b'\n_START_ARTICLE_\nJalal Al-e Ahmad\n_START_PARAGRAPH_\nJalal Al-e Ahmad lyssna\xe2\x80\x89, f\xc3\xb6dd 2 december 1923 i Teheran, d\xc3\xb6d 9 september 1969, var en framst\xc3\xa5ende iransk f\xc3\xb6rfattare, t\xc3\xa4nkare, samt social och politisk kritiker.\n_START_SECTION_\nGharbzadegi\n_START_PARAGRAPH_\nAl-e Ahmad \xc3\xa4r kanske mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att ha myntat termen Gharbzadegi som omv\xc3\xa4xlande \xc3\xb6vers\xc3\xa4tts som v\xc3\xa4stslagenhet, v\xc3\xa4strifiering och occidentosis - i en bok med samma namn "Occidentosis: A Plague from the West", i hemlighet publicerad i Iran 1962. I boken utvecklar Al-e Ahmad en "svidande kritik av den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska teknologin, och underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5tt den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska civilisationen sj\xc3\xa4lv". Han h\xc3\xa4vdade att nedg\xc3\xa5ngen f\xc3\xb6r traditionella iranska industrier s\xc3\xa5som mattv\xc3\xa4vning var b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska "ekonomiska och existentiella segrar \xc3\xb6ver \xc3\xb6st."_NEWLINE_Hans budskap var omfamnat av Ayatollah Khomeini, som \xc3\xa5r 1971 skrev att_NEWLINE_Imperialismens giftiga kultur tr\xc3\xa4nger till djupet av st\xc3\xa4der och byar \xc3\xb6ver hela den muslimska v\xc3\xa4rlden, f\xc3\xb6rskjuter Koranens kultur, rekryterar v\xc3\xa5ra ungdomar en masse till utl\xc3\xa4nningars och imperialisters tj\xc3\xa4nst ..._NEWLINE_och blev en del av ideologin i den iranska revolutionen 1979 som betonade nationalisering av industrin, sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet p\xc3\xa5 alla omr\xc3\xa5den i livet fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5de Sovjet och v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden, och "sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning" i ekonomin.\n_START_SECTION_\nPolitisk aktivism\n_START_PARAGRAPH_\nAl-e Ahmad gick med i det kommunistiska Tudehpartiet tillsammans med sin mentor Khalil Maleki strax efter andra v\xc3\xa4rldskriget. De "var f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6r partiet" och avgick i protest mot bristen p\xc3\xa5 demokrati och "det naket pro-sovjetiska" st\xc3\xb6det f\xc3\xb6r sovjetiska krav p\xc3\xa5 oljekoncessioner och ockupationen av Iranska Azarbaijan. De bildade ett alternativt parti med namnet "Socialist Society of the Iranian Masses" i januari 1948 men uppl\xc3\xb6ste det n\xc3\xa5gra dagar senare n\xc3\xa4r Radio Moskva attackerade det, eftersom de var ovilliga att offentligt mots\xc3\xa4tta sig "vad de ans\xc3\xa5g vara v\xc3\xa4rldens mest progressiva nationer." \xc3\x84nd\xc3\xa5 markerade Al-e Ahmad och Malekis avhopp "slutet p\xc3\xa5 den i det n\xc3\xa4rmaste hegemoni partiet hade \xc3\xb6ver det intellektuella livet." _NEWLINE_Han hj\xc3\xa4lpte senare till att grunda det Mossadeq-v\xc3\xa4nliga "Toilers party", en av de ing\xc3\xa5ende partierna i Nationella fronten, och sedan \xc3\xa5r 1952 ytterligare ett nytt parti som kallades "Tredje kraften". Efter 1953 \xc3\xa5rs iranska statskupp satt Al-e Ahmad f\xc3\xa4ngslad i flera \xc3\xa5r och hade "s\xc3\xa5 helt tappat tron p\xc3\xa5 partipolitik" att han undertecknade ett brev med en omv\xc3\xa4ndelse som publicerades i en iransk tidning d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rklarade att han "avgick fr\xc3\xa5n Tredje kraften , och ... helt \xc3\xb6verger politiken. " \xc3\x84nd\xc3\xa5 var han en del av "Tredje kraften" , deltog i m\xc3\xb6tena, och fortsatte att f\xc3\xb6lja det politiska mentorskapet av Khalil Maleki till deras d\xc3\xb6d 1969. Trots hans relation med sekul\xc3\xa4ra "Tredje kraften", blev Al-e Ahmad mer sympatiskt inst\xc3\xa4lld till behovet av religi\xc3\xb6st ledarskap i omvandlingen av iransk politik, s\xc3\xa4rskilt n\xc3\xa4r Ayatollah Khomeini blev framst\xc3\xa5ende kring 1963.'