b'\n_START_ARTICLE_\nFinskhetsf\xc3\xb6rbundet\n_START_PARAGRAPH_\nFinskhetsf\xc3\xb6rbundet,  finska: Suomalaisuuden liitto \xc3\xa4r en organisation med s\xc3\xa4te i Helsingfors. F\xc3\xb6rbundet grundades den 12 maj 1906 av f\xc3\xb6rfattaren Johannes Linnankoski f\xc3\xb6r att tillvarata det finska spr\xc3\xa5kets intressen under nationalismens tids\xc3\xa5lder i Finland. Nuvarande ordf\xc3\xb6rande \xc3\xa4r Sampo Terho. Idag \xc3\xa4r f\xc3\xb6rbundet fr\xc3\xa4mst k\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r att det str\xc3\xa4var efter att avskaffa den officiella tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kigheten i Finland.\n_START_SECTION_\nBegynnelse och radikalisering\n_START_PARAGRAPH_\nUnder sina barna\xc3\xa5r medverkade f\xc3\xb6rbundet aktivt i namn\xc3\xa4ndringskampanjer i Finland, under vilka flera hundra tusen finl\xc3\xa4ndare f\xc3\xb6rfinskade sina sl\xc3\xa4ktnamn. Den f\xc3\xb6rsta stora namnf\xc3\xb6rfinskningskampanjen inleddes \xc3\xa5r 1906 och den sista p\xc3\xa5 1930-talet._NEWLINE_Den stora spr\xc3\xa5kstriden p\xc3\xa5 1920- och 1930-talet var f\xc3\xb6rbundets mest aktiva tid. \xc3\x85r 1927 tog en grupp radikala nationalister som var aktiva i Akademiska Karelen-S\xc3\xa4llskapet makten i Finskhetsf\xc3\xb6rbundet och avsatte f\xc3\xb6rbundets relativt moderata styrelse. AKS-ledaren Urho Kekkonen valdes till ny ordf\xc3\xb6rande och f\xc3\xb6rbundets linje radikaliserades p\xc3\xa5 ett markant s\xc3\xa4tt.\n_START_SECTION_\nPolitiskt inflytande\n_START_PARAGRAPH_\nKring 1925 uppkom den starkt spr\xc3\xa5knationalistiska \xc3\xa4ktfinska r\xc3\xb6relsen, som syftade till att avskaffa den officiella tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kigheten och att begr\xc3\xa4nsa svenskans officiella status endast till ett minoritetsspr\xc3\xa5k i de sk. svenskbygderna._NEWLINE_R\xc3\xb6relsen hade en del anh\xc3\xa4ngare inom de finska borgerliga partierna, s\xc3\xa4rskilt inom Agrarf\xc3\xb6rbundet, avsev\xc3\xa4rt mindre inom Samlingspartiet och allra minst inom det liberala Framstegspartiet. Den politiska v\xc3\xa4nsterns h\xc3\xa5llning gentemot den \xc3\xa4ktfinska r\xc3\xb6relsen var genomg\xc3\xa5ende negativ, vilket ledde till att Svenska Folkpartiet b\xc3\xb6rjade samarbeta med Finlands Socialdemokratiska Parti i m\xc3\xa5nga sakfr\xc3\xa5gor._NEWLINE_Lappor\xc3\xb6relsen, som var tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kig, lyckades \xc3\xa5stadkomma ett visst n\xc3\xa4rmande mellan finska och finlandssvenska h\xc3\xb6gerelement omkring \xc3\xa5r 1930, men den skenbara avsp\xc3\xa4nningen blev kortvarig. Lappor\xc3\xb6relsen uppl\xc3\xb6stes \xc3\xa5r 1932 efter M\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4upproret och eftertr\xc3\xa4ddes av Fosterl\xc3\xa4ndska folkr\xc3\xb6relsen (IKL), vars linje i spr\xc3\xa5kfr\xc3\xa5gan blev utpr\xc3\xa4glat \xc3\xa4ktfinsk. Tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kighetsfalangen inom Lappor\xc3\xb6relsen grundade visserligen det konkurrerande Fosterl\xc3\xa4ndska Folkpartiet, som dock endast f\xc3\xb6rblev ett kortvarigt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k._NEWLINE_Spr\xc3\xa5kstridens tv\xc3\xa5 sista och allra kraftigaste utl\xc3\xb6pare blev konflikterna om f\xc3\xb6rfinskningen av statsuniversitetet (se universitetsadresserna) \xe2\x80\x94 partiellt genomdriven 1937 \xe2\x80\x94 och om snabbkolonisationen efter f\xc3\xb6rlusten av Karelen efter vinterkriget 1940 och igen efter forts\xc3\xa4ttningskriget 1944. Helsingfors universitet f\xc3\xb6rblev dock tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kigt och \xc3\xa4ven den Finska statens officiellt tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga karakt\xc3\xa4r f\xc3\xb6rblev orubbad, eftersom den \xc3\xa4ktfinska r\xc3\xb6relsens anh\xc3\xa4ngare aldrig ens hade varit i n\xc3\xa4rheten av att ha en majoritet i Riksdagen._NEWLINE_Efter 1945 intr\xc3\xa4dde lugnet i spr\xc3\xa5kfr\xc3\xa5gan efter spr\xc3\xa5kfreden. Finskhetsf\xc3\xb6rbundet fick nya, mer moderata ledare och upph\xc3\xb6rde under flera decennier att vara en organisation f\xc3\xb6r spr\xc3\xa5kstrider.\n_START_SECTION_\nNy radikalisering\n_START_PARAGRAPH_\nMot slutet av 1980-talet skedde en radikal kurs\xc3\xa4ndring i och med att en liten grupp spr\xc3\xa5knationalister tog \xc3\xb6ver inom f\xc3\xb6rbundet, vilket ledde till att m\xc3\xa5nga tidigare medlemmar uttr\xc3\xa4dde i protest. Nu \xc3\xa5terupplivade man det \xc3\xa4ktfinska programmet fr\xc3\xa5n mellankrigstiden i mer eller mindre of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad form. Ordf\xc3\xb6randena Erkki Pihkala, Seppo Heikinheimo, Pentti Huttunen och Heikki Tala har alla st\xc3\xa5tt f\xc3\xb6r denna linje._NEWLINE_\xc3\x85 andra sidan har flera av f\xc3\xb6rbundets tidigare ledare tagit klart avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n dess nuvarande linje. Enligt f\xc3\xb6rre ordf\xc3\xb6randen Martti H\xc3\xa4iki\xc3\xb6 har f\xc3\xb6rbundet hamnat i h\xc3\xa4nderna p\xc3\xa5 "galna fundamentalister" och en annan f\xc3\xb6re detta ordf\xc3\xb6rande, Veikko L\xc3\xb6yttyniemi, har yttrat att han inte l\xc3\xa4ngre vill vara med i en organisation som har blivit "s\xc3\xa5 tr\xc3\xa5ngsynt". F\xc3\xb6re detta generalsekreteraren Kai Huovinmaa har karakteriserat f\xc3\xb6rbundets nya linje som "spr\xc3\xa5krasism"._NEWLINE_Erkki Pihkala var den som myntade termen tv\xc3\xa5ngssvenska f\xc3\xb6r att beskriva det faktum att Finlands b\xc3\xa5da nationalspr\xc3\xa5k h\xc3\xb6r till den officiella l\xc3\xa4roplanen, vilket man inom f\xc3\xb6rbundet inte accepterar. Under Pentti Huttunens tid v\xc3\xa4ckte man uppm\xc3\xa4rksamhet framf\xc3\xb6r allt genom hans \xc3\xb6k\xc3\xa4nda ledare i f\xc3\xb6rbundets tidning Suomen Mieli d\xc3\xa4r han skrev: "Den frie finnen b\xc3\xb6jer sig inte f\xc3\xb6r or\xc3\xa4ttvisan; han g\xc3\xb6r som Lalli och dr\xc3\xa4per den som vill f\xc3\xb6rtrycka honom".\n_START_SECTION_\nMedlemmar\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rbundet hade 2001 ca 1100 medlemmar.'