b'\n_START_ARTICLE_\nKarta\n_START_SECTION_\nSkala och noggrannhet\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga men inte alla kartor \xc3\xa4r ritade i skala, uttryckt i ett f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande som exempelvis 1:10 000, vilket inneb\xc3\xa4r att 1 av en valfri m\xc3\xa4tenhet p\xc3\xa5 kartan motsvarar 10 000 av samma enhet i verkligheten. Detta ger kartl\xc3\xa4saren m\xc3\xb6jlighet att uppskatta storleken av, eller avst\xc3\xa5ndet mellan, en eller flera platser eller objekt p\xc3\xa5 kartan. En st\xc3\xb6rre skala (det vill s\xc3\xa4ga att det andra numret i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet \xc3\xa4r mindre) visar mer detaljer och \xc3\xa4r b\xc3\xa4ttre vad g\xc3\xa4ller mer precisa uppskattningar, men kr\xc3\xa4ver ocks\xc3\xa5 en st\xc3\xb6rre karta f\xc3\xb6r att visa samma omr\xc3\xa5de. H\xc3\xb6gdetaljerade kartor som t\xc3\xa4cker st\xc3\xb6rre omr\xc3\xa5den fr\xc3\xa5n storlekar av mindre st\xc3\xa4der eller kommuner upp till hela l\xc3\xa4nder eller kontinenter ges ofta ut i form av b\xc3\xb6cker eller som datorprogram, f\xc3\xb6r att det ska vara l\xc3\xa4ttare att behandla och f\xc3\xa5 \xc3\xb6versikt \xc3\xb6ver. Tryckta versioner kan \xc3\xa4ven inkludera omfattande register, avst\xc3\xa5ndstabeller mellan st\xc3\xa4der och ibland \xc3\xa4ven korsreferenser f\xc3\xb6r vanliga destinationer. Datorprogram f\xc3\xb6r kartl\xc3\xa4sning erbjuder ofta en m\xc3\xa4ngd verktyg f\xc3\xb6r att hj\xc3\xa4lpa l\xc3\xa4saren, som exempelvis anpassningsbar skala (s\xc3\xa5 kallade zoom) eller specialutformade s\xc3\xb6kmotorer f\xc3\xb6r att hitta enskilda f\xc3\xa4rdv\xc3\xa4gar, adresser eller platser._NEWLINE_Historiskt sett har st\xc3\xb6rre kartor tillverkats (\xc3\xa4ven om de inte alltid gavs ut p\xc3\xa5 grund av kostnaderna) i stora skriftrullar, ett ber\xc3\xb6mt exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r en nyligen uppt\xc3\xa4ckt handgjord karta \xc3\xb6ver Tabula Peutingeriana._NEWLINE_Kartor som \xc3\xa4r ritade utifr\xc3\xa5n n\xc3\xa5got annan beskaffenhet \xc3\xa4n area f\xc3\xb6r att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra relativ storlek kallas kartogram._NEWLINE_Ett bra exempel p\xc3\xa5 en karta utan skala, som inte \xc3\xa4r ett kartogram, \xc3\xa4r kartan \xc3\xb6ver stationer i exempelvis Stockholms tunnelbana, som b\xc3\xa4st uppfyller sitt syfte genom att vara mindre geografiskt noggrann och mer \xc3\xb6versiktlig f\xc3\xb6r passagerarna. Detta \xc3\xa4r dock inte ett kartogram (eftersom det inte finns n\xc3\xa5gon konsekvent avst\xc3\xa5ndsm\xc3\xa4tning) utan en topologisk karta som ocks\xc3\xa5 visar ungef\xc3\xa4rliga riktningar. De enkla kartor som finns p\xc3\xa5 vissa lokaliseringsm\xc3\xa4rken \xc3\xa4r ytterligare exempel p\xc3\xa5 den h\xc3\xa4r typen av kartor._NEWLINE_M\xc3\xa5nga kommersiella kartor, som exempelvis v\xc3\xa4gkartor och stadsplaner, offrar en del av noggrannheten i skala f\xc3\xb6r att ge en b\xc3\xa4ttre visuell effekt f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndaren, exempelvis genom att \xc3\xb6verdriva v\xc3\xa4garnas bredd. Med slutanv\xc3\xa4ndaren i \xc3\xa5tanke "censurerar" kartografer inneh\xc3\xa5llet p\xc3\xa5 de kartor som visar ett visst omr\xc3\xa5de f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis skapa ett anv\xc3\xa4ndbart verktyg f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndaren. Exempelvis kan en v\xc3\xa4gkarta b\xc3\xa5de visa och utesluta j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsr\xc3\xa4ls, mindre floder och andra i\xc3\xb6gonfallande objekt som inte \xc3\xa4r v\xc3\xa4g, och om kartan visar dessa objekt s\xc3\xa5 visas de ofta mindre tydligt (kanske bara med sm\xc3\xa5 streck eller prickar i olika f\xc3\xa4rger) \xc3\xa4n motorv\xc3\xa4g och liknande. Detta g\xc3\xb6r man f\xc3\xb6r att det ska vara enklare f\xc3\xb6r kartl\xc3\xa4saren att enklare se det som \xc3\xa4r av betydelse f\xc3\xb6r den specifika kartan, utan att mista noggrannheten vad g\xc3\xa4ller avst\xc3\xa5nd. Kartor i datorprogram till\xc3\xa5ter ofta anv\xc3\xa4ndaren att v\xc3\xa4lja mellan P\xc3\x85, AV och AUTO vad g\xc3\xa4ller framh\xc3\xa4vande av vissa objekt och nedtoning av vissa. P\xc3\xa5 AUTO anpassas detta beroende p\xc3\xa5 vilken skala man r\xc3\xb6r sig i.'