b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Hyde Wollaston\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam Hyde Wollaston, f\xc3\xb6dd 16 augusti 1766, d\xc3\xb6d 22 december 1828 i London, var en  brittisk fysiker. Han var son till astronomen Francis Wollaston._NEWLINE_Wollaston blev 1793 medicine doktor, men lade ner sin praktik redan 1800 och levde sedan som privatman, \xc3\xa4gnande sig \xc3\xa5t fysikaliska och kemiska studier. Han var ledamot av Royal Society (1793) och svenska kungliga vetenskapsakademien (1813). Wollaston \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd bland annat f\xc3\xb6r sina unders\xc3\xb6kningar av ljusets dubbelbrytning och av spektrum. Han tilldelades Copleymedaljen 1802, Bakerian Medal 1802, 1805, 1812 och 1828 samt Royal Medal 1828. I solspektrum iakttog han redan tolv \xc3\xa5r tidigare \xc3\xa4n Fraunhofer de efter denne ben\xc3\xa4mnda m\xc3\xb6rka linjerna. Wollaston trodde emellertid att de berodde p\xc3\xa5 det brytande mediet och f\xc3\xa4ste ingen stor vikt vid uppt\xc3\xa4ckten, utan n\xc3\xa4mnde den endast i f\xc3\xb6rbig\xc3\xa5ende i A method of examining refractive and dispersive powers by prismatic reflection (1802). Wollaston sysselsatte sig \xc3\xa4ven med fotometri och best\xc3\xa4mde s\xc3\xa5v\xc3\xa4l solens och m\xc3\xa5nens som enstaka fixstj\xc3\xa4rnors ljusstyrka i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med jordiska ljusk\xc3\xa4llor. Han uppfann metoden att g\xc3\xb6ra platina smidbar, uppt\xc3\xa4ckte grund\xc3\xa4mnena palladium och rodium (1803) samt konstruerade reflexionsgoniometern. \xc3\x85r 1806 patenterade Wollaston sin Camera lucida.'