b'\n_START_ARTICLE_\nRos\xc3\xa9vin\n_START_SECTION_\nFramst\xc3\xa4llning\n_START_PARAGRAPH_\nDen vanligaste metoden \xc3\xa4r att producera ros\xc3\xa9vin som man producerar vitt vin fast man anv\xc3\xa4nder bl\xc3\xa5 druvor. Skalen f\xc3\xa5r ligga med i urlakningen efter att man krossat druvorna. Hur l\xc3\xa4nge skalen f\xc3\xa5r vara med beror p\xc3\xa5 vilken typ av ros\xc3\xa9vin man producerar, men vanligt \xc3\xa4r tre dagar. F\xc3\xb6r vissa ros\xc3\xa9viner f\xc3\xa5r skalen \xc3\xa4ven vara med under en kort period vid j\xc3\xa4sningen av musten f\xc3\xb6r att ge vinet \xc3\xa4nnu starkare kul\xc3\xb6r och mustigare smak. Vissa druvsorter har s\xc3\xa5 stark f\xc3\xa4rg i skalen att s\xc3\xa5 fort de spricker l\xc3\xa4cker en del f\xc3\xa4rg ut i druvmusten och den blir omedelbart rosa. De flesta s\xc3\xa5dana viner g\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 Zinfandel-druvan, brukar kallas f\xc3\xb6r Blush Wine och \xc3\xa4r mer eller mindre p\xc3\xa5tagligt s\xc3\xb6ta. Torra viner med den framst\xc3\xa4llningsmetoden \xc3\xa4r mer s\xc3\xa4llsynta, ett exempel p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa5dant vin \xc3\xa4r dock det ganska unika vinet Gris Blanc fr\xc3\xa5n Gerard Bertrand i s\xc3\xb6dra Frankrike. _NEWLINE_Saign\xc3\xa9e (fr. avbl\xc3\xb6dning) \xc3\xa4r en metod d\xc3\xa4r en del av musten tas bort fr\xc3\xa5n tillverkning av r\xc3\xb6tt vin, den must som tas bort anv\xc3\xa4nds sedan f\xc3\xb6r att tillverka ros\xc3\xa9vin. F\xc3\xb6rdelen f\xc3\xb6r producenten \xc3\xa4r att det r\xc3\xb6da vinet d\xc3\xa5 blir r\xc3\xb6dare och mer tanninfyllt.\n_START_SECTION_\nAlternativa metoder\n_START_PARAGRAPH_\nAndra framst\xc3\xa4llningsmetoder \xc3\xa4r genom kolsyrej\xc3\xa4sning, genom att pressa vita druvor extra h\xc3\xa5rt vilket medf\xc3\xb6r att den uts\xc3\xb6ndrar ett r\xc3\xb6tt f\xc3\xa4rgpigment och genom att anv\xc3\xa4nda en kombination av de ovanst\xc3\xa5ende framst\xc3\xa4llningsmetoderna.  _NEWLINE_Inom EU f\xc3\xa5r ros\xc3\xa9vin endast g\xc3\xb6ras p\xc3\xa5 bl\xc3\xa5 druvor.\n_START_SECTION_\nFransk klassificering\n_START_PARAGRAPH_\nI Frankrike klassas ros\xc3\xa9vinerna bland annat efter f\xc3\xa4rg, i en sexgradig skala med namn efter frukter (exempel: fr:Groseille (couleur) ). Vintypen Clairet anses av vissa vara en egen vintyp men brukar anses vara en form av ros\xc3\xa9vin. Dess f\xc3\xa4rg \xc3\xa4r dock djupr\xc3\xb6d.\n_START_SECTION_\nVinproduktionen\n_START_PARAGRAPH_\nRos\xc3\xa9vin kan produceras i princip alla vinproducerande l\xc3\xa4nder, men de st\xc3\xb6rsta producenterna \xc3\xa4r Frankrike, Italien, USA och Spanien som st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r >80\xc2\xa0% av produktionen. 2012 producerades globalt 22.5 miljoner hektoliter ros\xc3\xa9vin, den siffran \xc3\xa4r relativt stabil.  Frankrike \xc3\xa4r \xc3\xa4ven det land som konsumerar mest. 5,4\xc2\xa0% av v\xc3\xa4rldens exporterade ros\xc3\xa9vin konsumeras i Sverige.'