b'\n_START_ARTICLE_\n1862 \xc3\xa5rs kommunalf\xc3\xb6rordningar\n_START_PARAGRAPH_\n1862 \xc3\xa5rs kommunalf\xc3\xb6rordningar om kommunal styrelse i stad och p\xc3\xa5 landet lade grunden f\xc3\xb6r dagens kommunsystem i Sverige. F\xc3\xb6rordningarna, som tr\xc3\xa4dde i kraft den 1 januari 1863 upph\xc3\xb6jdes till lag \xc3\xa5r 1866; dock genomf\xc3\xb6rdes reformen i Lappland f\xc3\xb6rst 1874. Kommunalt sj\xc3\xa4lvstyre inf\xc3\xb6rdes. Baserat p\xc3\xa5 de gamla  socknarna skapades 2 453  kommuner varav 88  st\xc3\xa4der, 7  k\xc3\xb6pingar och 2 358 landskommuner.  Reformen visade sig livskraftig och var i kraft till kommunreformen 1952.\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4nt om vad f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen innebar\n_START_PARAGRAPH_\nReformen innebar att det tidigare f\xc3\xb6rvaltningsorganet socknen ersattes med tv\xc3\xa5 olika sorters kommuner: 1. en borgerlig (civil, medborgerlig) kommun och 2. en kyrklig kommun; b\xc3\xa4gge med skilda organ och med skilda uppgifter (skolfr\xc3\xa5gor h\xc3\xb6rde in p\xc3\xa5 1900-talet till den kyrkliga kommunen)._NEWLINE_St\xc3\xa4der som redan innan reformen var juridiska enheter bildade efter reformen ocks\xc3\xa5 borgerliga kommuner, liksom k\xc3\xb6pingar (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 municipalsamh\xc3\xa4llen). Kyrkliga kommuner i st\xc3\xa4der och k\xc3\xb6pingar kom ocks\xc3\xa5 att omfatta stadsf\xc3\xb6rsamlingarna och den f\xc3\xb6rsamling en k\xc3\xb6ping tillh\xc3\xb6rde._NEWLINE_Det fanns allts\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan tre typer av borgerliga kommuner: 1. landskommuner, 2. st\xc3\xa4der och 3. k\xc3\xb6pingar (och senare \xc3\xa4ven municipalsamh\xc3\xa4llen)._NEWLINE_I samband med reformen tr\xc3\xa4dde \xc3\xa4ven 1862 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rordning om landsting i kraft varigenom de ocks\xc3\xa5 inf\xc3\xb6rdes._NEWLINE_R\xc3\xb6stetalet i kommunerna grundade sig p\xc3\xa5 hur mycket skatt inv\xc3\xa5narna betalade. Den kommunala r\xc3\xb6str\xc3\xa4tten omfattade kvinnor med inkomst; skattebetalande kvinnor fick allts\xc3\xa5 r\xc3\xb6sta. Ett system med fyrkar (en fyrk motsvarar en r\xc3\xb6st) inf\xc3\xb6rdes och ju mer pengar eller jord man hade, desto fler fyrkar hade man. F\xc3\xb6retag fick r\xc3\xb6ster i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till hur mycket skatt de betalade. I och med denna reform \xc3\xa4r det inte l\xc3\xa4ngre burskapet, som i princip har ensamr\xc3\xa4tt att r\xc3\xb6sta i st\xc3\xa4derna. D\xc3\xa4rmed l\xc3\xa4ggs grunden till de fyra st\xc3\xa5ndens uppl\xc3\xb6sning, eftersom det nu framkommer en rad nya grupper, som inte ing\xc3\xa5r i n\xc3\xa5got av st\xc3\xa5nden, men \xc3\xa4nd\xc3\xa5 har r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena innan reformen\n_START_PARAGRAPH_\nInnan reformen var st\xc3\xa4der och landsbygd mer direkt styrda av centralmakten, bl.a. genom att borgm\xc3\xa4stare sedan Gustav Vasas tid uts\xc3\xa5gs av Kungl. Maj:t. I Stockholm uts\xc3\xa5gs hela magistraten av Kungl. Maj:t. P\xc3\xa5 landsbygden fanns kronofogdar. Kronofogden var bland annat \xc3\xa5klagare, exekutor, polischef (det vill s\xc3\xa4ga chef f\xc3\xb6r de s\xc3\xa5 kallade l\xc3\xa4nsm\xc3\xa4nnen), och var ocks\xc3\xa5 h\xc3\xb6gste utm\xc3\xa4tningsman. Han lydde under den statliga l\xc3\xa4nsstyrelsen._NEWLINE_Det lokala sj\xc3\xa4lvstyret organiserades kring h\xc3\xa4radet och h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tten. Socknarna eller f\xc3\xb6rsamlingarna hade sitt organ i sockenst\xc3\xa4mman, som uts\xc3\xa5g kyrkv\xc3\xa4rdar och sexm\xc3\xa4n. Redan tidigt kom sockenst\xc3\xa4mmorna att handl\xc3\xa4gga \xc3\xa4ven \xc3\xa4renden av v\xc3\xa4rldslig art. Under 1800-talet togs flera initiativ f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka det lokala sj\xc3\xa4lvstyrelsen. Redan 1817 utf\xc3\xa4rdades en f\xc3\xb6rsta kommunf\xc3\xb6rordning om sockenst\xc3\xa4mmor och kyrkor\xc3\xa5d. Vid 1823 \xc3\xa5rs riksdag v\xc3\xa4cktes f\xc3\xb6rslag om inr\xc3\xa4ttandet av menighetsstyrelser, och \xc3\xa4ven vid f\xc3\xb6ljande riksdagar var fr\xc3\xa5gan om utstr\xc3\xa4ckning av den kommunala sj\xc3\xa4lvstyrelsen aktuell. 1842 \xc3\xa5rs folkskolestadga med dess organiserande av folkskoleundervisningen gav socknen nya uppgifter och f\xc3\xb6ljdes 1843 av 3 kommunf\xc3\xb6rordningar om sockenst\xc3\xa4mmor, kyrkor\xc3\xa5d och sockenn\xc3\xa4mnder, de b\xc3\xa5da f\xc3\xb6rstn\xc3\xa4mnda g\xc3\xa4llande f\xc3\xb6r b\xc3\xa5da landsbygd och st\xc3\xa4der (utom Stockholm, som 1847 erh\xc3\xb6ll en s\xc3\xa4rskild kommunalf\xc3\xb6rordning om sockenst\xc3\xa4mmor)._NEWLINE_Den sockenn\xc3\xa4mnderna inr\xc3\xa4ttades endast p\xc3\xa5 landsbygden, d\xc3\xa4r den kom att bli en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till kommunaln\xc3\xa4mnden som ett verkst\xc3\xa4llande organ f\xc3\xb6r socknens v\xc3\xa4rldsliga angel\xc3\xa4genheter.\n_START_SECTION_\nRegler som avskaffades och nya regler\n_START_PARAGRAPH_\nI och med reformen avskaffades den gamla sockenst\xc3\xa4mman (som tidigare bland annat reglerats genom kunglig f\xc3\xb6rordning om sockenst\xc3\xa4mmor och kyrkor\xc3\xa5d av \xc3\xa5r 1817). Kyrkans och pr\xc3\xa4sternas makt minskade d\xc3\xa4rmed._NEWLINE_I de nya kyrkliga kommunerna ersattes sockenst\xc3\xa4mman med en kyrkost\xc3\xa4mma f\xc3\xb6r kyrkliga fr\xc3\xa5gor, kyrkofullm\xc3\xa4ktige fanns dock i st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6rsamlingar. _NEWLINE_I de nya borgerliga kommunerna som landskommuner och k\xc3\xb6pingar ersattes sockenst\xc3\xa4mman med en kommunalst\xc3\xa4mma (men med kommunalfullm\xc3\xa4ktige i st\xc3\xb6rre kommuner). I st\xc3\xa4der inf\xc3\xb6rdes stadsfullm\xc3\xa4ktige s\xc3\xa5som motsvarighet. Allm\xc3\xa4n r\xc3\xa5dstuga kunde dock ers\xc3\xa4tta stadsfullm\xc3\xa4ktige i sm\xc3\xa5 st\xc3\xa4der._NEWLINE_I landskapet Lappland dr\xc3\xb6jde det till den 1 januari 1874 innan kommunalf\xc3\xb6rordningarna b\xc3\xb6rjade g\xc3\xa4lla d\xc3\xa5 i omr\xc3\xa5det Norrbottens l\xc3\xa4n, delarna i V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n f\xc3\xb6rst 1 januari 1875. Innan g\xc3\xa4llde sockenst\xc3\xa4mmorna och kyrkor\xc3\xa5den som g\xc3\xa4llt sedan 1843.'