b'\n_START_ARTICLE_\nAmerican Colonization Society\n_START_PARAGRAPH_\nThe Society for the Colonization of Free People of Color in America, mer k\xc3\xa4nt som The American Colonization Society, samt under f\xc3\xb6rkortningen ACS. Var en amerikansk intresseorganisation grundad 1816 av Henry Clay, John Randolph och Richard Bland Lee vars syfte var att skapa en m\xc3\xb6jlighet f\xc3\xb6r frigivna svarta slavar att "\xc3\xa5terv\xc3\xa4nda hem" fr\xc3\xa5n USA till Afrika genom att ge dem en fristad d\xc3\xa4r, organisationens huvudsakliga verksamhet p\xc3\xa5gick fram till 1848. Dess arbete resulterade i skapandet av den afrikanska staten Liberia. Organisationen hade dock aldrig n\xc3\xa5gra prim\xc3\xa4ra abolitionistiska m\xc3\xa5l, vilket \xc3\xa4r en vanlig missuppfattning.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nUnder andra halvan av 1700-talet hade antalet frigivna slavar och fria svarta \xc3\xb6kat markant i de europeiska kolonierna p\xc3\xa5 den amerikanska kontinenten. Detta hade fr\xc3\xa4mst tre orsaker: dels att det blev det en allt vanligare trend att svarta slavar efter m\xc3\xa5nga \xc3\xa5rs arbete frigavs p\xc3\xa5 \xc3\xa5lderns h\xc3\xb6st av sina vita slav\xc3\xa4gare, oftast med motiveringen att de var f\xc3\xb6r gamla eller f\xc3\xb6r utslitna f\xc3\xb6r att forts\xc3\xa4tta arbeta, dels f\xc3\xb6r att m\xc3\xa5nga mulatter, som var barn till slavkvinnor och vita f\xc3\xa4der (oftast slav\xc3\xa4garen) f\xc3\xb6tts i frihet, detta eftersom det under dessa omst\xc3\xa4ndigheter h\xc3\xb6rde till seden att erk\xc3\xa4nna dessa som fria, och dels f\xc3\xb6r att m\xc3\xa5nga slav\xc3\xa4gare frigav sina slavar i sina testamenten efter sin d\xc3\xb6d. Dessa tre grupper och deras \xc3\xa4ttlingar hade vid 1800-talets b\xc3\xb6rjan \xc3\xb6kat i antal. Dessa f\xc3\xb6re detta slavar och dess \xc3\xa4ttlingar \xc3\xa4gdes visserligen formellt inte av n\xc3\xa5gon slav\xc3\xa4gare, men hade fortfarande ytterst begr\xc3\xa4nsade r\xc3\xa4ttigheter och var i praktiken fortfarande helt beroende av sina forna \xc3\xa4gare och mark\xc3\xa4gare, p\xc3\xa5 vars \xc3\xa4gor de oftast fortfarande bodde och arbetade._NEWLINE_Denna minimala frihet skr\xc3\xa4mde dock slav\xc3\xa4garna och m\xc3\xa5nga politiker, som b\xc3\xb6rjade frukta att de frigivna slavarna skulle hetsa de \xc3\xa4nnu f\xc3\xb6rslavade till ett fullskaligt slavuppror. just detta skedde 1791 n\xc3\xa4r slavarna i den franska kolonin Haiti gjorde uppror mot sina \xc3\xa4gare i sviterna av att den franska revolutionens id\xc3\xa9er hade spridit sig \xc3\xb6ver Atlanten. Revolten slogs visserligen ner efter ett par \xc3\xa5r, men effekterna blev f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande f\xc3\xb6r Frankrike som aldrig helt lyckades \xc3\xa5teretablera sin auktoritet i kolonin och tvingades till slut erk\xc3\xa4nna Haitis sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet 1805, det blev den f\xc3\xb6rsta staten n\xc3\xa5gonsin att bli helt sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig fr\xc3\xa5n sin europeiska kolonialmakt och v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta republik styrd av m\xc3\xb6rkhyade. Det var framf\xc3\xb6r allt den unga staten USA, vars ekonomi vid tidpunkten var helt beroende av slaveriet, som oron f\xc3\xb6r slavuppror var som st\xc3\xb6rst. Trots detta \xc3\xb6kade antalet frigivna slavar och fria svarta hela tiden under \xc3\xa5ren som f\xc3\xb6ljde och politikernas och slav\xc3\xa4garnas oro och paranoia likas\xc3\xa5, vilket ledde till vissa sp\xc3\xa4nningar._NEWLINE_The American Colonization Society (ACS) v\xc3\xa4xte fram i samband med att detta problem blev en allt viktigare fr\xc3\xa5ga inom den amerikanska inrikespolitiken. Dess f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare menade att l\xc3\xb6sningen var att om det gick att flytta p\xc3\xa5 de frigivna slavarna bort fr\xc3\xa5n slav\xc3\xa4garnas marker, d\xc3\xa4r de i de allra flesta fall fortfarande bodde, s\xc3\xa5 skulle problemet med de frigivna slavarna vara l\xc3\xb6st. Tankarna f\xc3\xb6ll naturligt p\xc3\xa5 Afrika och inspirationen kom till stor del fr\xc3\xa5n staden Freetown i den brittiska besittningen Sierra Leone, som just skapats som en fristad f\xc3\xb6r frigivna slavar just f\xc3\xb6r att dessas inflytande \xc3\xb6ver de \xc3\xa4nnu f\xc3\xb6rslavade kraftigt skulle kunna begr\xc3\xa4nsas. ACS bildades officiellt 1816.\n_START_SECTION_\nKolonisering och skapandet av Liberia\n_START_PARAGRAPH_\nACS fick omg\xc3\xa5ende stort st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n flera h\xc3\xa5ll, bland annat fr\xc3\xa5n abolitionistiska r\xc3\xb6relser i USA, vid den h\xc3\xa4r tidpunkten fr\xc3\xa4mst kv\xc3\xa4kare, och slav\xc3\xa4gare som hade intresse av att f\xc3\xa5 bort de frigivna svarta slavarna som de annars fruktade skulle uppmana till uppror mot slavsamh\xc3\xa4llet. \xc3\x84ven inom den amerikanska regeringen, senaten och kongressen fanns ett utbrett st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r ACS, d\xc3\xa4r var en \xc3\xb6verv\xc3\xa4ldigande majoritet dock inne p\xc3\xa5 slav\xc3\xa4garnas linje snarare \xc3\xa4n p\xc3\xa5 den abolitionistiska. Syftet med ACS arbete var s\xc3\xa5ledes inte humanit\xc3\xa4rt utan snarare ett s\xc3\xa4tt att r\xc3\xb6ja potentiella orosmoment ur v\xc3\xa4gen._NEWLINE_Med hj\xc3\xa4lp av privata donationer och medel fr\xc3\xa5n den amerikanska kongressen b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r ACS etablera en koloni p\xc3\xa5 den av v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden i stort sett helt outforskade Pepparkusten i v\xc3\xa4stra Afrika (nuvarande Liberia)._NEWLINE_I januari 1820 satte det f\xc3\xb6rsta skeppet, Elisabeth, kurs mot Pepparkusten med 88 emigranter ombord. F\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r tilltvingade sig ACS ett omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 pepparkusten av en lokal h\xc3\xb6vding, i ACS:s protokoll kallad Kung Peter, och grundade staden Monrovia, d\xc3\xb6pt efter den d\xc3\xa5varande amerikanske presidenten James Monroe, den nya kolonin var d\xc3\xa4rmed officiellt etablerad. Under de 20 \xc3\xa5ren som f\xc3\xb6ljde lydde kolonin direkt under ACS och styrdes av vita guvern\xc3\xb6rer som utvidgade dess territorium, under denna tid invandrade ytterligare omkring 17 000 frigivna slavar fr\xc3\xa5n USA. Dessa kom huvudsakligen fr\xc3\xa5n bomullsplantageerna i Maryland, Georgia och Virginia d\xc3\xa4r antalet frigivna slavar och fria svarta var som st\xc3\xb6rst. 1842 valdes Joseph Jenkins Roberts till kolonins f\xc3\xb6rste icke-vita guvern\xc3\xb6r. 1847 h\xc3\xb6ll ACS dock p\xc3\xa5 att g\xc3\xa5 i konkurs sedan den amerikanska staten inte l\xc3\xa4ngre ville finansiera projektet vilket ledde till att \xc3\xa4ven ett flertal privata donatorer drog sig ur. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tvingades ACS f\xc3\xb6rklara kolonin slutligen sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig som Republiken Liberia (Liber fr\xc3\xa5n engelskans Liberty) 1847 med den f\xc3\xb6rre guvern\xc3\xb6ren Roberts som president, detta trots att den nya staten inte var ekonomiskt redo att klara sig sj\xc3\xa4lv. ACS arbete var d\xc3\xa4rmed avslutat. Liberias sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet erk\xc3\xa4ndes dock inte av USA f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1862._NEWLINE_\xc3\x84ttlingarna till de frigivna slavarna som emigrerat till Liberia, de s\xc3\xa5 kallade Liberia-amerikanerna, etablerade sig snart som den nya statens lokala \xc3\xb6verklass och kom att fullst\xc3\xa4ndigt dominera Liberias politik fram till 1980-talet.'