b'\n_START_ARTICLE_\nSamuel Bellamy\n_START_PARAGRAPH_\nSamuel Bellamy, eller Black Sam, f\xc3\xb6ddes troligtvis i Devonshire 1689, d\xc3\xb6d 27 april 1717, var en brittisk sj\xc3\xb6r\xc3\xb6vare.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nBellamy m\xc3\xb6nstrade p\xc3\xa5 i flottan som ton\xc3\xa5ring och seglade s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom till New England. Han tr\xc3\xa4ffade d\xc3\xa4r sitt hj\xc3\xa4rtas \xc3\xa4lskade, enligt s\xc3\xa4gnen, den sk\xc3\xb6na Maria Hallett fr\xc3\xa5n Eastham i Massachusetts. Marias f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar gillade Sam, men ville inte godk\xc3\xa4nna ett \xc3\xa4ktenskap med en fattig sj\xc3\xb6man. \xc3\x85r 1715 seglade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Bellamy i v\xc3\xa4g f\xc3\xb6r att s\xc3\xb6ka lyckan. Han och v\xc3\xa4nnen Palgrave Williams s\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rst skatter ur skeppsvrak i Karibien men hittade inga. Hellre \xc3\xa4n att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda tomh\xc3\xa4nt, ber\xc3\xa4ttar legenden \xe2\x80\x93 blev den besatte \xc3\xa4lskaren pirat, Black Sam Bellamy. Andra f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att Bellamy faktiskt gifte sig och skaffade ett barn med Hallett, varefter han l\xc3\xa4mnade hustru och familj f\xc3\xb6r livet som sj\xc3\xb6r\xc3\xb6vare. Han var d\xc3\xa5 26 eller 27 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nLivet som pirat\n_START_PARAGRAPH_\nBellamy visade sig vara en skicklig och dj\xc3\xa4rv ledare, han valdes snart till kapten p\xc3\xa5 slupen Postillion, d\xc3\xa4refter blev han chef \xc3\xb6ver Mary Anne. Han utgjorde en m\xc3\xa4ktig syn; en livlig och stor man som bar fyra pistoler i sk\xc3\xa4rp \xc3\xb6ver sidenrocken. Han hade l\xc3\xa5ngt m\xc3\xb6rkt h\xc3\xa5r i h\xc3\xa4stsvans, knuten med svart rosett \xe2\x80\x93 i kontrast till de wighperuker sj\xc3\xb6bef\xc3\xa4l vanligen bar. _NEWLINE_Fynden fr\xc3\xa5n Whydah Galley (Bellamys sista skepp) visar att pirater i allm\xc3\xa4nhet var kl\xc3\xa4dsnobbar, menar dykchefen f\xc3\xb6r utgr\xc3\xa4vningen av Whydah, Barry Clifford, inga slashasar som vi tidigare trott._NEWLINE_Samuel Bellamy valdes till piratflottans h\xc3\xb6gsta bef\xc3\xa4l 1716, efter en dispyt med f\xc3\xb6rre chefen, Benjamin Hornigold, som menade att piraterna bara skulle anfalla franska och spanska skepp. Flottans bes\xc3\xa4ttningar ville angripa alla skepp oberoende av nationalitet, och tog beslut om detta. Som ett resultat d\xc3\xa4rav valdes Black Sam till ny flottiljchef, och Palgrave Williams till hans kvartersm\xc3\xa4stare och andrachef. De valdes f\xc3\xb6r dessa sv\xc3\xa5ra uppdrag under det m\xc3\xb6te som, enligt piraternas sed, genom majoritetsbeslut avsatte flottans f\xc3\xb6rre chef Benjamin Hornigold. Denne mans id\xc3\xa9er stred mot bes\xc3\xa4ttningarnas. _NEWLINE_Bellamy blev fantastiskt framg\xc3\xa5ngsrik. Black Sam och flottiljens bes\xc3\xa4ttningar skulle under lite mer \xc3\xa4n ett \xc3\xa5r ta \xc3\xb6ver 50 priser. Bellamys pirater opererade b\xc3\xa5de i Karibien och p\xc3\xa5 Atlanten, d\xc3\xa4r de angrep handelsskepp tillh\xc3\xb6rande handelskompanierna i Triangeltrafiken. Det f\xc3\xb6rsta skeppet, som i februari 1717 hade oturen att komma i v\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r den hetlevrade nyblivna flottiljchefen och hans bes\xc3\xa4ttningar, stod under bef\xc3\xa4l av en kapten vid namn Prince._NEWLINE_Kaptenen var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g fr\xc3\xa5n London till Jamaica, med sitt skepp Whydah som lastats med elfenben, gulddamm och dyrbara handelsvaror till ett v\xc3\xa4rde av mer \xc3\xa4n 20\xc2\xa0000 pund sterling \xe2\x80\x93 en sagolik summa f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6m\xc3\xa4n som i handelstrafik kunde tj\xc3\xa4na tv\xc3\xa5 pund i m\xc3\xa5naden. Fartyget kom till Kuba, d\xc3\xa4r det kapades. Prisen inte bara berikade Black Sams bes\xc3\xa4ttning, den st\xc3\xa4rkte dem ocks\xc3\xa5, ty Whydah bar 28 kanoner skrev Daniel Defoe. Whydah blev Bellamys flaggskepp och fick beh\xc3\xa5lla sitt ursprungliga namn. Bellamy l\xc3\xa4r ha kommenterat segern n\xc3\xa4stan lakoniskt:  - V\xc3\xa4nner, vi har f\xc3\xa5tt tillr\xc3\xa4ckligt, sade han och tillade, det \xc3\xa4r dags att segla hem. Flottiljen satte d\xc3\xa4refter kurs p\xc3\xa5 Virginia men n\xc3\xa5dde aldrig m\xc3\xa5let._NEWLINE_Varf\xc3\xb6r de seglade till New England, d\xc3\xa4r Whydah f\xc3\xb6rliste, ist\xc3\xa4llet blev aldrig klarlagt; antingen ville Palgrave Williams h\xc3\xa4lsa p\xc3\xa5 sin familj i Block Island n\xc3\xa4ra Cape Cod eller ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6nskade Bellamy \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Maria Hallet. \xc3\x85ter andra menar att beslutet berodde p\xc3\xa5 Madeiravinet fr\xc3\xa5n Nantucket.'