b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb6pstads\xc3\xb6\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 \xc3\xb6n ligger n\xc3\xa5gra g\xc3\xa5rdar fr\xc3\xa5n den tid \xc3\xb6n var ett centrum f\xc3\xb6r skeppsfart och \xc3\xa4ven hade ett eget varv. P\xc3\xa5 \xc3\xb6ns s\xc3\xb6dra sida ligger ett skyddat sund och \xc3\xb6ns b\xc3\xa5thamn, mer k\xc3\xa4nt som Lilla B\xc3\xa5tbryggan. Det finns en \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tsbrygga, ett samt platser f\xc3\xb6r g\xc3\xa4stande b\xc3\xa5tar. Vid sundet \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ett antal (f\xc3\xb6re detta) g\xc3\xa5rdar, som minnen fr\xc3\xa5n \xc3\xb6ns tid som redar\xc3\xb6._NEWLINE_P\xc3\xa5 K\xc3\xb6pstads\xc3\xb6 finns en f\xc3\xb6rskola men inga aff\xc3\xa4rer. Societetshuset "Smutten" finns dock kvar som ett minne fr\xc3\xa5n \xc3\xb6ns bakgrund som badort._NEWLINE_Hela G\xc3\xb6teborgs s\xc3\xb6dra sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd \xc3\xa4r bilfri. P\xc3\xa5 K\xc3\xb6ss\xc3\xb6 \xc3\xa4r \xc3\xa4ven motorfordon (inklusive flakmoped) f\xc3\xb6rbjudna, och inte heller cyklar \xc3\xa4r v\xc3\xa4lkomna. Detta har lett till att de boende anv\xc3\xa4nder skottk\xc3\xa4rror som lastfordon mellan f\xc3\xa4rjan och bostadshuset. Vid \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tsbryggan finns alltid ett stort antal skottk\xc3\xa4rror parkerade._NEWLINE_K\xc3\xb6pstads\xc3\xb6 har cirka 100 \xc3\xa5retruntboende, ett antal som sommartid ut\xc3\xb6kas med dubbelt s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga sommarboende._NEWLINE_Det finns ingen kyrka p\xc3\xa5 \xc3\xb6n, men Svenska kyrkan i Styrs\xc3\xb6 f\xc3\xb6rsamling anv\xc3\xa4nder K\xc3\xb6pstads\xc3\xb6 gamla skolhus f\xc3\xb6r gudstj\xc3\xa4nster.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\n"Tj\xc3\xb6s\xc3\xb6" \xe2\x80\x93 en gammal stavning av K\xc3\xb6ss\xc3\xb6/K\xc3\xb6pstads\xc3\xb6 med oklart ursprung \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4mns i Hallands historia och beskrivning (1931) av Sven Petter Bexell. 1597 beskrivs \xc3\xb6n (i Ortnamnsregistret) under namnet "Ki\xc3\xb6bsteds\xc3\xb6en". Fr\xc3\xa5n 1691 finns stavningen "Ti\xc3\xb6s\xc3\xb6\xc3\xb6" noterad.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Bexells karta f\xc3\xb6r 1277 noteras att \xc3\xb6n tillh\xc3\xb6r den danske konungen och Halland._NEWLINE_I Bexells bok skrivs \xc3\xa4ven att det eventuellt skedde en gr\xc3\xa4nsdragning vid m\xc3\xb6tet i Sl\xc3\xa4p redan 1254 mellan svenska riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndaren Birger Jarl, norske konungen H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konsson och danske konungen Christopher. Denna gr\xc3\xa4nsdragning skulle medf\xc3\xb6rt att Tj\xc3\xb6s\xc3\xb6 \xe2\x80\x93 ihop med Asp\xc3\xb6 (Asper\xc3\xb6), Styrs\xc3\xb6, Dons\xc3\xb6 och Wr\xc3\xa5ng\xc3\xb6 \xe2\x80\x93 kom att tillh\xc3\xb6ra V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n slutet av 1800-talet fram till 1930 fanns 27 b\xc3\xa5tar registrerade som hemmah\xc3\xb6rande p\xc3\xa5 \xc3\xb6n. Dessa transporterade alla slags varor efter svenska och de n\xc3\xa4rmsta l\xc3\xa4ndernas kuster. Den tidiga befolkningen p\xc3\xa5 K\xc3\xb6ss\xc3\xb6 var inte fiskare utan skeppare och \xc3\xa4gare till sm\xc3\xa5 skutor.'