b'\n_START_ARTICLE_\nVikingatida tempelbyggnader\n_START_PARAGRAPH_\nDe samtida skrivna k\xc3\xa4llorna om vikingatidens religion och dess kult i Norden innan kristendomens inf\xc3\xb6rande \xc3\xa4r relativt f\xc3\xa5 och mestadels influerade av kristna. I dessa framg\xc3\xa5r det till exempel att man utf\xc3\xb6rde kulthandlingar p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt och platser. Gutasagan ber\xc3\xa4ttar att man trodde \xe2\x80\x9dp\xc3\xa5 hult och hugar, vi och stavg\xc3\xa5rdar och p\xc3\xa5 heden gud.\xe2\x80\x9d I flera d\xc3\xa5tida skrifter omtalas ocks\xc3\xa5 tempel eller heliga byggnader.\n_START_SECTION_\nGudhem\n_START_PARAGRAPH_\nEtt fj\xc3\xa4rde tempel finns omskrivet som kortast i Jomsvikingasagan, d\xc3\xa4r Gudhem omskrivs som Go\xc3\xb0heimr. D\xc3\xa4r ska ett tempel \xc3\xa4gnat \xc3\xa5t Tor ha st\xc3\xa5tt.\n_START_SECTION_\nUpp\xc3\xa5kra\n_START_PARAGRAPH_\nVid utgr\xc3\xa4vningar i Upp\xc3\xa5kra strax s\xc3\xb6der om Lund har man funnit rester efter ett tempel som st\xc3\xa5tt h\xc3\xa4r i flera hundra \xc3\xa5r f\xc3\xb6re nedl\xc3\xa4ggningen i slutet av 900-talet. D\xc3\xa5 hela byggnadens yta kunnat gr\xc3\xa4vas fram och d\xc3\xa5 platsen \xc3\xa4r oskadad fr\xc3\xa5n senare nedgr\xc3\xa4vningar har f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen ett fornnordiskt tempel kunnat studeras i sin helhet rent arkeologiskt._NEWLINE_Rester efter sj\xc3\xa4lva byggnaden best\xc3\xa5r av nedgr\xc3\xa4vningar till de stolpar och tr\xc3\xa4v\xc3\xa4ggar som en g\xc3\xa5ng funnits p\xc3\xa5 platsen. Olika golvlager har ocks\xc3\xa5 kunnat identifieras och man har ocks\xc3\xa5 kunnat fastsl\xc3\xa5 att templet under \xc3\xa5rhundradena varit utsatt f\xc3\xb6r n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga ombyggnader. Materialet har varit tr\xc3\xa4 som st\xc3\xa5tt nedgr\xc3\xa4vt i marken.\n_START_SECTION_\nExteri\xc3\xb6r\n_START_PARAGRAPH_\nByggnaden \xc3\xa4r inte stor, endast 13 meter l\xc3\xa5ng och 6,5 meter bred. Den har haft svagt kr\xc3\xb6kta l\xc3\xa5ngv\xc3\xa4ggar av grova, st\xc3\xa5ende ekplank, eller \xe2\x80\x9dstavar\xe2\x80\x9d, vilka gr\xc3\xa4vts ner i en r\xc3\xa4nna i jorden p\xc3\xa5 mer \xc3\xa4n en meters djup. I varje h\xc3\xb6rn av huset har st\xc3\xa5tt en stolpe som varit nedgr\xc3\xa4vd till ansenligt djup. Byggnadens mittparti, som st\xc3\xa5tt frist\xc3\xa5ende fr\xc3\xa5n ytterv\xc3\xa4ggarna, har utgjorts av fyra enorma tr\xc3\xa4stolpar. H\xc3\xa5len till dessa \xc3\xa4r ovanligt vida och djupet mycket anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rt, mer \xc3\xa4n tv\xc3\xa5 meter._NEWLINE_Byggnaden har haft tre ing\xc3\xa5ngar, tv\xc3\xa5 i s\xc3\xb6der och en i norr. Varje \xc3\xb6ppning har inramats av kraftiga sidstolpar och den sydv\xc3\xa4stra har dessutom haft ett framskjutet parti. Denna ing\xc3\xa5ng b\xc3\xb6r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ha varit templets huvuding\xc3\xa5ng._NEWLINE_I v\xc3\xa4ggr\xc3\xa4nnan och i stolph\xc3\xa5len hittade utgr\xc3\xa4varna ett hundratal s\xc3\xa5 kallade guldgubbar. Dessa \xc3\xa4r l\xc3\xb6vtunna, sm\xc3\xa5 guldbleck med inpr\xc3\xa4glade m\xc3\xa4nniskofigurer. Storleken g\xc3\xb6r att dessa guldbleck inte kan ha tj\xc3\xa4nat som till exempel handelsguld utan b\xc3\xb6r ha haft med den d\xc3\xa5tida kulten att g\xc3\xb6ra. Att de p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats i s\xc3\xa5 stor m\xc3\xa4ngd i nedgr\xc3\xa4vningarna f\xc3\xb6r Upp\xc3\xa5kratemplets stolpar och v\xc3\xa4ggplankor tyder p\xc3\xa5 att man offrat dessa guldgubbar i samband med uppf\xc3\xb6randet av templet.\n_START_SECTION_\nKonstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nByggnadens ytterv\xc3\xa4ggar har varit i s\xc3\xa5 kallade stavkonstruktion mellan kraftiga h\xc3\xb6rnstavar. Tekniken k\xc3\xa4nns igen fr\xc3\xa5n p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffade rester efter stavkyrkor i Lund fr\xc3\xa5n ca 1050. De st\xc3\xa5ende plankorna m\xc3\xa5ste upptill ha varit inpassade i en horisontell tr\xc3\xa4stock, s\xc3\xa5 kallad lejd, vilken legat p\xc3\xa5 h\xc3\xb6rnstavarna. Den djupa r\xc3\xa4nnan som stavv\xc3\xa4ggarna varit satta i samt de djupa h\xc3\xa5len f\xc3\xb6r h\xc3\xb6rnstavarna visar att byggnadens ytterv\xc3\xa4ggar m\xc3\xa5ste ha varit h\xc3\xb6ga. H\xc3\xa5len har ju till uppgift att h\xc3\xa5lla emot sidobelastningarna s\xc3\xa5 att v\xc3\xa4ggarna inte st\xc3\xb6rtat omkull. I Hemse kyrka p\xc3\xa5 Gotland har man funnit bevarade v\xc3\xa4ggstavar i full l\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 tre meter fr\xc3\xa5n den tidig tr\xc3\xa4kyrka. En h\xc3\xb6jd f\xc3\xb6r templets ytterv\xc3\xa4ggar p\xc3\xa5 upp mot fyra meter \xc3\xb6ver markytan \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte om\xc3\xb6jlig._NEWLINE_Yttertaket mellan ytterv\xc3\xa4ggarna och de fyra h\xc3\xb6rnstolpar som utgjort den b\xc3\xa4rande stommen i mittornet b\xc3\xb6r ha varit bekl\xc3\xa4tt med tr\xc3\xa4sp\xc3\xa5n, vilket fordrat ett t\xc3\xa4mligen brant tak. Fr\xc3\xa5n l\xc3\xa5ngv\xc3\xa4gg till tornv\xc3\xa4gg b\xc3\xb6r detta ha h\xc3\xb6jt sig drygt tv\xc3\xa5 meter. Hur h\xc3\xb6gt har sj\xc3\xa4lva tornet varit? Tv\xc3\xa5 meter djupa stolph\xc3\xa5l tyder p\xc3\xa5 en mycket stor konstruktion, inte minst d\xc3\xa5 de fyra stolparna bildat en kvadrat som m\xc3\xb6jliggjort en effektiv stagning genom kryssverk. Med en l\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 stolparna p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rslagsvis tio meter har tornets v\xc3\xa4ggar stuckit upp drygt tre meter \xc3\xb6ver l\xc3\xa5nghusets tak\xc3\xa5s. _NEWLINE_Ovanst\xc3\xa5ende tolkning, h\xc3\xa4r kallad Foteviksmodellen, av templet publicerades 2004. En annan tolkning publicerades 2006, h\xc3\xa4r kallad Lundamodellen. I den senare har man valt att inte se de fyra mittstolparnas avvikande dimensioner och enorma grundl\xc3\xa4ggningsdjup som en konstruktion f\xc3\xb6r ett torn. Ytterv\xc3\xa4ggarna har ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rts upp i en v\xc3\xa4ldig h\xc3\xb6jd, n\xc3\xa4rmare sex meter. De b\xc3\xa5da tolkningarna redovisas p\xc3\xa5 rekonstruktionen h\xc3\xa4r bredvid.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb6r\n_START_PARAGRAPH_\nInne i Upp\xc3\xa5kratemplet har man p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffat en bronsb\xc3\xa4gare och en glassk\xc3\xa5l. Den ca 20 cm h\xc3\xb6ga b\xc3\xa4garen \xc3\xa4r dekorerad med band av tunna guldbleck med inst\xc3\xa4mplade bilder. Glassk\xc3\xa5len kommer fr\xc3\xa5n omr\xc3\xa5det norr om Svarta havet. Sk\xc3\xa5len, som \xc3\xa4r tillverkad med tv\xc3\xa5 lager av glasmassa, kan dateras till ca 500-talet.\n_START_SECTION_\nKulten\n_START_PARAGRAPH_\nKulten tycks ha varit centrerad kring Oden, av vilken man har funnit en trolig avbildning. Figuren i fr\xc3\xa5ga har mycket gemensamt med fynd p\xc3\xa5 andra omr\xc3\xa5den i Skandinavien och \xc3\xa4ven avbildningar p\xc3\xa5 hj\xc3\xa4lmen fr\xc3\xa5n Sutton Hoo. \xc3\x84ven de spjutspetsar som medvetet har f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rts och begravts l\xc3\xa4ngs med stolparna vittnar om en kult \xc3\xa4gnad spjutguden. Andra vapen som funnits \xc3\xa4r knivar, pilspetsar och sv\xc3\xa4rd. Dessa kan tolkas som segeroffer \xc3\xa4gnade Oden och Freja och inspirerats av romerska offer. Dock tror man Odens roll i kulten inte bara var som krigsgud, utan \xc3\xa4ven som helare. En l\xc3\xa4kekult kring kvinnliga helare tycks ha spelat en central roll i kulten. Man har funnit likadana kirurgiska verktyg som anv\xc3\xa4nts av f\xc3\xa4ltl\xc3\xa4kare i den romerska arm\xc3\xa9n. Nordiska legosoldater i den romerska milit\xc3\xa4rmakten tycks ha h\xc3\xa4mtat hem kunskapen s\xc3\xb6der ifr\xc3\xa5n. Man har gissat att den "stad" som omn\xc3\xa4mns av Saxo dit Sigurd Ormi\xc3\xb6ga skall ha f\xc3\xb6rts f\xc3\xb6r att helas efter att ha s\xc3\xa5rat i en f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g i Sk\xc3\xa5ne och r\xc3\xa4ddats av Oden, ska h\xc3\xa4nvisa till Upp\xc3\xa5kra, baserat p\xc3\xa5 fynden vid platsen.\n_START_SECTION_\nRanheim\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2011 uppt\xc3\xa4cktes resterna av ett tempel eller kultplats som daterats till 400-talet som sedan \xc3\xb6vergivits och altare som t\xc3\xa4ckts med jord och mossa under 900-talet. Resterna uppt\xc3\xa4cktes i Ranheim, utanf\xc3\xb6r Trondheim. En 15-25 meter l\xc3\xa5ng stig tycks ha varit ut markerats med stenar, vilket tolkats som en processionsv\xc3\xa4g fr\xc3\xa5n n\xc3\xa4rliggande byggnader. Ortnamnet ger \xc3\xa4ven en anknytning till en asakult, gudinnan Ran. Resterna av templet f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes efter att utgr\xc3\xa4vningen avslutats f\xc3\xb6r att ge plats \xc3\xa5t bost\xc3\xa4der.\n_START_SECTION_\nTiss\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nVid Tiss\xc3\xb8 i Danmark fann man vid utgr\xc3\xa4vning en mindre byggnad som tycks ha haft ett enda rum med ett h\xc3\xb6gt tak, uppburet av h\xc3\xb6ga pelare. En m\xc3\xa4ngd f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som frankiskt glas, djurben, smycken och amuletter med motiv ur den nordisk mytologin ger starka intryck av en kultbyggnad. I sj\xc3\xb6n har \xc3\xa4ven en m\xc3\xa4ngd vapen funnits vilket tyder p\xc3\xa5 att vapen offrats i sj\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nHofsta\xc3\xb0ir\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Hofsta\xc3\xb0ir p\xc3\xa5 Island har man i omg\xc3\xa5ngar gjort utgr\xc3\xa4vningar 1908, 1965, 1991 och sedan 2002 en p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende utgr\xc3\xa4vning. Man har funnit resterna efter ett 42 meter l\xc3\xa5ngt och 8 meter brett l\xc3\xa5nghus.  _NEWLINE_Byggnaden verkar ha haft ett antal sektioner; i den norra och s\xc3\xb6dra sidan tycks det ha funnits tv\xc3\xa5 mindre "rum" medan huvuddelen utgjordes av en hall i mitten. Var del av byggnaden hade haft en egen eldstad. I huvuddelen fann man ett stort antal djurben samt ett av de mindre "rummen". Byggnadens placering skulle gjort den synlig och l\xc3\xa4ttillg\xc3\xa4nglig. Av de djurben man funnit var det 23 skallar efter kor och tjurar som var av s\xc3\xa4rskilt intresse. Dessa ska ha slaktats med ett slag mellan \xc3\xb6gonen och hugg mot nacken, vilket skulle skiljt huvudet fr\xc3\xa5n resten av kroppen. Den specialiserade och opraktiska slaktmetoden ger intryck av rituell slakt. Detta tyder p\xc3\xa5 att tjurarna och korna har offrats i dramatiska ritualer d\xc3\xa4r slaktmetodens syfte var att skapa stora fl\xc3\xb6den av blod. Skallarna ska sedan ha st\xc3\xa5tt uppvisade utomhus i \xc3\xa5ratal, vilket st\xc3\xa4mmer in p\xc3\xa5 Al-Tartusis beskrivning av offer i Hedeby d\xc3\xa4r skallarna av offrade djur ska ha visats upp utanf\xc3\xb6r hemmet. De sista djuren tycks ha slaktats kring \xc3\xa5r 1000 efter Kristus, allts\xc3\xa5 i samband med kristnandet av Island.\n_START_SECTION_\nLunda\n_START_PARAGRAPH_\nI Lunda socken finns det tydliga sp\xc3\xa5r av en hednisk kult, m\xc3\xb6jligen en fruktbarhetskult. Bland annat vittnar g\xc3\xa5rdsnamn som Thorstadha (Torstad) och Fr\xc3\xb6berga om detta, samt den ber\xc3\xb6mda R\xc3\xa4llingefiguren som anses f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla Frej. P\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Lunda, fr\xc3\xa5n vilken socknen tar sitt namn, har man gr\xc3\xa4vt ut en mindre byggnad som legat j\xc3\xa4msides med ett l\xc3\xa5nghus, liksom andra platser i Skandinavien. Bland f\xc3\xb6rem\xc3\xa5len funna i den fanns tre sm\xc3\xa5 figurer, gjutna i brons och helt eller delvis f\xc3\xb6rgyllda . Liksom R\xc3\xa4llingefiguren hade de tydlig fallos. En helig lund tycks ocks\xc3\xa5 ha funnits p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, d\xc3\xa5 man funnit p\xc3\xa4rlor, knivblad, pilspetsar och ben ifr\xc3\xa5n olika djur, fr\xc3\xa4mst grisar och f\xc3\xa5r, som br\xc3\xa4nts och krossats och tycks ha placerats i marken.\n_START_SECTION_\nBorg\n_START_PARAGRAPH_\nI Borgs socken i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland har man funnit rester av ett 6 x 7,5 m stort kulthus. Huset l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Borg, varifr\xc3\xa5n socknen tar sitt namn. Runt huset fanns en 1000 kvadratmeter stor stenlagd g\xc3\xa5rdsplan d\xc3\xa4r fynd av 98 amulettringar och 75 kilo ben. Dessa ben var ifr\xc3\xa5n svin, h\xc3\xa4star och hundar, vilket g\xc3\xa5r ihop med andra fynd f\xc3\xb6rbundna vid platser f\xc3\xb6r sakral verksamhet. De flesta av svinfynden \xc3\xa4r skallar vilket tolkats som att efter att djuren offrats har deltagarna i ceremonin \xc3\xa4tit djuret medan huvudet har h\xc3\xa4ngts upp utanf\xc3\xb6r kulthuset, liksom p\xc3\xa5 Hofsta\xc3\xb0ir. Inne i huset fanns n\xc3\xa5gra flata stenar som kan ha varit del av ett altare. Borg ligger vid Motala_NEWLINE_str\xc3\xb6m, som \xc3\xa4r en bra kommunikationsv\xc3\xa4g fr\xc3\xa5n \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland till \xc3\x96stersj\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nHelg\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Helg\xc3\xb6, som m\xc3\xb6jligtvis betyder helig \xc3\xb6, finns sp\xc3\xa5r av f\xc3\xb6rkristen kult. Per Vikstrand har tolkat namnet som att platsen kan ha fungerat som n\xc3\xa5gon slags gr\xc3\xa4nsmark\xc3\xb6r mellan m\xc3\xa4nniskors v\xc3\xa4rld och gudarnas. Liksom i Lunda har offer f\xc3\xb6rekommit utomhus. Kulthuset tycks ha varit aktivt i omkring 600 \xc3\xa5r, fr\xc3\xa5n romersk j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder till vikingatid, precis som fallet med Upp\xc3\xa5kra. Guldgubbar fr\xc3\xa5n 700-talet och 63 kilo djurben har funnits p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det. \xc3\x85terigen \xc3\xa4r majoriteten av benen skallben och andra k\xc3\xb6ttfattiga delar av djuren. De djur man funnit ben ifr\xc3\xa5n var h\xc3\xa4st, hund, r\xc3\xa4v och h\xc3\xb6ns. Ett utm\xc3\xa4rkande fynd \xc3\xa4r \xc3\xa4ven sp\xc3\xa5ren av br\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n 200-talet. Detta skulle vara de \xc3\xa4ldsta bel\xc3\xa4ggen f\xc3\xb6r br\xc3\xb6dbak i Sverige. Br\xc3\xb6dresterna fanns tillsammans med djurbenen, vilket kan betyda att man offrade br\xc3\xb6d. H\xc3\xa4r finns ocks\xc3\xa5 amulettringar som kommit att f\xc3\xb6rknippas med sakrala platser.'