b'\n_START_ARTICLE_\nParlamentspalatset, Zagreb\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nRedan under 1300-talet h\xc3\xb6lls parlamentsm\xc3\xb6ten i det medeltida kroatiska kungariket. Parlamentm\xc3\xb6tena h\xc3\xb6lls p\xc3\xa5 olika orter. Under 1500-talet bef\xc3\xa4stes Zagrebs roll som kroaternas huvudstad och parlamentsm\xc3\xb6tena kom i allt st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning, om \xc3\xa4n inte uteslutande, att h\xc3\xa5llas i staden. Fram till b\xc3\xb6rjan av 1700-talet saknades det en permanent och adekvat byggnad i Zagreb f\xc3\xb6r dessa sammantr\xc3\xa4den. M\xc3\xb6tena h\xc3\xb6lls ist\xc3\xa4llet i framst\xc3\xa5ende personers privata hem, i kronans egendomar i Gradec eller i \xc3\x84rkebiskopens palats. Av denna anledning f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades f\xc3\xb6r parlamentets r\xc3\xa4kning en byggnad \xc3\xa5r 1731. Denna byggnad stod p\xc3\xa5 samma plats som dagens parlamentsbyggnad. Samma \xc3\xa5r som byggnaden hade f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvats f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes den i en brand. Den lokale muraren Matija Leonhart fick i uppdrag att projektera en ny byggnad, Parlamentspalatset. Den nya parlamentsbyggnaden som uppf\xc3\xb6rdes var inte bara den st\xc3\xb6rsta utan \xc3\xa4ven den f\xc3\xb6rsta byggnaden i \xc3\x96vre staden och bar stildrag fr\xc3\xa5n barocken. I det d\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu inte f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llda palatset sammantr\xc3\xa4de parlamentet den 6 maj 1737 f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen.   _NEWLINE_\xc3\x85r 1765 kom Parlamentspalatset \xc3\xa4ven att hysa administrationen f\xc3\xb6r Zagrebs l\xc3\xa4n. Eftersom l\xc3\xa4nets administration hade sina egna kontor, domstolar och arkiv uppstod platsbrist varp\xc3\xa5 kommande parlamentsm\xc3\xb6ten h\xc3\xb6lls i Vara\xc5\xbedin eller \xc3\x84rkebiskopens palats i Zagreb. \xc3\x85r 1807 fattade greven och banen Ign\xc3\xa1c Gyulay beslutet att Parlamentspalatset skulle s\xc3\xa4ljas till l\xc3\xa4net och en ny byggnad p\xc3\xa5 den v\xc3\xa4stra sidan av Sankt Markus torg f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvas f\xc3\xb6r parlamentets behov. Det visade sig dock att den nya byggnaden, sedermera kallat Banpalatset, inte skulle r\xc3\xa4cka till f\xc3\xb6r dessa \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Ist\xc3\xa4llet fick den tj\xc3\xa4na som banens residens.   _NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1900-talet ins\xc3\xa5g kungariket Kroatien och Slavoniens regering att det gamla Parlamentspalatset inte skulle kunna hysa b\xc3\xa5de parlamentet och l\xc3\xa4nets administration. \xc3\x85r 1907 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r flera \xc3\xa4ldre env\xc3\xa5ningshus vid palatsets omedelbara n\xc3\xa4rhet och arkitekterna Lav Kalda och Karlo Susan gavs i uppdrag att projektera en enh\xc3\xa4llig byggnad, best\xc3\xa5ende av det gamla palatset och de nyf\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade byggnaderna som skulle kunna rymma parlamentet och dess administration. \xc3\x85r 1911 genomf\xc3\xb6rdes ombyggnationen och det nygamla Parlamentspalatset \xc3\xb6vergick d\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n l\xc3\xa4net till parlamentets \xc3\xa4go.'