b'\n_START_ARTICLE_\nAlders tids bruk\n_START_PARAGRAPH_\nAlders tids bruk \xc3\xa4r ett r\xc3\xa4ttsinstitut inom norsk r\xc3\xa4tt, som \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktat med h\xc3\xa4vd, men som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt ger underlag f\xc3\xb6r att ta \xc3\xb6ver eller uppn\xc3\xa5 r\xc3\xa4ttigheter till fast egendom. Det motsvarar urminnes h\xc3\xa4vd i svensk r\xc3\xa4tt._NEWLINE_F\xc3\xb6r till\xc3\xa4mpning \xc3\xa4r det viktigt att egendomsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena \xc3\xa4r stabila och inte pr\xc3\xa4glas av \xc3\xa5terkommande oro och skiften. Om bruket har f\xc3\xb6rsigg\xc3\xa5tt under en ordentligt l\xc3\xa5ng period \xc3\xa4r premissen att inte riva upp detta, och om r\xc3\xa4tt \xc3\xa4gare inte har f\xc3\xb6retagit sig n\xc3\xa5got \xc3\xb6ver tid \xc3\xa4r det ocks\xc3\xa5 ett argument f\xc3\xb6r att beh\xc3\xa5lla existerande tillst\xc3\xa5nd. _NEWLINE_R\xc3\xa4ttsinstitutet vilar i huvudsak p\xc3\xa5 samma principer som f\xc3\xb6r h\xc3\xa4vd, men villkoren \xc3\xa4r \xc3\xa4nd\xc3\xa5 n\xc3\xa5got olika. S\xc3\xa5lunda \xc3\xa4r "alders tids bruk" inte lagf\xc3\xa4st. Villkoren f\xc3\xb6r det \xc3\xa4r mindre precisa \xc3\xa4n f\xc3\xb6r h\xc3\xa4vd. Centralt \xc3\xa4r om bruket har skett i strid mot ursprungliga \xc3\xa4garens r\xc3\xa4tt, till exempel l\xc3\xa5ngvarigt husdjursbete p\xc3\xa5 annan persons mark, om brukaren varit i god tro. Det finns inte krav p\xc3\xa5 att brukare anv\xc3\xa4nt synliga mark\xc3\xb6rer f\xc3\xb6r bruket, s\xc3\xa5som g\xc3\xa4rden eller grindar, vilket det i norsk r\xc3\xa4tt g\xc3\xb6rs f\xc3\xb6r h\xc3\xa4vd. Kraven p\xc3\xa5 exklusivitet, det vill s\xc3\xa4ga att brukaren \xc3\xa4r ensam om bruket, eller sammanh\xc3\xa4ngande bruk, \xc3\xa4r mindre strikta \xc3\xa4n betr\xc3\xa4ffande h\xc3\xa4vd. S\xc3\xa5lunda kan man t\xc3\xa4nka sig husdjursbete av flera b\xc3\xb6nder p\xc3\xa5 samma omr\xc3\xa5de, men att det intr\xc3\xa4ffar uppeh\xc3\xa5ll f\xc3\xb6r en eller flera i n\xc3\xa5got ett n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 \xc3\xa5r. \xc3\x85 andra sidan \xc3\xa4r kravet betr\xc3\xa4ffande l\xc3\xa5ng tidsl\xc3\xa4ngd v\xc3\xa4sentligt st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6r "alders tids bruk", vanligtvis mer \xc3\xa4n ett hundra \xc3\xa5rs bruk.\n_START_SECTION_\nSamers rensk\xc3\xb6tsel\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4ttsinstitutet \xc3\xa4r av betydelse inte minst f\xc3\xb6r nomadiska boskapssk\xc3\xb6tares n\xc3\xa4ring, eftersom det aldrig har varit aktuellt historiskt i Norge (eller i S\xc3\xa1pmi i \xc3\xb6vrigt) att den samiska befolkningen givits eller skaffat sig \xc3\xa4gander\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r vare sig vinter- eller sommarbetesmark eller mark \xc3\xb6ver vilken renarna flyttar sig, och ej heller att avtal tr\xc3\xa4ffas om markbruket._NEWLINE_"Alders tids bruk" l\xc3\xa5g till grund f\xc3\xb6r Norges H\xc3\xb8yesteretts utslag 1968 i Altevatn-m\xc3\xa5let, en tvist mellan Saarivuoma sameby i Sverige och den norska staten. Denna g\xc3\xa4llde inskr\xc3\xa4nkningar av renbetes- och fisker\xc3\xa4tt i samband med uppd\xc3\xa4mning av Altevatnet f\xc3\xb6r ett kraftverk nedstr\xc3\xb6ms. I Altevatn-domen sl\xc3\xa5r h\xc3\xb6gsta domstolen fast att samer fr\xc3\xa5n Saarivuoma sameby funnits i omr\xc3\xa5det sedan mitten av 1600-talet och har upparbetat bruksr\xc3\xa4tt enligt "alders tids bruk". Domen var den f\xc3\xb6rsta av h\xc3\xb6gsta instans i Norge, som tillerk\xc3\xa4nde samer bruksr\xc3\xa4tt av urminnes h\xc3\xa4vd och inf\xc3\xb6rde renbetesr\xc3\xa4tten som en egendomsr\xc3\xa4tt.'