc3\xb6retaget Svenska T\xc3\xa4ndsticks Aktiebolaget._NEWLINE_Kreugerkoncernens konkurs inbegrep ocks\xc3\xa5 att Kreugers d\xc3\xb6dsbo f\xc3\xb6rsattes i konkurs, till stor del beroende p\xc3\xa5 att det var om\xc3\xb6jligt att reda ut vad som tillh\xc3\xb6rde Kreuger privat och vad som \xc3\xa4gdes av hans olika f\xc3\xb6retag. Kreugers samtliga "privata" \xc3\xa4godelar som m\xc3\xb6bler, hans privata bibliotek, all v\xc3\xa4rdefull konst i hans olika bost\xc3\xa4der, b\xc3\xa5tar etc. och t.o.m. personliga tillh\xc3\xb6righeter och presenter av betydande v\xc3\xa4rde s\xc3\xa5ldes ut. Efterv\xc3\xa4rlden har bed\xc3\xb6mt att utf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av Ivar Kreugers samtliga \xc3\xa4godelar till stor del drevs fram av den allm\xc3\xa4nna opinionen som kr\xc3\xa4vde en h\xc3\xa4mnd f\xc3\xb6r sina stora f\xc3\xb6rluster p\xc3\xa5 Kreugerimperiets v\xc3\xa4rdepapper. Det mesta av l\xc3\xb6s\xc3\xb6ret s\xc3\xa5ldes av konkursf\xc3\xb6rvaltaren p\xc3\xa5 olika auktioner som h\xc3\xb6lls under h\xc3\xb6sten 1932. I hans testamente angivna \xc3\xa4godelar och kontanta belopp till olika personer str\xc3\xb6ks helt och h\xc3\xa5llet. Till Ingeborg Eberth hade Kreuger i sitt testamente avsatt 500\xc2\xa0000 kronor (penningv\xc3\xa4rde 2007 cirka 14 miljoner kr) vilket f\xc3\xb6ljaktligen aldrig utbetalades.\n_START_SECTION_\nKreuger i backspegeln\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga f\xc3\xb6retagsanalytiker har genom \xc3\xa5ren f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 vilken strategi Kreuger kan ha haft under den allt snabbare expansionen. Man anser att han m\xc3\xa5ste ha varit medveten om att koncernens verkliga vinster knappast motsvarade v\xc3\xa4rdet p\xc3\xa5 f\xc3\xb6retagets v\xc3\xa4rdepapper och \xc3\xa4ven att uppgivna prognoser p\xc3\xa5 framtida vinstutveckling var alltf\xc3\xb6r optimistiska. Ett st\xc3\xa5ende inslag i koncernens redovisning var mycket allvarliga bokf\xc3\xb6ringsfel till Kreugerkoncernens f\xc3\xb6rdel, exempelvis tillg\xc3\xa5ngar som tagits upp till dubbelt v\xc3\xa4rde via dotterbolag, som han ocks\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste ha varit medveten om. Bland andra Thunholm anser att det bara var Kreuger som hade full insyn i f\xc3\xb6retagets ekonomiska st\xc3\xa4llning och att han sj\xc3\xa4lv styrde det mesta i koncernen. Vid m\xc3\xa5nga transaktionstillf\xc3\xa4llen informerade han aldrig styrelsen eller gav en felaktig information. Bristerna i information eller helt utebliven information skulle ha varit den grundl\xc3\xa4ggande orsaken till de allvarliga bokf\xc3\xb6ringsfel och den \xc3\xb6verv\xc3\xa4rdering av koncernens tillg\xc3\xa5ngar som uppdagades vid konkursutredningen. M\xc3\xa5nga transaktioner var sv\xc3\xa5ra att f\xc3\xb6lja, vilket f\xc3\xb6rutom koncernens storlek, starkt bidrog till att konkursutredningen tog ovanligt l\xc3\xa5ng tid._NEWLINE_En analys som framf\xc3\xb6rdes i Bonniers konversationslexikon 1943 var att Kreuger med all sannolikhet som f\xc3\xb6rsta steg var ute efter ett n\xc3\xa4ra nog fullst\xc3\xa4ndigt v\xc3\xa4rldsmonopol p\xc3\xa5 t\xc3\xa4ndstickstillverkning. N\xc3\xa4r detta v\xc3\xa4l var uppfyllt skulle han kunna h\xc3\xb6ja priserna till en niv\xc3\xa5 som skulle t\xc3\xa4cka skillnaderna mellan v\xc3\xa4rdepapprens marknadsv\xc3\xa4rde och f\xc3\xb6retagets verkliga ekonomiska st\xc3\xa4llning. Med detta som bas skulle Kreuger g\xc3\xa5 vidare med samma strategi inom en rad andra omr\xc3\xa5den, som telekommunikation, verkstadsindustri, gruvn\xc3\xa4ring, cellulosa- och skogsindustri. F\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen 1931 av en majoritetspost aktier i L.M. Ericsson till huvudkonkurrenten ITT, som han hade f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvat \xc3\xa5ret innan, gick stick i st\xc3\xa4v med hans m\xc3\xa5ls\xc3\xa4ttning att \xc3\xb6ka aktieinnehavet i svensk industri och m\xc3\xa5ste ses som motiverad av koncernens likviditetskris, som blev akut mot slutet av 1931._NEWLINE_Vissa analytiker har h\xc3\xa4vdat att expansionen utanf\xc3\xb6r t\xc3\xa4ndsticksindustrin, som inleddes i ett tidigt skede i koncernens utveckling, med all sannolikhet hade att g\xc3\xb6ra med att Kreuger ans\xc3\xa5g det f\xc3\xb6r riskfyllt att enbart satsa p\xc3\xa5 t\xc3\xa4ndsticksindustrin och kan ha f\xc3\xb6rutsett en nedg\xc3\xa5ng i t\xc3\xa4ndsticksindustrins utveckling i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med andra branscher. En t\xc3\xa4nkbar forts\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och ambitionen att f\xc3\xb6rhindra ett nytt krigsutbrott kan ocks\xc3\xa5 ha spelat in i Kreugers strategi. M\xc3\xa5nga anser att Kreugers stora utl\xc3\xa5ning till l\xc3\xa4nder i Europa, i samarbete med regeringarna i USA och Sverige, d\xc3\xa4r merparten av l\xc3\xa5nekapitalet togs upp genom utgivande av debentures men ocks\xc3\xa5 som direkta l\xc3\xa5n i fr\xc3\xa4mst amerikanska banker under perioden 1925-1930, som skulle anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r uppbyggnaden av Europa efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget, i f\xc3\xb6rsta hand var avsedd att f\xc3\xb6rhindra ett nytt krigsutbrott. Kreuger kombinerade utl\xc3\xa5ningen med l\xc3\xa5nga amorteringstider och f\xc3\xb6rm\xc3\xa5nliga r\xc3\xa4ntor med att skaffa sig monopol i t\xc3\xa4ndsticksindustrin, vilket ingen annan hade lyckats med. Det stora l\xc3\xa5net till Tyskland 1929 hade effekten att bidra till upprustningen av krigsindustrin. N\xc3\xa4r Adolf Hitler kom till makten 1933 slutade Tyskland att avbetala p\xc3\xa5 l\xc3\xa5net.\n_START_SECTION_\n"T\xc3\xa4ndstickskung" eller "svindlare"\n_START_PARAGRAPH_\nI Europa har Kreuger tilldelats epitetet "T\xc3\xa4ndstickskungen" medan man i USA under p\xc3\xa5verkan av tidskriften The Economist efter Kreugerkraschen gav honom epitetet "The world\'s greatest swindler" (historiens st\xc3\xb6rsta svindlare). Utan en fullst\xc3\xa4ndig genomlysning av Kreugers verksamhet fr\xc3\xa5n 1908 fram till Kreugerkraschen 1932 och vad hans f\xc3\xb6retag egentligen \xc3\xa5stadkom i uppbyggnaden och utvecklingen av speciellt t\xc3\xa4ndsticksindustrin, har nog epitetet "svindlare" fog f\xc3\xb6r sig under \xc3\xa5ren n\xc3\xa4rmast 1930, men om inte depressionen 1929 hade kommit emellan hade med all s\xc3\xa4kerhet Kreugerimperiet kunnat ha \xc3\xb6verlevt och radikalt kunnat p\xc3\xa5verka den industriella \xc3\xa4garstrukturen i b\xc3\xa5de Sverige och Europa. Flertalet av de f\xc3\xb6retag inom Kreugerkoncernen som f\xc3\xb6rsattes i konkurs efter mars 1932 \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtade sig inom ett f\xc3\xa5tal \xc3\xa5r, d\xc3\xa4ribland Svenska t\xc3\xa4ndsticksaktiebolaget och andra betydande svenska industrier, dock inte den amerikanska motsvarigheten IMCO. Konkursen har av efterv\xc3\xa4rlden kritiserats h\xc3\xa5rt som alltf\xc3\xb6r konservativ d\xc3\xa4r f\xc3\xb6retagens v\xc3\xa4rden skrevs ner till obefogat l\xc3\xa5ga v\xc3\xa4rden, vilket i h\xc3\xb6g grad gynnade de banker som \xc3\xb6vertog stora delar av koncernen med st\xc3\xb6d av statliga garantier.\n_START_SECTION_\nSp\xc3\xa5ren efter Kreugerkraschen\n_START_PARAGRAPH_\nSp\xc3\xa5ren efter Kreugerkraschen, som av m\xc3\xa5nga i kombination med effekterna av den stora depressionen anses som den st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6retags- och finanskraschen i modern tid, syns \xc3\xa4ven idag; s\xc3\xa5 \xc3\xa4r till exempel r\xc3\xb6stmajoriteten i L M Ericsson delad mellan Handelsbanken och familjen Wallenbergs Investor f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kerst\xc3\xa4lla kontinuitet och stabilitet f\xc3\xb6r bolaget. Denna \xc3\xb6verenskommelse tr\xc3\xa4ffades efter Kreugerkraschen.'