b'\n_START_ARTICLE_\nAxel Thue (matematiker)\n_START_PARAGRAPH_\nAxel Thue, f\xc3\xb6dd den 19 februari 1863 i T\xc3\xb8nsberg, d\xc3\xb6d den 7 mars 1922 i Kristiania, var en norsk matematiker._NEWLINE_Thue blev student 1883 och candidatus realium 1889. Han underkastade redan som ung student de mer filosofiska och metafysiska sidorna av matematiken ett ing\xc3\xa5ende sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt studium, n\xc3\xa5got som tilldrog honom Sophus Lies uppm\xc3\xa4rksamhet. Efter att ha fullbordat sina studier vid Kristiania universitet h\xc3\xb6rde han ett par \xc3\xa5r Lie och Mayer i Leipzig, Kronecker, Helmholtz och Fuchs i Berlin. Thue var universitetsstipendiat 1891\xe2\x80\x931894, blev d\xc3\xa4refter overl\xc3\xa6rer i mekanik vid Trondhjems Tekniske L\xc3\xa6reanstalt och 1903 Cato Guldbergs eftertr\xc3\xa4dare som professor i anv\xc3\xa4nd matematik vid universitetet i Kristiania. Han tilldelades Fridtjof Nansens bel\xc3\xb8nning for fremragende forskning 1913. Av hans arbeten, som n\xc3\xa4stan alla har antingen geometri eller talteoretiska detaljer till f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, och som utm\xc3\xa4rks av ett originellt s\xc3\xa4tt att angripa problemen p\xc3\xa5, kan n\xc3\xa4mnas Et Theorem om netformige Figurer, Om en pseudomekanisk Methode i Geometrien, Om Legemers Opstykning i de samme Dele. \xc3\x85r 1908 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades ett nytt avsnitt i Thues matematiska produktion, som inleddes med monografin Om en generel i store hele Tal ul\xc3\xb8sbar Ligning (1908), i vilken en ny fruktbar metod till studium av algebraiska tals aritmetiska egenskaper offentliggjordes. I anslutning till denna monografi publicerade Thue senare en rad andra, dels i Kristiania Videnskabs Selskabs skrifter, dels i Crelles Journal. De sista uppsatserna, \xc3\x9cber Ann\xc3\xa4herungswerthe algebraischer Zahlen (1909), v\xc3\xa4ckte ber\xc3\xa4ttigat uppseende bland sakkunniga. Ocks\xc3\xa5 med mekanik sysselsatte han sig. Vid sidan av detta utgav Thur enstaka arbeten om teman tillh\xc3\xb6rande gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5dena mellan matematik och filosofi. Han efterl\xc3\xa4mnade en betydande m\xc3\xa4ngd manuskript, som av hans \xc3\xa4nka sk\xc3\xa4nktes till universitetsbiblioteket.'