b'\n_START_ARTICLE_\nTrapper\n_START_PARAGRAPH_\nTrapper (engelska, av trap \xe2\x80\x99f\xc3\xa4lla\xe2\x80\x99) \xc3\xa4r den nordamerikanska ben\xc3\xa4mningen p\xc3\xa5 f\xc3\xa5ngstman eller p\xc3\xa4lsj\xc3\xa4gare. Dessa m\xc3\xa4n var och \xc3\xa4r \xc3\xa4ven idag p\xc3\xa4lshandelns fotfolk och de som f\xc3\xb6rser p\xc3\xa4lsf\xc3\xb6retagen med de \xc3\xa5tr\xc3\xa5v\xc3\xa4rda p\xc3\xa4lsarna. De k\xc3\xa4nnetecknas av att de tar sin f\xc3\xa5ngst med hj\xc3\xa4lp av f\xc3\xa4lla. F\xc3\xa5ngsten kan best\xc3\xa5 av allt fr\xc3\xa5n bisamr\xc3\xa5tta till bj\xc3\xb6rn. P\xc3\xa4lsen s\xc3\xa4ljs till p\xc3\xa4lsf\xc3\xb6retag som i sin tur ofta s\xc3\xa4ljer dem vidare ut till modeindustrin d\xc3\xa4r den blir bl.a. kappor och m\xc3\xb6ssor. Trappern har varit \xc3\xa4mne f\xc3\xb6r s\xc3\xa5v\xc3\xa4l myt som legend och vissa eror har f\xc3\xa5tt s\xc3\xa4rskilt mycket uppm\xc3\xa4rksamhet vilket f\xc3\xa5tt trappern att framst\xc3\xa5 som endast en historisk gestalt.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nTrappers har funnits lika l\xc3\xa4nge som p\xc3\xa4lshandeln, vilken i Nordamerika till en b\xc3\xb6rjan dominerades av byteshandel d\xc3\xa4r indianerna stod f\xc3\xb6r p\xc3\xa4lsen och den vite mannen f\xc3\xb6r europeiska varor. P\xc3\xa4lshandeln och dess f\xc3\xb6retag kom till Nordamerika p\xc3\xa5 1600-talet fr\xc3\xa5n bl.a. Nederl\xc3\xa4nderna, England, Frankrike, Tyskland och Skandinavien. _NEWLINE_I 1700-talets Nordamerika b\xc3\xb6rjade vita m\xc3\xa4n tr\xc3\xa4nga sig l\xc3\xa4ngre in i vildmarkerna, d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjde sig p\xc3\xa5 jakt av k\xc3\xb6tt- och p\xc3\xa4lsvilt. Dessa trappers anammade ofta indianernas seder och livsstil och f\xc3\xa4rdades sommartid med kanot och vintertid p\xc3\xa5 sn\xc3\xb6skor. M\xc3\xa5nga trappers gifte sig \xc3\xa4ven med indiankvinnor. Under 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft hade de amerikanska p\xc3\xa4lsbolagen och med dem p\xc3\xa4lsj\xc3\xa4garna tagit sig s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt v\xc3\xa4sterut som till den \xc3\xb6vre delen av Missourifloden och Klippiga bergen. H\xc3\xa4r uppstod en ny p\xc3\xa4lshandelsera och ett nytt namn sattes p\xc3\xa5 f\xc3\xa5ngstm\xc3\xa4nnen, "mountain men". Dessa bergsm\xc3\xa4n jagade och f\xc3\xa5ngade framf\xc3\xb6r allt b\xc3\xa4ver, vars fina innerull anv\xc3\xa4ndes vid hattillverkning i b\xc3\xa5de Europa och Nordamerika. Bergsm\xc3\xa4nnen tog p\xc3\xa4lsen och s\xc3\xa5lde den till p\xc3\xa4lsbolag som American Fur Company (1808-1842) och Rocky Mountain Fur Company (1822\xe2\x80\x931834)._NEWLINE_Norrut i Kanada verkade tv\xc3\xa5 stora brittiska bolag, ett vid namn Hudson\'s Bay Company (1670-idag) och ett annat vid namn North West Company (1783\xe2\x80\x931821). Dessa gick samman \xc3\xa5r 1821, vilket gav det f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkta Hudson\'s Bay Company monopol i hela den brittiska kolonin. B\xc3\xa5de samarbete och intressekonflikter uppstod mellan de amerikanska och brittiska f\xc3\xb6retagen vid gr\xc3\xa4nstrakter som Oregon, vilket vid b\xc3\xb6rjan av 1800-talet str\xc3\xa4ckte sig fr\xc3\xa5n Stilla havs-kusten till Klippiga bergens v\xc3\xa4stra delar och officiellt var brittiskt territorium.\n_START_SECTION_\nTrappers idag\n_START_PARAGRAPH_\nEfter \xc3\xa5r 1840 dominerades den v\xc3\xa4stamerikanska p\xc3\xa4lshandeln av bisonf\xc3\xa4llar ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r b\xc3\xa4verp\xc3\xa4lsar och trapper blev ett alltmer ovanligt yrke i dessa regioner. I Kanada d\xc3\xa4remot fanns tillg\xc3\xa5ngarna p\xc3\xa5 p\xc3\xa4lsvilt kvar och med dem p\xc3\xa4lsj\xc3\xa4garna som d\xc3\xa4r fortfarande finns kvar som yrkesgrupp. M\xc3\xa5nga har det annars som sidoinkomst och fritidsintresse. F\xc3\xb6rutom i Nordamerika har trappers \xc3\xa4ven funnits p\xc3\xa5 till exempel Svalbard. F\xc3\xb6rfattare som skrivit om trappers \xc3\xa4r Jack London och Albert Viksten.\n_START_SECTION_\nSvenska trappers\n_START_PARAGRAPH_\nEtt exempel p\xc3\xa5 en svensk trapper \xc3\xa4r Harry MacFie (1879\xe2\x80\x931956).'