b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85ngslup\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ngslup \xc3\xa4r ett litet \xc3\xa5ngmaskindrivet fartyg, ofta en passagerar- eller lustb\xc3\xa5t. _NEWLINE_\xc3\x85ngslupar anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 i Sverige som dragare av segelfartyg, timmer och pr\xc3\xa5mar. P\xc3\xa5 Stockholms vattenv\xc3\xa4gar blev \xc3\xa5ngslupen en konkurrent till rodd- och vevslupar. Ombord p\xc3\xa5 \xc3\xb6rlogsfartygen utgjorde barkassen och slupen (den st\xc3\xb6rsta respektive n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta skeppsb\xc3\xa5ten), i den m\xc3\xa5n de var \xc3\xa5ngdrivna , vad som sedermera kom att kallas \xc3\xa5ngslupar.\n_START_SECTION_\nDen typiska \xc3\xa5ngslupen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ngslupen \xc3\xa4r en med \xc3\xa5ngmaskin f\xc3\xb6rsedd slup, s\xc3\xa5ledes ett halvd\xc3\xa4ckat fartyg; endast f\xc3\xb6r- och akterd\xc3\xa4ck finnes och mellan dessa ett utrymme med durkar eller \xe2\x80\x93 hos st\xc3\xb6rre \xc3\xa5ngslupar \xe2\x80\x93 ett neds\xc3\xa4nkt d\xc3\xa4ck._NEWLINE_\xc3\x85ngslupen \xc3\xa4r tekniskt ett stort framsteg j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med segelslupar. De tekniska installationerna inneb\xc3\xa4r att man i alla tider g\xc3\xa4rna utf\xc3\xb6rt slupen med n\xc3\xa5gon form av \xc3\xb6verbyggnad \xe2\x80\x93 i sin enklaste form skydd mot v\xc3\xa4der och vind i form av en l\xc3\xa5g br\xc3\xa4dg\xc3\xa5ng \xe2\x80\x93 skv\xc3\xa4ttbord och st\xc3\xb6ttor f\xc3\xb6r ett enkelt tak._NEWLINE_I passagerartrafik f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs slupen snart med inbyggd salong och i skyddade vatten som \xc3\xa4lvar och floder f\xc3\xb6rekom att taket f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med styrbrygga och kanske \xc3\xa4ven ett \xc3\xb6vre d\xc3\xa4ck eller rent av salong f\xc3\xb6r passagerare. En stor slup kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r utseendem\xc3\xa4ssigt likna ett held\xc3\xa4ckat passagerar\xc3\xa5ngfartyg, det vill s\xc3\xa4ga ett fartyg med obrutet d\xc3\xa4ck.\n_START_SECTION_\nPannor och maskiner\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r sm\xc3\xa5 effekter utf\xc3\xb6res \xc3\xa5ngpannor med f\xc3\xb6rdel som st\xc3\xa5ende tubpannor. Endast de allra st\xc3\xb6rsta sluparna har liggande pannor, oftast eldr\xc3\xb6rspannor i form av skotska sj\xc3\xb6\xc3\xa5ngpannor, men i enstaka fall lokomotivpannor._NEWLINE_Den l\xc3\xa5ga effekten, i kombination med krav p\xc3\xa5 prisbillighet och b\xc3\xa4sta verkningsgrad, har lett till att slupmaskinen i regel utgjordes av den \xc3\xa4ldsta typen av st\xc3\xa5ende maskin med vevskiva. Till skillnad fr\xc3\xa5n 1850-talets fartygsmaskiner \xc3\xa4r dock den typiska slupmaskinen ej utf\xc3\xb6rd med kondensering. I st\xc3\xa4llet sl\xc3\xa4pps avlopps\xc3\xa5ngan ut i skorstenen, n\xc3\xa5got som i de sm\xc3\xa5 sluparna med sina korta skorstenar \xc3\xa4r i det n\xc3\xa4rmaste helt n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt om skorstensdraget skall bli gott nog._NEWLINE_Liksom f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre fartyg kompletterades axeln med en vev om maskinen skulle utf\xc3\xb6ras f\xc3\xb6r expansion i tv\xc3\xa5 steg (kompound) Detta f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4ven hos slupar, trots att maskinerna i dessa av ovan n\xc3\xa4mnd anledning vanligen arbetar med atmosf\xc3\xa4riskt avlopp. _NEWLINE_Hos de st\xc3\xb6rsta sluparna finner man mer sentida typer av sj\xc3\xb6maskiner om \xc3\xa4n byggda i litet format. S\xc3\xa5ledes har S/S Drottningholm en trippelexpansionsmaskin  med atmosf\xc3\xa4riskt avlopp.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85nga till sj\xc3\xb6ss kring 1850\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige introducerades \xc3\xa5ngkraften p\xc3\xa5 allvar till sj\xc3\xb6ss vid mitten av 1800-talet. Det var ocks\xc3\xa5 d\xc3\xa5, kring 1850, som propellerfartyg med st\xc3\xa5ende maskin och liggande tubpanna blev den allt sedan dess r\xc3\xa5dande praxisen f\xc3\xb6r framdrivningsmaskiner tills \xc3\xa5ngan avl\xc3\xb6stes av f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nningsmotorer._NEWLINE_En epok i utvecklingen \xc3\xa4r Carlsunds engagemang p\xc3\xa5 Motala Verkstad. Han kom att p\xc3\xa5verka s\xc3\xa5v\xc3\xa4l maskin- som skeppsbyggnadstekniken. Det \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n denna tid som mycket av formgivningen av svenska \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tar h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r. Carlsunds elliptiska spantlinjer och st\xc3\xa5ende, encylindrig maskin med vevskiva blev standard. N\xc3\xa4r b\xc3\xa5tarna blev st\xc3\xb6rre i storlek och maskineffekt blev dock detta utf\xc3\xb6rande snart opraktiskt:_NEWLINE_Carlsunds skrov var det skrov som gav minsta motst\xc3\xa5nd medan skrovet \xc3\xa4nnu var kort i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till farten. N\xc3\xa4r skroven v\xc3\xa4xte p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngden kunde de f\xc3\xb6rses med prismatisk, j\xc3\xa4mntjock mittsektion och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt g\xc3\xb6ras mer lastdryga och \xc3\xa4ven andra typer av avsteg fr\xc3\xa5n de matematiskt definierade skrovformerna blev vanliga, i synnerhet om fartygen skulle g\xc3\xb6ras isg\xc3\xa5ende._NEWLINE_Carlsunds st\xc3\xa5ende encylindriga (och tv\xc3\xa5cylindriga) maskiner med vevskiva (och vev) var sj\xc3\xa4lvklar design s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge maskinerna var effektm\xc3\xa4ssigt sm\xc3\xa5 men \xc3\xa4nd\xc3\xa5 kunde byggas h\xc3\xb6ga. N\xc3\xa4r effekt, fart och varvtal likv\xc3\xa4l som kraven p\xc3\xa5 man\xc3\xb6vrerbarhet \xc3\xb6kades gjordes maskinerna f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis l\xc3\xa4gre och vevskivan f\xc3\xb6rsvann._NEWLINE_Resultatet \xc3\xa4r, att det idag endast \xc3\xa4r \xc3\xa5ngslupar som har skrov och maskiner av den renodlade form vilken var vanlig i st\xc3\xb6rre \xc3\xa5ngfartyg fr\xc3\xa5n 1850 och mer \xc3\xa4n ett halvsekel fram\xc3\xa5t.\n_START_SECTION_\nSentida slupar\n_START_PARAGRAPH_\nHembyggda nyare \xc3\xa5ngslupar har ofta vattenr\xc3\xb6rpannor. Det \xc3\xa4r heller inte ovanligt med betydande avsteg fr\xc3\xa5n vad som \xc3\xa4r g\xc3\xa4ngse i fr\xc3\xa5ga om maskiner, till exempel remdrift som alternativ till direktdrift, maskiner utf\xc3\xb6rda helt och h\xc3\xa5llet med vevar (och s\xc3\xa5ledes ej vevskiva) och tvillingmaskiner i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r kompound. \xc3\x85 andra sidan \xc3\xa4r teknikintresset stort, vilket medf\xc3\xb6r att s\xc3\xa5dan moderna kan ha tidigare ej vanliga tekniska finesser som \xc3\xb6verhettning, expansion i tre steg (trippelexpansion) eller inv\xc3\xa4ndig ytkondensor.'