b'\n_START_ARTICLE_\nKubas historia\n_START_PARAGRAPH_\nDen h\xc3\xa4r artikeln behandlar Kubas historia.\n_START_SECTION_\nFulgencio Batista\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r USA drabbades av en finanskris 1929, fick detta m\xc3\xb6jligen i \xc3\xa4nnu h\xc3\xb6gre grad \xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 den kubanska ekonomin, och den sv\xc3\xa5ra ekonomiska depressionen \xc3\xb6kade oppositionen mot presidenten Gerardo Machado. Han tvingades avg\xc3\xa5 1933, och ersattes med amerikanskt gillande av en ny president, Carlos Manuel de C\xc3\xa9spedes. C\xc3\xa9spedes samr\xc3\xb6re med USA anv\xc3\xa4ndes av Fulgenico Batista f\xc3\xb6r att leda en milit\xc3\xa4rkupp mot denne, vari Batista fick st\xc3\xb6d av studenterna. Ram\xc3\xb3n Grau San Martin sattes som regeringschef och genomf\xc3\xb6rde en rad sociala reformer, men Batista var landets egentlige ledare. Parallellt fanns en kommunistisk upprorsr\xc3\xb6relse som ville driva en egen framtidslinje. Batista och San Martin slogs mot kommunisterna och blev motarbetade av USA, men med hot om amerikanskt anfall tvingades San Martin till landsflykt, och Batista till att byta politisk h\xc3\xa5llning mot USA._NEWLINE_1940 inf\xc3\xb6rde Batista en ny f\xc3\xb6rfattning, varigenom allm\xc3\xa4nna val utlystes. Han vann d\xc3\xa4refter i presidentvalet, men under ytan fanns sv\xc3\xa5ra problem, bland annat of\xc3\xb6renlighet med kommunisterna och en sv\xc3\xa5r korruption inom administrationen. I kampen mot kommunisterna st\xc3\xa4llde sig studentr\xc3\xb6relsen p\xc3\xa5 regeringens sida, och kommunisterna st\xc3\xa4llde sig p\xc3\xa5 USA:s. Den 10 mars 1952 tog Batista makten i en oblodig statskupp, och anm\xc3\xa4ldes till konstitutionsdomstolen av en ung advokat, Fidel Castro. Efter att ha misslyckats att p\xc3\xa5 laglig v\xc3\xa4g bli av med Batista, f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Castro utf\xc3\xb6ra en kupp mot en milit\xc3\xa4ranl\xc3\xa4ggning, vilket likaledes misslyckades. Han blev f\xc3\xa4ngslad, och sade i den ber\xc3\xb6mda r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen: "Historien skall frik\xc3\xa4nna mig"._NEWLINE_Batistas styre har betecknats som "ett v\xc3\xa4lde av skurkar och banditer", framf\xc3\xb6r allt eftersom Miamis gangsterv\xc3\xa4rld i stor utstr\xc3\xa4ckning s\xc3\xb6kte sig dit, och p\xc3\xa5 grund av den omfattande bordellverksamheten. Styret efter 1952 pr\xc3\xa4glades ocks\xc3\xa5 av utbredd censur, terror och undantagstillst\xc3\xa5nd. Uppgifterna om Kubas BNP per capita f\xc3\xb6re revolutionen varierar mellan cirka 1700 och 2700; i vilket fall tillh\xc3\xb6rde Kuba ett av de i s\xc3\xa4rklass rikaste l\xc3\xa4nderna i omr\xc3\xa5det. Sjukv\xc3\xa5rden var f\xc3\xb6r omr\xc3\xa5det utvecklad f\xc3\xb6re revolutionen, med 1000 inv\xc3\xa5nare per l\xc3\xa4kare, f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis l\xc3\xa5g sp\xc3\xa4dbarnsd\xc3\xb6dlighet och fri sjukv\xc3\xa5rd, men sjukhus fanns bara i st\xc3\xa4der och f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor p\xc3\xa5 landsbygden var sjukv\xc3\xa5rden i praktiken mycket bristf\xc3\xa4llig, dyr och geografiskt avl\xc3\xa4gsen.\n_START_SECTION_\nFidel Castro\n_START_PARAGRAPH_\n1955 uppstod en v\xc3\xa4pnad motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relse mot Batistas styre, i landets bergstrakter och skogsomr\xc3\xa5den, vilken leddes av Fidel Castro som anl\xc3\xa4nde till \xc3\xb6n fr\xc3\xa5n Mexiko detta \xc3\xa5r sedan han frigivits efter en allm\xc3\xa4n amnesti. Samtidigt, 1957-1958, br\xc3\xb6t USA sina v\xc3\xa4nskapsband med Batista samt slutade sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa5r exportera vapen till denne, f\xc3\xb6r att sedan samma \xc3\xa5r igen st\xc3\xb6dja sittande regering. Kubanska revolutionen tog makten efter att Batista flytt landet i januari 1959, varmed Castro bildade regering med sina gerillasoldater. Omkring 700 Batista-trogna personer d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den och avr\xc3\xa4ttades, och 110 pr\xc3\xa4ster fr\xc3\xa5n Romersk-katolska kyrkan utvisades._NEWLINE_Det var d\xc3\xa5 ok\xc3\xa4nt vilken ideologi som Castros regering skulle anamma. Visst var att Castro var antiamerikansk och politiskt v\xc3\xa4nster, men \xc3\xa4nda till 1961 var det b\xc3\xa5de i \xc3\xb6stblocket och Vita huset oklart huruvida den nya regeringen p\xc3\xa5 Kuba skulle bek\xc3\xa4nna sig till den marxistiska socialismen och d\xc3\xa4rmed bli bundsf\xc3\xb6rvant till Sovjetunionen, eller om den bara var nationalistisk-revolution\xc3\xa4r. Ett sk\xc3\xa4l till tvivel p\xc3\xa5 Castros socialism har varit att han till skillnad fr\xc3\xa5n praktiskt taget samtliga andra socialistiska stater, alltid vidh\xc3\xb6ll diplomatiska relationer med Franco i Spanien._NEWLINE_Som ansvarig f\xc3\xb6r landets ekonomi, satte Castro Che Guevara. Sj\xc3\xa4lv var han fram till 1976 regeringschef, f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4refter bli president; i praktiken var han fr\xc3\xa5n 1959 Kubas odiskutable ledare och ansikte ut\xc3\xa5t. Till de f\xc3\xb6rsta inrikespolitiska aktionerna som det nya styret vidtog, var 1959 n\xc3\xa4r amerikansk egendom i landet konfiskerades, framf\xc3\xb6r allt sockerplantage och 90% av gruvindustrin, ett f\xc3\xb6retag som slutligen uppgick till en miljard amerikanska dollar. Men ers\xc3\xa4ttningen till de drabbade drog ut p\xc3\xa5 tiden.  Att Kuba 1961 ansl\xc3\xb6t sig till Sovjetunionen brukar ibland f\xc3\xb6rklaras med att USA i juli 1960 slutade k\xc3\xb6pa kubanskt socker som repressalie - Kubas st\xc3\xb6rsta exportvara som enligt avtal med de amerikanska plantage\xc3\xa4garna \xc3\xb6versteg v\xc3\xa4rldsmarknadspriserna med 50%. Sovjet grep i detta skede in och k\xc3\xb6pte upp sockersk\xc3\xb6rden och gav Kuba krediter.  I december 1961 f\xc3\xb6rklarade Castro att han ansl\xc3\xb6t sig till marxism-leninismen, ekonomin b\xc3\xb6rjade styras med fyra\xc3\xa5rsplaner, jordbruket, industrin och all handel nationaliserades och Kuba blev en socialistisk enpartistat. Sovjetunionen blev ytterst viktig f\xc3\xb6r landets ekonomiska \xc3\xb6verlevnad, d\xc3\xa5 de vid USA:s handelsembargo mot Kuba 1962 \xc3\xb6vertog handeln med landet. Samma \xc3\xa5r utspelades den s\xc3\xa5 kallade Kubakrisen efter att Sovjetunionen f\xc3\xb6rlade strategiska robotar p\xc3\xa5 \xc3\xb6n i ett led av kalla kriget. Under Guevaras ekonomiska ledning, led landet sv\xc3\xa5ra ekonomiska kriser, vilket han sj\xc3\xa4lv var \xc3\xb6ppenhj\xc3\xa4rtig om i intervjuer; Kubas ekonomiska tillv\xc3\xa4xt var under 1960-talet en av de l\xc3\xa4gsta i Latinamerika. Centralt i den castroska politiken var att skapa hombre nuevo, "den nya m\xc3\xa4nniskan", en socialistiskt sinnad kollektivvarelse, oemottaglig f\xc3\xb6r ekonomiska vinster som inte l\xc3\xa4ngre skulle vara samh\xc3\xa4llets drivkraft, och politiken gick ut p\xc3\xa5 att i st\xc3\xa4llet l\xc3\xb6sa produktionsproblem med est\xc3\xadmulo moral, "moraliska stimuli". 1961, "utbildningens \xc3\xa5r", genomf\xc3\xb6rdes en omfattande kamp mot analfabetismen, varigenom denna sj\xc3\xb6nk fr\xc3\xa5n 23,6% till 3,9% enligt tillg\xc3\xa4nglig statistik. Utbildning fram till universitetet blev gratis, och f\xc3\xb6r universitetsstudier inf\xc3\xb6rdes stipendium. M\xc3\xa4nniskor skulle uppfostras till att k\xc3\xa4nna ansvar f\xc3\xb6r landets ekonomi genom medinflytande p\xc3\xa5 sina arbetsplatser. 1971 hade regeringen dock kommit till slutsatsen att demokratiseringsstr\xc3\xa4vandena m\xc3\xa5ste kompletteras med en lag om arbetsplikt: att vara arbetsf\xc3\xb6r men sakna arbete blev d\xc3\xa4rmed olagligt. Som med all brottsp\xc3\xa5f\xc3\xb6ljd p\xc3\xa5 Kuba var straffet inriktat p\xc3\xa5 "politisk omskolning". M\xc3\xa5nga arbetsl\xc3\xb6sa sattes i f\xc3\xa4ngelse. Ett alternativ var att delta som soldat i Sovjet-st\xc3\xb6dda krig i Afrika._NEWLINE_Som en konsekvens av att Kuba var en enpartistat, f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds all opposition. Att bek\xc3\xa4mpa statens politik eller kommunistpartiet i handling blev straffbart, och \xc3\xb6vriga olikt\xc3\xa4nkande erbj\xc3\xb6ds att l\xc3\xa4mna landet, undantaget m\xc3\xa4n i v\xc3\xa4rnpliktig \xc3\xa5lder, l\xc3\xa4kare och andra yrkesgrupper som landet led brist p\xc3\xa5. 1971 hade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en halv miljon l\xc3\xa4mnat Kuba, men det \xc3\xa5ret drogs m\xc3\xb6jligheten in att emigrera lagligt. Under mitten av 1960-talet uppgick enligt officiella kubanska siffror antalet politiska f\xc3\xa5ngar till 25 000. Omkring h\xc3\xa4lften av landets l\xc3\xa4kare flyttade det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rtiondet, liksom n\xc3\xa4stan alla medicinprofessorer. 1980 h\xc3\xb6rsammade Castro Jimmy Carters uppmaning att l\xc3\xa5ta de kubaner som vill f\xc3\xa5 komma till USA. 125 000 kubaner anl\xc3\xa4nde d\xc3\xa5 med b\xc3\xa5t under kort tid till Miami, d\xc3\xa4r den kubanska befolkningen redan uppgick till 600 000 personer. Sammanlagt har omkring 2 miljoner kubaner flytt sedan 1959, varav 75% bor i USA, av en befolkning p\xc3\xa5 10 miljoner._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n revolutionen fram till \xc3\xb6stblockets s\xc3\xb6nderfall hade Kuba ett n\xc3\xa4ra samarbete med de \xc3\xb6steuropeiska l\xc3\xa4nderna. Enligt USA:s utrikesdepartement uppgick det sovjetiska bist\xc3\xa5ndet till Kuba \xc3\xa5r 1981 till 8 miljoner amerikanska dollar per dag, men den uppgiften har bestridits av Castro som menar att den siffran \xc3\xa4ven inbegriper all handel. Att Kuba sedan brytningen med USA var fullst\xc3\xa4ndigt beroende av handeln med Sovjetunionen var dock oveders\xc3\xa4gligt, liksom att de \xc3\xb6ppet tog emot vapen d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. Trots detta var Kuba alltj\xc3\xa4mt beroende av annat utl\xc3\xa4ndskt bist\xc3\xa5nd, framf\xc3\xb6r allt fr\xc3\xa5n FN, och r\xc3\xa4knades som ett u-land. Kuba st\xc3\xb6dde flera v\xc3\xa4pnade socialistiska grupper, vilka gjorde motst\xc3\xa5nd mot kolonialismen, som FLN i Algeriet, Vietnam, Kongo, Venezuela och Bolivia, och var fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rsta b\xc3\xb6rjan (1961) medlem av tredje v\xc3\xa4rldens De alliansfria staternas organisation. 1966 bildades Tricontinentalr\xc3\xb6relsen p\xc3\xa5 Kuba som skulle verka f\xc3\xb6r en v\xc3\xa4rldsomsp\xc3\xa4nnande revolution, och ungef\xc3\xa4r samtidigt bildades Latinamerikanska solidaritetsorganisationen i Havanna av samma sk\xc3\xa4l. I b\xc3\xa5da fallen var regeringen drivande kraft bakom. Efter Che Guevaras d\xc3\xb6d tonades gerillastrategin ner, men \xc3\xa4nnu p\xc3\xa5 1980-talet var Kuba den st\xc3\xb6rsta utl\xc3\xa4ndska krigsmakten i Afrika. 1980 hade Kuba enligt Castro 50 000 civila och milit\xc3\xa4rer utomlands, d\xc3\xa4ribland 1500 l\xc3\xa4kare och \xc3\xb6ver 100 000 soldater har dittills utomlands "genomf\xc3\xb6rt internationalistiska uppdrag"._NEWLINE_24 februari 1976 antogs en ny konstitution, och statsskicket genomgick stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar. Semipresidentialismen ersattes av full presidentialism, varmed statschefen \xc3\xa4ven blev regeringschef. I samband med detta samlades makten formellt hos Fidel Castro, som d\xc3\xa5 blev president._NEWLINE_Det ekonomiska st\xc3\xb6det fr\xc3\xa5n Sovjet f\xc3\xb6rsvann vid Sovjetunionens och \xc3\xb6stblockets uppl\xc3\xb6sning 1991, vilket sammantaget med bland annat sv\xc3\xa5r torka orsakade en kraftig ekonomisk nedg\xc3\xa5ng och utrikespolitisk isolering. 1992 inf\xc3\xb6rdes direkta val till nationalf\xc3\xb6rsamlingen men med kommunistpartiet som enda till\xc3\xa5tna parti._NEWLINE_Flykten fr\xc3\xa5n det auktorit\xc3\xa4ra och stagnerande landet forts\xc3\xa4tter, bl.a. l\xc3\xa4mnade en dotter till Castro Cuba 1993._NEWLINE_I februari 2008 meddelade Fidel Castro att han inte skulle st\xc3\xa4lla upp f\xc3\xb6r fler omval och 24 februari valde nationalf\xc3\xb6rsamlingen hans yngre bror Ra\xc3\xbal Castro till ny president.'