b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb6derlingska Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6derlingska Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden, \xc3\xa4r en park i kvarteret N:o 2 Fr\xc3\xb6jdenborg i stadsdelen 3:e roten i Majorna i G\xc3\xb6teborg. Den avgr\xc3\xa4nsas av Djurg\xc3\xa5rdsgatan, Amiralitetsgatan, Allm\xc3\xa4nna v\xc3\xa4gen samt P\xc3\xb6lgatan och ing\xc3\xa5r i Kulturreservatet Gathenhielm. D\xc3\xa4r finns en stor lekplats och en plaskdamm som inte l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4r i bruk och nu igenfylld med sand. I sanden s\xc3\xa5 st\xc3\xa5r det en gungst\xc3\xa4llning med gungor. Namnet fr\xc3\xa5n 1941 kommer av orgelbyggaren Johan Nikolaus S\xc3\xb6derling (1802-1890), som var den f\xc3\xb6rste att f\xc3\xb6resl\xc3\xa5 att Slottsskogen skulle uppl\xc3\xa5tas som park. Hans orgelverkstad l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 tomten \'Justitia\' inom tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden. Omr\xc3\xa5dets f\xc3\xb6rsta bebyggelse tillkom i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPlatsen tillh\xc3\xb6rde under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r kommerser\xc3\xa5det Carl Bagge (1754-1818). Efter dennes d\xc3\xb6d s\xc3\xa5ldes egendomem 1820 till \'coopvardie-captain\' J.G. Hollstein. Egendomen - som i jordeboken heter \'Hviloplatsen\' - str\xc3\xa4ckte sig \xc3\xa4nda till Slottsskogen. Bagge bodde inne i G\xc3\xb6teborg, men hade \'Oljekvarn\' (se nedan) som sitt lantst\xc3\xa4lle. Huvudbyggnaden f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i en eldsv\xc3\xa5da i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet. P\xc3\xa5 samma plats uppf\xc3\xb6rde Hollstein ett hus 1823, vilket revs 1939. Skeppsbyggare Ambrosius Landgren k\xc3\xb6pte egendomen 1840, men s\xc3\xa5lde redan 1841 till \xc3\xa4nkefru Beate Wennerberg, f\xc3\xb6dd Thim. Efter Bagge var hon d\xc3\xa5 den femte \xc3\xa4garen. Vid hennes bortg\xc3\xa5ng 1865 \xc3\xa4rvde dottern Laura Beate Orup egendomen. Hon var gift med orgelbyggaren Johan Nikolaus S\xc3\xb6derling, som tillsamman med brodern Carl Fredrik S\xc3\xb6derling l\xc3\xa4nge \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t orgelbyggeri i en verkstadsbyggnad inne i tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden. Vid sekelskiftet 1900 s\xc3\xa5lde sterbhuset efter S\xc3\xb6derling hela egendomen samt byggnader till Carnegieska fastighetsbolaget, som senare s\xc3\xa5lde sj\xc3\xa4lva tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden till G\xc3\xb6teborgs stad. _NEWLINE_Ink\xc3\xb6rsporten till tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden l\xc3\xa5g i h\xc3\xb6rnet av Allm\xc3\xa4nna v\xc3\xa4gen och Djurg\xc3\xa5rdsgatan, utrustad med stenpelare och gallergrindar. D\xc3\xa4r fanns under senare en liten kiosk d\xc3\xa4r skolpojkarna gjorde sina ink\xc3\xb6p av godsaker. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n ledde en all\xc3\xa9 utefter gr\xc3\xa4nsen mot \xc3\x96lv\xc3\xa4gen (P\xc3\xb6lgatan fr\xc3\xa5n 1937) - fr\xc3\xa5n Allm\xc3\xa4nna v\xc3\xa4gen, \xc3\xa5t sydost - och fram till huvudbyggnaden. H\xc3\xa4r fanns rikligt med frukttr\xc3\xa4d och vackra rabatter, dammar och font\xc3\xa4ner samt bers\xc3\xa5er och paviljonger, dit sandg\xc3\xa5ngar ledde fram. Under kommerser\xc3\xa5det Bagges tid var h\xc3\xa4r ett intensivt n\xc3\xb6jesliv, d\xc3\xa4r stadens "gr\xc3\xa4dda" umgicks._NEWLINE_Enligt en plan, fastst\xc3\xa4lld av byggnadsn\xc3\xa4mnden den 14 november 1933, skulle S\xc3\xb6derlingska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden bebyggas med flera femv\xc3\xa5ningshus. Planen m\xc3\xb6ttes med protester och en skrivelse inl\xc3\xa4mnades till stadsfullm\xc3\xa4ktige. Ett opinionsm\xc3\xb6te samlade 500 deltagare och 9\xc2\xa0000 personer skrev under protestlistor. Vid samma tid bildades Kulturminnesf\xc3\xb6reningen Gathenhielm. Resultatet blev att stadsplanen \xc3\xa4ndrades och S\xc3\xb6derlingska och Gatenhielmska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdarna bebyggdes inte._NEWLINE_Parken skapades 1941 och nyinvigdes 2003 efter en tids upprustning. Projektet att ta plaskdammen i bruk har inte genomf\xc3\xb6rts. P\xc3\xa5 andra kortsidan av parken ligger tre funkishus fr\xc3\xa5n 1939.\n_START_SECTION_\nOljekvarn\n_START_PARAGRAPH_\nEn \xc3\xa4ldre ben\xc3\xa4mning \'S\xc3\xb6derlingska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden\' syftade p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det kring egendomen och huset \'Oljekvarn\' som var byggt \xc3\xb6ver Djurg\xc3\xa5rdsb\xc3\xa4cken, som s\xc3\xb6derifr\xc3\xa5n fl\xc3\xb6t genom \xc3\xa4ngsomr\xc3\xa5det. H\xc3\xa4r fanns i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet ett oljeslageri och en stampinr\xc3\xa4ttning, ett st\xc3\xa4lle d\xc3\xa4r man tillverkade ylletyger f\xc3\xb6r bekl\xc3\xa4dnads\xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Kraften h\xc3\xa4mtade man genom att d\xc3\xa4mma upp b\xc3\xa4cken och leda vattnet i en r\xc3\xa4nna in under byggnaden.'