b'\n_START_ARTICLE_\nItalien\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet Italien h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n det folk, italiker (italer), som under antiken befolkade en del av Apenninska halv\xc3\xb6n. Italien var ursprungligen, i antikens Grekland, namnet p\xc3\xa5 sydv\xc3\xa4stra delen av Apenninska halv\xc3\xb6n, och fr\xc3\xa5n Caesars tid betecknade namnet samma omr\xc3\xa5de som dagens Italien.\n_START_SECTION_\nStatsskick och politik\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt Italiens f\xc3\xb6rfattning fr\xc3\xa5n 1948, med senare \xc3\xa4ndringar, delas den offentliga makten mellan de lagstiftande, verkst\xc3\xa4llande och d\xc3\xb6mande makterna. Stats\xc3\xb6verhuvud \xc3\xa4r  Republikens president (Presidente della Repubblica), som v\xc3\xa4ljs p\xc3\xa5 sju \xc3\xa5r av parlamentet i f\xc3\xb6renad session med ett litet antal regionala delegater._NEWLINE_Den lagstiftande makten ut\xc3\xb6vas av det nationella parlamentet, de regionala parlamenten, och i Trentino-Sydtyrolen av provinsparlamenten f\xc3\xb6r Trento och Bolzano. Den verkst\xc3\xa4llande makten ut\xc3\xb6vas av centralregeringen, de regionala regeringarna, provinserna och kommunerna. Den d\xc3\xb6mande makten ut\xc3\xb6vas av de oberoende domstolarna._NEWLINE_Det nationella parlamentet \xc3\xa4r ett tv\xc3\xa5kammarparlament, som best\xc3\xa5r av deputeradekammaren och senaten. Parlamentet v\xc3\xa4ljs i allm\xc3\xa4nna och direkta val i en ett mixat valsystem, d\xc3\xa4r 3/4 av b\xc3\xa5da kamrarna v\xc3\xa4ljs med enkel majoritet (se majoritetsvalsystem) och 1/4 v\xc3\xa4ljs genom proportionella val. Enligt lagen fr\xc3\xa5n 1993 tills\xc3\xa4tts 75 procent av parlamentsplatserna genom majoritetsval i enmansvalkretsar, och de \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende 25 procent tills\xc3\xa4tts p\xc3\xa5 proportionell basis._NEWLINE_Centralregeringen, (Consiglio dei ministri) leds av premi\xc3\xa4rministern (Presidente del consiglio dei ministri). Presidenten nominerar premi\xc3\xa4rministern, som f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r de andra ministrarna (formellt utn\xc3\xa4mnda av presidenten). Regeringen m\xc3\xa5ste ha st\xc3\xb6d av b\xc3\xa5da kamrarna i parlamentet._NEWLINE_Det italienska r\xc3\xa4ttssystemet \xc3\xa4r baserat p\xc3\xa5 romersk r\xc3\xa4tt som modifierats genom Code Napol\xc3\xa9on och senare lagstiftning. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget fick Italien en f\xc3\xb6rfattningsdomstol, Corte Costituzionale, som pr\xc3\xb6var om lagar \xc3\xa4r f\xc3\xb6renliga med grundlagen._NEWLINE_Alla italienska medborgare \xc3\xb6ver 18 \xc3\xa5r har r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt till deputeradekammaren och alla fr\xc3\xa5n 25 \xc3\xa5r till senaten.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nItalien har en diversifierad industriell ekonomi som \xc3\xa4r n\xc3\xa5got mindre \xc3\xa4n Frankrikes och Storbritanniens, b\xc3\xa5de totalt och per capita. Den norra delen av landet \xc3\xa4r rikt, domineras av privata f\xc3\xb6retag och \xc3\xa4r industriellt v\xc3\xa4lutvecklad, medan s\xc3\xb6dra Italien \xc3\xa4r fattigt och mer beroende av jordbruk och har en arbetsl\xc3\xb6shet p\xc3\xa5 omkring 20 procent med stora regionala variationer. Det \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst sm\xc3\xa5 och medelstora f\xc3\xb6retag som dominerar produktionen i landet. De omkring 3 miljoner sm\xc3\xa5- och medelstora f\xc3\xb6retagen i landet tillverkar traditionella konsumtionsvaror. Italien har, med st\xc3\xa4der s\xc3\xa5som Milano, en stor roll i den internationella modebranschen. M\xc3\xa4rken som Prada och Gucci kommer fr\xc3\xa5n Italien. \xc3\x84ven kl\xc3\xa4dj\xc3\xa4tten Benetton \xc3\xa4r grundad i Italien._NEWLINE_Den st\xc3\xb6rsta delen av industrins r\xc3\xa5varubehov och mer \xc3\xa4n 75 procent av energin importeras. \xc3\x96ver 78 procent av energiproduktionen sker med fossila br\xc3\xa4nslen och drygt 18 procent av vattenkraft._NEWLINE_Jordbruket i Italien inkluderar spannm\xc3\xa5l, frukt och gr\xc3\xb6nsaker, ledande inom olivproduktion och ett av de ledande i vinproduktion. F\xc3\xb6rutom jordbruket har landet f\xc3\xa5 r\xc3\xa5varor och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r st\xc3\xa5r till exempel Ryssland och Algeriet f\xc3\xb6r en stor del av landets energiimport. Det saknas \xc3\xa4ven metaller och mineraler, vilket ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5r importeras till landet. H\xc3\xa4lften av landets handel med andra l\xc3\xa4nder sker med andra EU-l\xc3\xa4nder och det \xc3\xa4r Frankrike och Tyskland som st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rsta delen av b\xc3\xa5de importen och exporten. USA, Schweiz och Nederl\xc3\xa4nderna \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra av landets st\xc3\xb6rsta handelspartners. \xc3\x84ven Importen fr\xc3\xa5n Kina har under senare \xc3\xa5r \xc3\xb6kat._NEWLINE_Turismen \xc3\xa4r en viktig del av landets ekonomi och den ger ett par miljoner arbetstillf\xc3\xa4llen. 2/3 av BNP st\xc3\xa5r tj\xc3\xa4nste- och servicesektorn f\xc3\xb6r._NEWLINE_Sedan sent 1990-tal har Italien haft en l\xc3\xa5g ekonomisk tillv\xc3\xa4xt. En betydande sv\xc3\xa5righet \xc3\xa4r att en stor del av landets industri \xc3\xa4r baserad p\xc3\xa5 l\xc3\xa5g- eller medelavancerad teknologi, vilket leder till h\xc3\xa5rd konkurrens fr\xc3\xa5n bland annat Sydostasien och \xc3\x96steuropa.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nFram till omkring \xc3\xa5r 1990 fanns det m\xc3\xa5nga statligt \xc3\xa4gda f\xc3\xb6retag i Italien, vilka sedan s\xc3\xa5lts ut. Fram till \xc3\xa5r 1992 hade Italien underskott i handelsbalansen. N\xc3\xa4r Italien tvingades l\xc3\xa4mna EU:s v\xc3\xa4xelkurssamarbete sj\xc3\xb6nk kursen p\xc3\xa5 liran, vilket gjorde att det blev billigare f\xc3\xb6r andra l\xc3\xa4nder att importera varor fr\xc3\xa5n Italien, vilket gjorde att den Italienska ekonomin gynnades. Efter \xc3\xa5r 2004 minskade dock handelsbalansen igen vilket lett till att bytesbalansen har f\xc3\xa5tt ett kraftigt underskott. \xc3\x85r 1999 gick Italien med i EMU tillsammans med 10 andra EU-l\xc3\xa4nder, bland annat Frankrike och Spanien. Italien har ett flertal g\xc3\xa5nger brutit mot EMU:s regler om h\xc3\xb6gst 3\xc2\xa0% budgetunderskott._NEWLINE_Finanskrisen 2007\xe2\x80\x932008 slog h\xc3\xa5rt p\xc3\xa5 landets ekonomi, dessutom befann sig landet redan i stagnation n\xc3\xa4r krisen b\xc3\xb6rjade. Fr\xc3\xa5n 2008 till 2009 f\xc3\xb6rdubblades statens utlandsskuld och \xc3\xa5r 2009 var budgetunderskottet n\xc3\xa4stan uppe i 5\xc2\xa0%. I slutet av \xc3\xa5r 2011 motsvarade statsskulden 120\xc2\xa0% av landets totala BNP. I augusti 2012 motsvarade statsskulden 123\xc2\xa0% av BNP. Under de senaste tio \xc3\xa5ren har produktiviteten sjunkit medan l\xc3\xb6nerna \xc3\xb6kat._NEWLINE_Under slutet av 1990-talet och b\xc3\xb6rjan av 2000-talet har Italien f\xc3\xb6rt en ekonomisk \xc3\xa5tstramningspolitik f\xc3\xb6r att motsvara kraven f\xc3\xb6r medlemskap i EMU och b\xc3\xa5de inflationen och r\xc3\xa4ntorna har s\xc3\xa4nkts. Skatteuttaget \xc3\xa4r 41,8\xc2\xa0% av BNP (2004).\n_START_SECTION_\nInfrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet \xc3\xa4r i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med de flesta l\xc3\xa4nder v\xc3\xa4l utbyggt i Italien. Det var ocks\xc3\xa5 i Italien som v\xc3\xa4rldens allra f\xc3\xb6rsta motorv\xc3\xa4g byggdes. Idag finns det motorv\xc3\xa4gar som n\xc3\xa5r till de flesta st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der i landet och standarden p\xc3\xa5 motorv\xc3\xa4garna \xc3\xa4r h\xc3\xb6g. Standard p\xc3\xa5 \xc3\xb6vriga v\xc3\xa4gar varierar. M\xc3\xa5nga v\xc3\xa4gar kan vara smala och slingriga p\xc3\xa5 grund av geografiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden d\xc3\xa5 Italien \xc3\xa4r ett bergigt land eller p\xc3\xa5 grund av m\xc3\xa5nga st\xc3\xa4der byggdes p\xc3\xa5 medeltiden. Vissa v\xc3\xa4gar p\xc3\xa5 landsbygden och i S\xc3\xb6dra Italien kan ha s\xc3\xa4mre standard. I \xc3\xb6vrigt \xc3\xa4r trafikm\xc3\xa4ngden mycket h\xc3\xb6g i n\xc3\xa4stan hela landet._NEWLINE_\xc3\x84ven j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4garna \xc3\xa4r i Italien v\xc3\xa4l utbyggda. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4tet n\xc3\xa5r till de flesta platser i Italien och de flesta banor \xc3\xa4r elektrifierade. Vissa huvudlinjer har dessutom banor utbyggda f\xc3\xb6r snabbt\xc3\xa5g. Italienska statliga j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbolaget heter Ferrovie dello Stato (FS).\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nDen senaste folkr\xc3\xa4kningen h\xc3\xb6lls den 9 oktober 2011 och d\xc3\xa5 uppgick den folkbokf\xc3\xb6rda befolkningen i Italien (de jure) till 59\xc2\xa0433\xc2\xa0744 inv\xc3\xa5nare, varav 28\xc2\xa0745\xc2\xa0507 m\xc3\xa4n och 30\xc2\xa0688\xc2\xa0237 kvinnor. Folkr\xc3\xa4kningar hade tidigare h\xc3\xa5llits vart tionde \xc3\xa5r mellan 1951 och 2001. Enligt Istituto Nazionale di Statistica uppgick landets folkbokf\xc3\xb6rda befolkning den 31 december 2016 till 60\xc2\xa0589\xc2\xa0445, varav 55\xc2\xa0542\xc2\xa0417 var italienska medborgare och 5\xc2\xa0047\xc2\xa0028 (8,3\xc2\xa0%) var utl\xc3\xa4ndska medborgare. Inv\xc3\xa5nartalet i Italien uppskattades i juli 2016 av The World Factbook till 62\xc2\xa0007\xc2\xa0540 inv\xc3\xa5nare, medan F\xc3\xb6renta nationerna uppskattade befolkningen 1 juli 2016 till 59\xc2\xa0801\xc2\xa0000._NEWLINE_Italien \xc3\xa4r ganska t\xc3\xa4tbefolkat med st\xc3\xb6rst koncentration till Posl\xc3\xa4tten, omr\xc3\xa5dena runt Rom och Neapel samt \xc3\xb6stra Sicilien. Under l\xc3\xa5ng tid var folk\xc3\xb6kningen snabb men \xc3\xb6kningstakten har p\xc3\xa5 senare tid minskat och Italien har i dag relativt l\xc3\xa5ga f\xc3\xb6delsetal. Det har varit ett betydande utvandrarland. Fr\xc3\xa5n 1870-talet emigrerade mer \xc3\xa4n 12 miljoner fr\xc3\xa4mst till Nordamerika. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget s\xc3\xb6kte sig m\xc3\xa5nga italienska arbetare till Nordv\xc3\xa4steuropa (ocks\xc3\xa5 till Sverige). Inom Italien har en stor omflyttning skett fr\xc3\xa5n landsbygden till st\xc3\xa4derna, fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n fattiga jordbruksomr\xc3\xa5den i s\xc3\xb6dern (Mezzogiorno) till det industrialiserade och v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgade Norditalien.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nMajoriteten av italienarna \xc3\xa4r katoliker. De s\xc3\xa5 kallade lateranf\xc3\xb6rdragen 1929 gav p\xc3\xa5ven \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet \xc3\xb6ver Vatikanstaten och den katolska kyrkan fick en gynnad st\xc3\xa4llning, men sedan 1984 \xc3\xa4r den inte l\xc3\xa4ngre statskyrka.\n_START_SECTION_\nUngdomsskolan\n_START_PARAGRAPH_\nSkolplikt r\xc3\xa5der mellan 6 och 18 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Enligt Moratti-reformen 2003 kan skolplikten uppfyllas genom studier inom skolsystemet, genom l\xc3\xa4rlingsutbildning eller genom att v\xc3\xa4xla mellan arbete och skola. Ungdomsskolorna indelas i grundskolor och gymnasieskolor.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nItalien har trots sina m\xc3\xa5nga olika statsbildningar och l\xc3\xa5nga perioder varit Europas dominerande kulturnation, f\xc3\xb6rst som Romarrikets k\xc3\xa4rnland och som centrum f\xc3\xb6r kristenheten, senare, under s\xc3\xa4rskilt ren\xc3\xa4ssansen och barocken, som grogrund f\xc3\xb6r stora epoker inom konsten och musiken.\n_START_SECTION_\nKonst och arkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nRedan p\xc3\xa5 500-talet f.Kr. fanns en h\xc3\xb6gtst\xc3\xa5ende konst i Italien, uppburen av grekiska kolonisat\xc3\xb6rer och etrusker. Under de f\xc3\xb6ljande tusen \xc3\xa5ren pr\xc3\xa4glades landet av Romerska rikets utveckling. Efter rikets fall togs konsten i anspr\xc3\xa5k av fr\xc3\xa4mst kyrkan, fr\xc3\xa5n den tidigaste medeltida konsten i Italien finns de finaste exempel i staden Ravenna. Den romanska konsten fr\xc3\xa5n fr\xc3\xa4mst 1000- och 1100-talen \xc3\xa4r rikt f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dd i m\xc3\xa5nga italienska st\xc3\xa4der, med m\xc3\xa5nga vackra kyrkobyggnader. Den h\xc3\xb6gmedeltida gotiken var en fransk uppfinning och anammades egentligen aldrig i Italien, utom i modifierad form. Regionen Toscana, med st\xc3\xa4der som Florens, Pisa och Siena, blev viktig f\xc3\xb6r den konstn\xc3\xa4rliga utvecklingen. Den profana byggnadskonsten blomstrade. Man uppf\xc3\xb6rde palats, t.ex. Palazzo Vecchio i Florens och Dogepalatset i Venedig, en stad d\xc3\xa4r en s\xc3\xa4regen, \xc3\xb6sterl\xc3\xa4ndskt influerad gotisk stil fick f\xc3\xa4ste. Freskom\xc3\xa5leriet f\xc3\xb6rnyades i realistisk riktning av florentinaren Giotto. En mer lyrisk stil utvecklades av Duccio och Fra Angelico._NEWLINE_Med inspiration i antiken utvecklades ren\xc3\xa4ssanskonsten i Italien fr\xc3\xa5n och med 1300- och 1400-talen, f\xc3\xb6r att spridas till \xc3\xb6vriga Europa under fr\xc3\xa4mst 1500-talet. Som centrum f\xc3\xb6r den katolska motreformationen p\xc3\xa5 1600-talet upplevde Italien en konstn\xc3\xa4rlig storhetstid genom barocken. Under 1700-talet f\xc3\xb6rnyades m\xc3\xa5leriet framf\xc3\xb6rallt i Venedig med Canaletto och Guardi (vedutam\xc3\xa5leri) samt Tiepolo. Under nyklassicismen intog skulpt\xc3\xb6ren Canova en ledande st\xc3\xa4llning. P\xc3\xa5 1800-talet var dock Italien fr\xc3\xa4mst studieplats och utbildningsort f\xc3\xb6r tillbakablickande konstn\xc3\xa4rer fr\xc3\xa5n andra l\xc3\xa4nder, s\xc3\xa4rskilt i Nordeuropa._NEWLINE_Modernismen i konsten. En riktning av italienskt ursprung kring 1910 var futurismen med Boccioni, Balla, Severini med flera, som ville f\xc3\xa5nga det moderna livet. Samtidigt framtr\xc3\xa4dde de Chirico med ett metafysiskt m\xc3\xa5leri (pittura metaphisica), en sorts tidig surrealism. Under inverkan av primitiv konst utvecklade m\xc3\xa5laren Modigliani f\xc3\xb6renklat stiliserade former. En betydande skulpt\xc3\xb6r var den expressive Marini. Fontana experimenterade med spatiala kompositioner._NEWLINE_Arkitekturen under 1900-talet k\xc3\xa4nnetecknas av en blandning av det historiska arvet och modernismen, som f\xc3\xb6renades s\xc3\xa4rskilt i fascismens arkitektur (1920\xe2\x80\x9340-talen) med allt fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationer till postkontor i vit marmor. F\xc3\xb6rst efter kriget slog en ren funktionalism igenom. En nyskapande insats med f\xc3\xb6rankring i klassisk tradition har Pier Luigi Nervi gjort med dj\xc3\xa4rva och okonventionella betongkonstruktioner (Sportpalatset i Rom). Fr\xc3\xa5n 1970-talet har Italien gjort sig starkt g\xc3\xa4llande internationellt inom inredningskonst, formgivning och mode.\n_START_SECTION_\nLitteratur\n_START_PARAGRAPH_\nDen italienskspr\xc3\xa5kiga litteraturen f\xc3\xb6ddes i m\xc3\xb6tet mellan provensalsk hovlyrik, som kom in via Sicilien, och folkdiktning. Denna nya ljuva stil (il dolce stil nuovo) fick sina f\xc3\xb6rsta lysande f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare p\xc3\xa5 1300-talet i Dante Alighieri med sin monumentala och gudomliga komedi och Francesco Petrarca med sina formfull\xc3\xa4ndade sonetter till Laura, medan Giovanni Boccaccio i novellsamlingen Decamerone gav en livfull rundm\xc3\xa5lning av tidens samh\xc3\xa4lle i pestens skugga._NEWLINE_Ren\xc3\xa4ssanshoven i Italiens stadsstater gav grogrund f\xc3\xb6r de episka hj\xc3\xa4ltedikterna (p\xc3\xa5 versm\xc3\xa5ttet ottave rime): Ludovico Ariostos Orlando furioso (f\xc3\xb6rsta versionen 1516, Den rasande Roland) och Tassos korsfararepos Gerusalemme liberata (1580, Det befriade Jerusalem). Till tidens stora prosaister h\xc3\xb6rde den politiske t\xc3\xa4nkaren Niccol\xc3\xb2 Machiavelli, satirikern Pietro Aretino och filosofen Giordano Bruno. Barocken k\xc3\xa4nnetecknades av en manierad lyrisk stil som kallades marinismen efter sin centralgestalt Marino. Och p\xc3\xa5 1700-talet kom impulser till den romantik som skulle bli en stark r\xc3\xb6relse p\xc3\xa5 1800-talet fr\xc3\xa4mst representerad av Giacomo Leopardi, parad med ett nationellt uppvaknande (il Risorgimento) som ledde fram till landets enande 1870. I opposition mot denna str\xc3\xb6mning framtr\xc3\xa4dde regionalt f\xc3\xb6rankrade f\xc3\xb6rfattare med ett realistiskt program (verismen). Bland dem kan n\xc3\xa4mnas Giovanni Verga fr\xc3\xa5n Sicilien._NEWLINE_Sekelskiftesdekadansen efter fransk f\xc3\xb6rebild fick sin italienska uttolkare i Gabriele D\xe2\x80\x99Annunzio, som i likhet med futuristerna kring Marinetti s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom hamnade i det fascistiska l\xc3\xa4gret. Andra s\xc3\xb6kte en sv\xc3\xa5rtillg\xc3\xa4nglig poetisk form (hermetism), till exempel poeterna och nobelpristagarna Quasimodo (1959) och Montale (1975). Till kretsen h\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 den sparsmakade Ungaretti._NEWLINE_Bland mellankrigstidens prosaister \xc3\xa4r Italo Svevo med sina romaner fr\xc3\xa5n Trieste n\xc3\xa5got av en s\xc3\xa4rling, medan Grazia Deledda fr\xc3\xa5n Sardinien n\xc3\xa5dde stora framg\xc3\xa5ngar, nobelpris 1926. Ocks\xc3\xa5 Luigi Pirandello fick nobelpris 1934 f\xc3\xb6r sin nyskapande dramatik, d\xc3\xa4r han framf\xc3\xb6rallt gestaltat illusionens v\xc3\xa4sen och n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndighet._NEWLINE_Realismen inom litteraturen v\xc3\xa4xte sig stark under 1930-talet och i samspel med neorealismen inom filmen p\xc3\xa5 1940- och 50-talen. Fattigfolkets villkor skildrades av romanf\xc3\xb6rfattare som Silone, Pavese och Vittorini. Krigs\xc3\xa5rens erfarenheter kom att avspegla sig i verk av f\xc3\xb6rfattare som Beppe Fenoglio, Elsa Morante och Natalia Ginsburg, medan f\xc3\xb6rintelsen fick en av sina tidiga \xc3\xb6gonvittnesskildrare i Primo Levi. En f\xc3\xb6rfattare f\xc3\xb6r sig var den produktive Alberto Moravia._NEWLINE_M\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rfattare hade mer eller mindre stark kommunistisk anknytning. Den internationellt k\xc3\xa4nde marxisten Antonio Gramsci \xc3\xa4r ett exempel. Hans inflytande str\xc3\xa4ckte sig l\xc3\xa5ngt fram i tiden och inspirerade diktare som Pier Paolo Pasolini, som ocks\xc3\xa5 var filmare. Den realistiska traditionen levde vidare. Di Lampedusas breda sl\xc3\xa4ktkr\xc3\xb6nika Leoparden (1958) \xc3\xa4r ett exempel. Det fanns f\xc3\xb6rfattare som reagerade b\xc3\xa5de mot realismen som litter\xc3\xa4r form och mot den kommunistiska dominansen i kulturlivet. Hit h\xc3\xb6r Italo Calvino och Umberto Eco (Rosens namn). Till f\xc3\xb6rnyarna h\xc3\xb6r flera kvinnliga f\xc3\xb6rfattare, till exempel Oriana Fallaci, Barbara Alberti och Dacia Maraini.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nItalien blev tidigt ett filmland med till exempel Quo vadis? (1912). Under Mussolini var filmen framf\xc3\xb6rallt ett underh\xc3\xa5llningsmedium, som erbj\xc3\xb6d melodramer och eleganta komedier, men ocks\xc3\xa5 dokument\xc3\xa4rfilm av h\xc3\xb6g klass, vilken b\xc3\xa4ddade f\xc3\xb6r neorealismen. Under fascismen skapades goda arbetsm\xc3\xb6jligheter i Cinecitt\xc3\xa0, filmstaden utanf\xc3\xb6r Rom. Kriget och dess lidanden \xc3\xa4r bakgrunden till den r\xc3\xb6relse som kallas neorealismen med regiss\xc3\xb6rer som Visconti (K\xc3\xb6ttets lust, 1942), Rossellini (Rom \xe2\x80\x93 \xc3\xb6ppen stad, 1945) och De Sica (Cykeltjuven, 1948, Umberto D, 1952). De arbetade med enkel kamerateknik i svartvitt och ofta med amat\xc3\xb6rer i rollerna. Sedan kom Antonioni med sina filmer om alienering och livsleda (\xc3\x84ventyret (1960), Natten, (1961)) och den frodige Federico Fellini med filmer som 8 \xc2\xbd (1963) och Amarcord (1973). Bertolucci och Pasolini utforskade sexualiteten och det politiska livets ruttenhet, Sergio Leone gjorde spaghettiv\xc3\xa4stern. Italiens filmindustri \xc3\xa4r den n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta i Europa, men den drabbades av en ekonomisk kris p\xc3\xa5 1980-talet, och Cinecitt\xc3\xa0 st\xc3\xa4ngdes 1993. Filmare som Ettore Scola (Familjen, 1987) och br\xc3\xb6derna Taviani (Padre Padrone, 1977) kunde dock forts\xc3\xa4tta sitt verk.\n_START_SECTION_\nMusik\n_START_PARAGRAPH_\nDen v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska musiken h\xc3\xa4rstammar till stora delar fr\xc3\xa5n Italien. L\xc3\xa4nge spreds musiken med den katolska kyrkan som kulturf\xc3\xb6rmedlare. Flerst\xc3\xa4mmigheten blomstrade p\xc3\xa5 1300-talet (Landini), och cirka 1530 utvecklades en f\xc3\xb6rfinad madrigal (Gesualdo, Monteverdi). Inom kyrkomusiken fanns en romersk skola, med en f\xc3\xb6randligad a cappella-polyfoni (Palestrina) och en venetiansk skola, med praktfull flerk\xc3\xb6righet (Andrea och Giovanni Gabrieli), d\xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 instrumenten fick en viktig roll vid sidan av vokalst\xc3\xa4mmorna. I Venedig uppstod ocks\xc3\xa5 en ren instrumentalmusik._NEWLINE_1600-talets stora italienska uppfinning var operan, som fick sin f\xc3\xb6rsta h\xc3\xb6jdpunkt med Claudio Monteverdi. Under seklet verkade \xc3\xa4ven bl.a. Giacomo Carissimi, Antonio Cesti och Alessandro Scarlatti. Instrumentalmusiken frigjordes alltmer fr\xc3\xa5n sitt beroende av vokalformerna. Str\xc3\xa5kinstrumenten dominerade med trio- och solosonat som huvudtyper och i Cremona full\xc3\xa4ndade Amati och Stradivarius violinbyggandet. Vid 1600-talets slut uppkom solokonserten, dels som concerto grosso (Stradella, Corelli), dels som solokonsert (Albinoni, Torelli). Frescobaldi blev nu orgelmusikens storm\xc3\xa4stare. Barockens storslagenhet \xc3\xb6vergick i rokokons intimitet (Vivaldi, Domenico Scarlatti) och den komiska operan (Pergolesi) tog ledningen \xc3\xb6ver den seri\xc3\xb6sa. Den neapolitanska skolan fick betydelse \xc3\xa4ven i \xc3\xb6vriga Europa._NEWLINE_Under 1800-talet n\xc3\xa5dde italiensk musik genom Rossini, Bellini, Donizetti och framf\xc3\xb6rallt Verdi en ny kulmen. Som en reaktion mot Wagner uppkom vid sekelslutet verismen (Puccini). D\xc3\xa4refter har de kontinentala str\xc3\xb6mningarna dominerat (Respighi, Dallapiccola, Nono, Maderna, Berio).'