b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Beran\n_START_PARAGRAPH_\nRudolf Beran, f\xc3\xb6dd 28 december 1887 i Pracejovice, d\xc3\xb6d 23 april 1954 i Leopoldov, var en tjeckoslovakisk politiker.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nBeran ingick i de tjeckiska agrarernas partiorganisation och fick vid Tjeckoslovakiens sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet 1918 plats i dess parlament och hade s\xc3\xa4te d\xc3\xa4r \xc3\xa4nda till 1939. 1933 blev han efter Anton\xc3\xadn \xc5\xa0vehla agrarernas ledare. Efter septemberkrisen 1938 blev Beran, som var k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sin konservativa l\xc3\xa4ggning, ledare f\xc3\xb6r det nybildade Nationella enhetspartiet, vari samtliga borgerliga tjeckiska partier samlades. I december samma \xc3\xa5r blev han ministerpresident. P\xc3\xa5 denna post utverkade han utomordentliga fullmakter av parlamentet, som ajournerades. Beran f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte med utrikesminister Franti\xc5\xa1ek Chvalkovsk\xc3\xbd f\xc3\xa5 till st\xc3\xa5nd b\xc3\xa4ttre relationer med Tyskland och gjorde stora eftergifter f\xc3\xb6r de tyska kraven. D\xc3\xa5 man fr\xc3\xa5n tysk sida inte \xc3\xb6nskade n\xc3\xa5got samarbete med Beran och underbl\xc3\xa5ste den slovakiska separatismen blev Berans position oh\xc3\xa5llbar. I mars 1939 ingrep han med vapenmakt mot en befarad slovakisk separatistkupp. F\xc3\xb6ljden blev tyskarnas ockupation av B\xc3\xb6hmen-M\xc3\xa4hren. Han st\xc3\xa4lldes efter Tjeckoslovakiens \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttande inf\xc3\xb6r nationaldomstolen i Prag och d\xc3\xb6mdes till 20 \xc3\xa5rs f\xc3\xa4ngelse. Han avled i f\xc3\xa4ngelset i Leopoldov.'