b'\n_START_ARTICLE_\nErich Mielke\n_START_PARAGRAPH_\nErich Fritz Emil Mielke, f\xc3\xb6dd 28 december 1907 i Berlin, d\xc3\xb6d 21 maj 2000 i Berlin, var 1957-1989 minister f\xc3\xb6r statss\xc3\xa4kerhet, med generals grad, och var d\xc3\xa4rmed chef f\xc3\xb6r den \xc3\xb6sttyska s\xc3\xa4kerhetspolisen Stasi. Han var \xc3\xa4ven ordf\xc3\xb6rande i idrottsf\xc3\xb6reningen Dynamo Berlin. Han d\xc3\xb6mdes 1993 till sex \xc3\xa5rs f\xc3\xa4ngelse f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5 polismord som hade beg\xc3\xa5tts 1931.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nEfter att ha utbildat sig till speditionsk\xc3\xb6pman (Speditionskaufmann) och verkat som detta, arbetade Mielke som lokalreporter p\xc3\xa5 den kommunistiska tidningen Rote Fahne 1928-1931. Han tillh\xc3\xb6rde samtidigt partiets egna skydd (Parteiselbstschutz). 9 augusti 1931 sk\xc3\xb6t han poliserna Paul Anlauf och Franz Lenck bakifr\xc3\xa5n p\xc3\xa5 B\xc3\xbclowplatz i Berlin, ett attentat som planlagts av riksdagsm\xc3\xa4nnen Walter Ulbricht, Heinz Neumann och Hans Kippenberger. Mielke flydde efter morden till Sovjetunionen medan den medskyldige Erich Ziemer och ytterligare tv\xc3\xa5 kommunister d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den och avr\xc3\xa4ttades._NEWLINE_I Sovjetunionen fick Mielke milit\xc3\xa4r utbildning och deltog i det spanska inb\xc3\xb6rdeskriget 1936-1939 under t\xc3\xa4cknamnet Fritz Leissner i de internationella brigaderna. Efter spanska inb\xc3\xb6rdeskrigets slut utgav han sig vara lett under namnet Richard Hebel och var under jorden i Belgien och Frankrike. Efter andra v\xc3\xa4rldskrigets slut \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han till Berlin och blev chef f\xc3\xb6r polisinspektionen i stadsdelen Lichtenberg. Han tilldelades ocks\xc3\xa5 posten som ansvarig f\xc3\xb6r polis och r\xc3\xa4ttssystem i KPD:s centralkommitt\xc3\xa9. Fr\xc3\xa5n juli 1946 var han vicepresident f\xc3\xb6r Deutsche Verwaltung des Innern, f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngaren till DDR:s inrikesministerium. I oktober 1949 utn\xc3\xa4mndes Mielke till ledare f\xc3\xb6r Hauptverwaltung zum Schutz der Volkswirtschaft, f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngaren till Stasi._NEWLINE_I samband med grundandet av Stasi (Ministerium f\xc3\xbcr Staatssicherheit (MfS)) i februari 1950 blev Wilhelm Zaisser chef och Erich Mielke hans st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare med rang av statssekreterare. Efter folkupproret i \xc3\x96sttyskland 17 juni 1953 avsattes Zaisser och Ernst Wollweber blev ny ledare. 1957 avskedade premi\xc3\xa4rminister Otto Grotewohl p\xc3\xa5 Ulbrichts order Wollweber och utn\xc3\xa4mnde Mielke till Stasichef (Minister f\xc3\xbcr Staatssicherheit), en roll han hade fram till 7 november 1989. 3 december 1989 utesl\xc3\xb6ts Mielke ur SED och 7 december 1989 sattes Mielke i h\xc3\xa4kte sedan han anklagats f\xc3\xb6r "skada mot nationalekonomin" (Sch\xc3\xa4digung der Volkswirtschaft)._NEWLINE_Stasi v\xc3\xa4xte under Mielkes ledning och ansvar till att finnas \xc3\xb6verallt i det \xc3\xb6sttyska samh\xc3\xa4llet. Ingen kunde vara s\xc3\xa4ker p\xc3\xa5 att slippa \xc3\xb6vervakning och att inte bli f\xc3\xb6rr\xc3\xa5dd. 1989 hade Stasi runt 91\xc2\xa0000 medarbetare och 173\xc2\xa0000 informella medarbetare (IM). Mielke gav direkt order om flera mord, bland annat 1976 d\xc3\xa5 Michael Gartenschl\xc3\xa4ger sk\xc3\xb6ts av ett specialkommando ur Stasi. Det har ocks\xc3\xa5 spekulerats om Mielkes inblandning i fotbollsspelaren Lutz Eigendorfs mystiska d\xc3\xb6d 1983. Eigendorf flydde till V\xc3\xa4sttyskland och l\xc3\xa4mnade d\xc3\xa5 Dynamo Berlin, klubben som Erich Mielke var ordf\xc3\xb6rande i._NEWLINE_Efter murens fall d\xc3\xb6mdes Mielke f\xc3\xb6r de tv\xc3\xa5 morden p\xc3\xa5 B\xc3\xbclowplatz 1931 och ett mordf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k samma \xc3\xa5r. Han d\xc3\xb6mdes 1993 till sex \xc3\xa5rs frihetsber\xc3\xb6vande. Hans h\xc3\xa4lsotillst\xc3\xa5nd gjorde att man inte d\xc3\xb6mde honom till f\xc3\xa4ngelse. Han levde som pension\xc3\xa4r i Wartenberg i Berlin och dog 21 maj 2000 p\xc3\xa5 ett \xc3\xa5lderdomshem i Hohensch\xc3\xb6nhausen i Berlin. Han ligger begravd i en anonym urngrav p\xc3\xa5 Zentralfriedhof Friedrichsfelde i Berlin. \xc3\x84nda fram till sin d\xc3\xb6d var han \xc3\xb6vertygad om att Berlinmurens och \xc3\x96stblockets fall bara var ett tillf\xc3\xa4lligt bakslag f\xc3\xb6r kommunismen.'