b'\n_START_ARTICLE_\nAkustik\n_START_SECTION_\nUnderavdelningar och n\xc3\xa4rliggande \xc3\xa4mnen\n_START_PARAGRAPH_\nGrundl\xc3\xa4ggande fysikaliska egenskaper f\xc3\xb6r ljud behandlas inom fysikalisk akustik. Akustik i byggnader behandlas inom byggnadsakustiken och rumsakustiken, d\xc3\xa4r det f\xc3\xb6rra fr\xc3\xa4mst behandlar ljudisolering och bullerreduktion i byggnader och det senare exempelvis behandlar konsertsalars akustiska egenskaper. Musikakustik behandlar hur musikinstrument fungerar fysikaliskt. Strukturakustik behandlar vibrations- och ljudutbredning samt ljudgenerering i fasta material, medan fluidakustik (eller hydroakustik) behandlar det samma i flytande material och gaser. Elektroakustik handlar om h\xc3\xb6gtalare och mikrofoner och andra gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5den mot elektroteknik. Psykoakustik behandlar hur ljud uppfattas av den h\xc3\xb6rande. _NEWLINE_N\xc3\xa4rliggande \xc3\xa4mnen till akustik \xc3\xa4r audiologi och mekanik, men \xc3\xa4ven byggteknik, maskinteknik, geoteknik och musikvetenskap \xc3\xa4r n\xc3\xa4rliggande de olika delomr\xc3\xa5dena.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6rselfenomenet har troligen alltid fascinerat m\xc3\xa4nskligheten. De grekiska naturfilosoferna intresserade sig f\xc3\xb6r ljud och exempelvis matematiken och fysiken bakom musikinstrumenten, exempelvis Pythagoras. Den matematiska teorin f\xc3\xb6r ljudutbredning kan s\xc3\xa4gas b\xc3\xb6rja med Isaac Newton (1642\xe2\x80\x931727), vars verk Philosophiae Naturalis Principia Mathematica (Principia) inneh\xc3\xb6ll en mekanisk tolkning av ljudet som tryckpulser under utbredning i mediet. Teori p\xc3\xa5 fastare matematisk och fysikalisk grund formulerades av Euler (1707\xe2\x80\x931783), Lagrange (1736\xe2\x80\x931813) och d\xe2\x80\x99Alembert (1717\xe2\x80\x931783). Samtidigt utvecklades kontinuummekaniken och f\xc3\xa4ltteorin p\xc3\xa5 liknande s\xc3\xa4tt och v\xc3\xa5gekvationer formulerades f\xc3\xb6r funktioner av rum och tid. Den moderna teorin f\xc3\xb6r ljud och vibrationer \xc3\xa4r till stor del frukten av dessa matematiska fysikers arbeten. St\xc3\xb6rre renodlade arbeten om akustik gjordes av Helmholtz och Lord Rayleigh. \xc3\x84ven W. C. Sabine_NEWLINE_(1868\xe2\x80\x931919) anses ha bidragit till utvecklingen av det som brukar kallas rumsakustik. _NEWLINE_Om man sl\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en st\xc3\xa4mgaffel och h\xc3\xa5ller den mot en bordsskiva, f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rks ljudet tack vare fenomenet resonans._NEWLINE_Detta beror p\xc3\xa5 att bordsskivan kommer i medsv\xc3\xa4ngning och vibrerar i samma takt som st\xc3\xa4mgaffeln._NEWLINE_En h\xc3\xb6g frekvens (m\xc3\xa5nga sv\xc3\xa4ngningar per sekund) motsvarar en h\xc3\xb6g ton. Dessa toner kallas f\xc3\xb6r diskanttoner inom musiken._NEWLINE_L\xc3\xa5ga toner med f\xc3\xa5 sv\xc3\xa4ngsningstal kallas f\xc3\xb6r bastoner._NEWLINE_Ljudniv\xc3\xa5n m\xc3\xa4ts i decibel (dB), vilket \xc3\xa4r en m\xc3\xa5ttenhet p\xc3\xa5 en logaritmisk skala. En m\xc3\xa4nniska utan h\xc3\xb6rselskador kan h\xc3\xb6ra ljud mellan 0 och 130 dB, den s\xc3\xa5 kallade sm\xc3\xa4rtgr\xc3\xa4nsen. Ljudniv\xc3\xa5er \xc3\xb6ver 130 dB kan medf\xc3\xb6ra best\xc3\xa5ende h\xc3\xb6rselskador. N\xc3\xa5got f\xc3\xb6renklat kan s\xc3\xa4gas att 130 dB \xc3\xa4r 10 dB starkare \xc3\xa4n ett flygplans motorer p\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra h\xc3\xa5ll._NEWLINE_O\xc3\xb6nskat ljud, oavsett om de \xc3\xa4r regelbundna eller oregelbundna kallas f\xc3\xb6r buller. Begreppet \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes h\xc3\xb6gst subjektivt och varierar fr\xc3\xa5n person till person.'