b'\n_START_ARTICLE_\nKarakalpakiska ASSR\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1939 hade republiken en befolkningen p\xc3\xa5 303\xc2\xa0470 inv\xc3\xa5nare, var 38 procent var karakalpaker, 28,2 procent kazaker, 27,6 procent uzbeker och en procent ryssar._NEWLINE_Karakalpakiska ASSR bestod av en del av Kyzyl Kum-\xc3\xb6knen, Amu-Darja-dalen och en del av Ust-Urt-plat\xc3\xa5n. St\xc3\xb6rre delen av befolkningen bodde i oaser vid Amu-Darjas nedre lopp, d\xc3\xa4r bomull och ris odlas. St\xc3\xb6rre delen av Karakalpakiska ASSR var \xc3\xb6knar el. \xc3\xb6kenartade trakter med boskapssk\xc3\xb6tsel (uppf\xc3\xb6dning av karakulf\xc3\xa5r och kameler). Inga j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar fanns; den viktigaste trafikleden utgjordes av Amu-Darja._NEWLINE_Befolkningens utbildningsniv\xc3\xa5 var l\xc3\xa5g; under tsartiden var 99,8% analfabeter, men under senare tid fick Karakalpakiska ASSR flera skolor. Huvudstad \xc3\xa4r sedan 1932 Nukus; 1924\xe2\x80\x9428 och 1930\xe2\x80\x9432 var Turtkul huvudstad, 1928\xe2\x80\x9430 Tsjimbaj. 1932 uppr\xc3\xa4ttades Karakalpakernas autonoma omr\xc3\xa5de, som 1936 blev autonom republik.'