b'\n_START_ARTICLE_\nStora oredan\n_START_SECTION_\nInledningen\n_START_PARAGRAPH_\nStora oredan f\xc3\xb6regicks av fyra \xc3\xa5rs missv\xc3\xa4xt (mellan 1600 och 1603), d\xc3\xa4r det till och med under sommarm\xc3\xa5naderna f\xc3\xb6rekom frost och d\xc3\xa4r sn\xc3\xb6n f\xc3\xb6ll i september. Detta ledde till en sv\xc3\xa5r hungersn\xc3\xb6d, vilken sk\xc3\xb6rdade omkring en halv miljon m\xc3\xa4nniskoliv. Folkmassorna drog sig samman till Moskva, d\xc3\xa4r regeringen delade ut pengar och br\xc3\xb6d till de n\xc3\xb6dst\xc3\xa4llda. Dessa \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder ledde dock till en \xc3\xb6kad desorganisation inom det statliga hush\xc3\xa5llet._NEWLINE_Stora oredan tog sin b\xc3\xb6rjan i olika rykten om att den lagliga tronkandidaten (eller tsarevitj) fortfarande var vid liv, av vilket f\xc3\xb6ljde att Boris Godunovs styre var olagligt. Den polska adelssl\xc3\xa4kten Mniszech st\xc3\xb6dde den sj\xc3\xa4lvutn\xc3\xa4mnde tsaren Falske Dmitrij och rustade upp en arm\xc3\xa9 f\xc3\xb6r hans del som bestod och zaporizjakosackerna och polska frivilliga. 1604 gick den sj\xc3\xa4lvutn\xc3\xa4mnde tsarens arm\xc3\xa9 \xc3\xb6ver gr\xc3\xa4nsen och in i Ryssland, och de arm\xc3\xa9er som skickades mot honom samt de st\xc3\xa4der som l\xc3\xa5g i hans v\xc3\xa4g svor trohetseden mot den nye tsaren. 1605 t\xc3\xa5gade Falske Dmitrij in i Moskva d\xc3\xa4r han kr\xc3\xb6ntes till tsar. Men moskvaborna lade snart m\xc3\xa4rke till avsaknaden av "tsarman\xc3\xa9r" hos den nye regenten, och gjorde uppror.\n_START_SECTION_\n1606\xe2\x80\x931609\n_START_PARAGRAPH_\nMellan 1606 och 1610 regerade bojaren Vasilij Sjujskij, men det nya styret lyckades inte lugna st\xc3\xa4mningarna. I s\xc3\xb6der utbr\xc3\xb6t ett uppror under ledning av Bolotnikov, vilket lade grunden till "f\xc3\xb6rr\xc3\xa4darr\xc3\xb6relsen". Ryktena om tsarevitj Dmitrijs fantastiska r\xc3\xa4ddning fortsatte. Nu d\xc3\xb6k det upp en ny sj\xc3\xa4lvutn\xc3\xa4mnd tsar, som gick till historien som Falske Dmitrij\xc2\xa0II (i Ryssland k\xc3\xa4nd som "Tusjinf\xc3\xb6rr\xc3\xa4daren"). Mot slutet av 1608 omfattade Tusjinf\xc3\xb6rr\xc3\xa4darens styre st\xc3\xa4derna Perejaslavl-Zalesskij, Jaroslavl, Vladimir, Uglitj, Kostroma, Galitj, Vologda. Trogna mot Moskva f\xc3\xb6rblev Kolomna, Perejaslavl-Rjazanskij, Smolensk, Nizjnij Novgorod, Kazan, samt st\xc3\xa4derna i Ural och Sibirien. Som ett resultat av den ryska gr\xc3\xa4nstj\xc3\xa4nstens f\xc3\xb6rfall sk\xc3\xb6vlade en 100\xc2\xa0000 man stark nogajisk h\xc3\xa4r de ryska gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5dena (ryska okrajna) samt Severien \xc3\xa5ren 1607\xe2\x80\x931608._NEWLINE_1609 \xc3\xb6vergick krimtatarerna f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 mycket l\xc3\xa4nge floden Oka och sk\xc3\xb6vlade Rysslands centrala regioner. Polsk-litauiska interventer sk\xc3\xb6vlade Sjuja och Kinesjma och intog Tver, den litauiske hetmanen Jan Sapega bel\xc3\xa4grade munkklostret i Troitse-Sergijev, medan pan Lisowskis enheter bem\xc3\xa4ktigade sig Suzdal. Till och med st\xc3\xa4derna som frivilligt erk\xc3\xa4nde den nye tsarens makt sk\xc3\xb6vlades skoningsl\xc3\xb6st av interventernas enheter. Polackerna tog in skatt p\xc3\xa5 jord och handel, samt blev f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjda i de ryska st\xc3\xa4derna. Allt detta framkallade mot slutet av 1608 en nationell frig\xc3\xb6relser\xc3\xb6relse. I december 1608 "avf\xc3\xb6ll" Kinesjma, Kostroma, Galitj, Totma, Vologda, Beloozero och Ustiuzjna Zjeleznopolskaja, til vilkas hj\xc3\xa4lp kom Velikij Ustiug, Vjatka och Perm. I januari 1609 avv\xc3\xa4rjde furst Michail Skopin-Sjujskij, som f\xc3\xb6rde bef\xc3\xa4l \xc3\xb6ver de ryska krigarna fr\xc3\xa5n Tichvin och Onegatrakten, ett anfall fr\xc3\xa5n en 4\xc2\xa0000 man stark polsk styrka under ledning av Kerzonicki som anf\xc3\xb6ll i riktning mot Novgorod. I b\xc3\xb6rjan av 1609 slog staden Ustiuzjnas uppb\xc3\xa5d tillbaka polackerna och zaporizjakosackerna fr\xc3\xa5n de omkringliggande byarna och i februari slog samma uppb\xc3\xa5d tillbaka samtliga anfall fr\xc3\xa5n det polska kavalleriet och infanteriet som bestod av tyska legotrupper. 17 februari led det ryska uppb\xc3\xa5det ett nederlag mot polackerna i slaget vid Suzdal. I slutet av februari 1609 rensade b\xc3\xb6nderna fr\xc3\xa5n Vologda och Pomorije staden Kostroma fr\xc3\xa5n interventerna, och den 3 mars intog ett uppb\xc3\xa5d fr\xc3\xa5n de nordliga och nord\xc3\xb6stra ryska st\xc3\xa4derna Romanov, varifr\xc3\xa5n den styrkan satte av mot Jaroslavl, vilken intogs i b\xc3\xb6rjan av april. Vojevoden i Nizjnij Novgorod Aljabijev intog den 15 mars staden Murom och den 27 mars befriades Vladimir._NEWLINE_1609 v\xc3\xa4nde sig Vasilij Sjujskijs regering till Sverige med beg\xc3\xa4ran om milit\xc3\xa4r hj\xc3\xa4lp och lovade i utbyte att \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna Karelen till svenskarna. Den ryska regeringen \xc3\xa5tog sig att betala f\xc3\xb6r legotrupperna som utgjorde huvuddelen av den svenska arm\xc3\xa9n. P\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren samlade furst Michail Skopin-Sjujskij en 5\xc2\xa0000 man stark rysk arm\xc3\xa9 i Novgorod. Den 10 maj intog den svensk-ryska styrkan Staraja Rusa och den 11 maj slog den tillbaka de polsk-litauiska enheterna som n\xc3\xa4rmade sig staden. 15 maj slog den rysk-svenska styrkan under ledning av Tjulkov och Horn det polska kavalleriet om leddes av Kerzonickis vid staden Toropets. Mot slutet av v\xc3\xa5ren avf\xc3\xb6ll huvuddelen av de nord-v\xc3\xa4stra ryska st\xc3\xa4derna fr\xc3\xa5n den sj\xc3\xa4lvutn\xc3\xa4mnde Falske Dmitrij II. Till sommaren r\xc3\xa4knade den ryska arm\xc3\xa9n uppemot 20\xc2\xa0000 man. Den 17 juni tvingade den rysk-svenska styrkan Zborowskis polsk-litauiska arm\xc3\xa9 till retr\xc3\xa4tt efter ett h\xc3\xa5rt slag vid Torzjok. 11\xe2\x80\x9313 juni slog Skopin-Sjujskijs och Delagardies rysk-svenska styrka polackerna vid Tver. Skopin-Sjujskijs rysk-svenska styrka deltog inte i de fortsatta striderna (med undantag f\xc3\xb6r Christier Zommers trupp p\xc3\xa5 omkring 1\xc2\xa0000 man). 24 juli gick de ryska enheterna \xc3\xb6ver till Volgas h\xc3\xb6gra strand och tr\xc3\xa4dde in i munkklostret Makarijev Kaljazin. 19 augusti slog Skopin-Sjujskij hetman Jan Sapegas polacker vid Kaljazin. 10 september intog ryssarna tillsammans med Zommes styrka Perejaslavl och den 9 oktober intog vojevoden Golovin Aleksandrovskaja sloboda. 16 oktober br\xc3\xb6t sig en rysk styrka in i det av polackerna bel\xc3\xa4grade munkklostret i Troitse-Sergijev. 28 oktober slog Skopin-Sjujskij hetman Sapega vid Aleksandrovskaja sloboda. 12 januari 1610 drog sig polackerna tillbaka fr\xc3\xa5n Troitse-Sergijev-klostret och den 27 februari blev de tvungna att efter ryska anfall l\xc3\xa4mna Dmitrov. 12 mars 1610 tr\xc3\xa4dde Skopin-Sjujskijs regementen in i Moskva d\xc3\xa4r han efter en kortvarig sjukdom avled den 29 april. Ryska arm\xc3\xa9n gjorde sig beredd att ge sig iv\xc3\xa4g f\xc3\xb6r att bist\xc3\xa5 Smolensk, som sedan september 1609 var helt bel\xc3\xa4grad av trupper under ledning av den polske kungen Sigismund III Vasa. Polackerna och zaporizjakosackerna kom \xc3\xa4ven i besittning av st\xc3\xa4derna i Severien; Starodubs och Potjeps befolkning blev helt utpl\xc3\xa5nad under polackernas stormningar, Tjernihiv och Novgorod-Severskij kapitulerade.\n_START_SECTION_\n1610\n_START_PARAGRAPH_\nDen 4 juli 1610 tillfogade det polska kavalleriet under hetman Stanis\xc5\x82aw \xc5\xbb\xc3\xb3\xc5\x82kiewskis bef\xc3\xa4l den rysk-svenska styrkan under Dmitrij Sjujskij och Jakob De la Gardie ett stort nederlag i slaget vid Klusjino. Under slagets g\xc3\xa5ng gick tyska legotrupper, som tj\xc3\xa4nstgjorde under ryssarna, \xc3\xb6ver till den polska sidan. V\xc3\xa4gen mot Moskva l\xc3\xa5g nu \xc3\xb6ppen f\xc3\xb6r polackerna. Som ett resultat av en konspiration avsattes Vasilij Sjujskij fr\xc3\xa5n tronen och Moskva svor trohetseden mot den polske tronarvingen Vladislav. Plundringarna och v\xc3\xa5ldet upph\xc3\xb6rde dock inte och de mellanreligi\xc3\xb6sa mots\xc3\xa4ttningarna mellan katolicismen och de rysk-ortodoxa framkallade flera uppror mot det polska styret.\n_START_SECTION_\n1611\n_START_PARAGRAPH_\nDen 17 mars 1611 genomf\xc3\xb6rde polackerna en m\xc3\xa4nniskoslakt p\xc3\xa5 Moskvas gator vilken b\xc3\xb6rjade med meningsskiljaktigheter p\xc3\xa5 en marknad. Som en f\xc3\xb6ljd av den polska massakern dog 7\xc2\xa0000 moskvabor bara i Kinastaden (ryska Kitaj-gorod)._NEWLINE_1611 anl\xc3\xa4nde det F\xc3\xb6rsta folkuppb\xc3\xa5det utanf\xc3\xb6r Moskvas stadsmurar (uppb\xc3\xa5det leddes av Prokopij Petrovitj Ljapunov). Men som ett resultat av en konflikt vid upprorsarm\xc3\xa9ns krigsr\xc3\xa5d blev Ljapunov d\xc3\xb6dad och uppb\xc3\xa5det skingrades. Samma \xc3\xa5r plundrade krimtatarerna som inte m\xc3\xb6tte n\xc3\xa5got motst\xc3\xa5nd trakterna kring staden Rjazan. Efter en l\xc3\xa5ngvarig bel\xc3\xa4gring intogs Smolensk av polackerna, alltmedan svenskarna, sedan de gjort sig av med rollen som Rysslands "allierade", plundrade de norra ryska st\xc3\xa4derna.\n_START_SECTION_\n1612\n_START_PARAGRAPH_\nAndra folkuppb\xc3\xa5det (1612) leddes av en k\xc3\xb6pman fr\xc3\xa5n Nizjnij Novgorod vid namn Kuzma Minin, som bj\xc3\xb6d in furst Dmitrij Pozjarskij f\xc3\xb6r att ansvara f\xc3\xb6r de milit\xc3\xa4ra operationerna. I mars 1612 satte folkuppb\xc3\xa5det av mot Jaroslavl, f\xc3\xb6r att inta denna viktiga punkt, d\xc3\xa4r m\xc3\xa5nga v\xc3\xa4gar korsade varandra. Jaroslavl intogs och uppb\xc3\xa5det var kvar i staden i tre m\xc3\xa5nader, eftersom man m\xc3\xa5ste bygga upp inte bara arm\xc3\xa9n utan \xc3\xa4ven landet. Pozjarskij ville samla ett "allm\xc3\xa4nt landsr\xc3\xa5d" f\xc3\xb6r att diskutera planen f\xc3\xb6r kampen mot den polsk-litauiska interventionen samt f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4lja en ny regent. Som kandidat f\xc3\xb6reslog man den svenske tronarvingen Karl Filip, som enligt uppgift ville "konvertera till den ortodoxa tron enligt den grekiska lagen". Landr\xc3\xa5det blev dock aldrig av._NEWLINE_Den 22 september 1612 \xc3\xa4gde en av Stora oredans blodigaste h\xc3\xa4ndelser rum. Staden Vologda intogs av polackerna och zaporizjakosackerna, vilka utpl\xc3\xa5nade praktiskt taget hela stadens befolkning inklusive munkarna i Spaso-Prilutsk-klostret.\n_START_SECTION_\nMoskvas befrielse fr\xc3\xa5n de polsk-litauiska interventionstrupperna\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring 20 (30) augusti 1612 satte det 2:a folkuppb\xc3\xa5det av fr\xc3\xa5n Jaroslavl mot Moskva._NEWLINE_22 oktober (1 november) 1612 intog folkuppb\xc3\xa5det under ledning av Kuzma Minin och Dmitrij Pozjarskij Kinastaden (Kitaj-gorod) efter en stormning; Rzeczpospolitas garnison retirerade in i Kreml. Furst Pozjarskij tr\xc3\xa4dde in i Kinastaden med ikonen fr\xc3\xa5n Kazan f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande Guds moder och svor att bygga ett tempel till minnet av denna seger. 26 oktober skrev den polska garnisonens ledning under kapitulationen och sl\xc3\xa4ppte samtidigt de ryska bojarerna och andra h\xc3\xb6guppsatta personer ut fr\xc3\xa5n Kreml, och dagen efter gav garnisonen upp.\n_START_SECTION_\nValet av Michail Romanov som Rysslands nye tsar\n_START_PARAGRAPH_\nEfter intagandet av Moskva sammankallade Pozjarskij den 15 november de olika st\xc3\xa4dernas representanter (10 personer fr\xc3\xa5n varje stad) f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4lja ny tsar. Sigismund hade t\xc3\xa4nkt att g\xc3\xa5 mot Moskva, men han hade inte n\xc3\xa5gon tillr\xc3\xa4cklig styrka f\xc3\xb6r att inta Volok. Han v\xc3\xa4nde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tillbaka. I januari 1613 samlades valda personer fr\xc3\xa5n olika samh\xc3\xa4llsklasser, inklusive bondeklassen. Denna f\xc3\xb6rsamling (ryska sobor) var en av de mest v\xc3\xa4lbes\xc3\xb6kta och en av de mest fulltaliga. Fyra kandidater utkristalliserades: V. I. Sjujskij, Vorotynskij, Trubetskoj och Michail Fjodorovitj Romanov. De samtida kritiserade Pozjarskij f\xc3\xb6r att denne agiterade f\xc3\xb6r mycket till sin egen f\xc3\xb6rdel, men det kan knappast vara fallet. Hursomhelst, valet gick v\xc3\xa4ldigt livligt till. Den ryska adeln sl\xc3\xb6t slutligen upp bakom Michail Romanov som valdes till ny tsar, medan den polske konkurrenten Vladislav fick n\xc3\xb6ja sig med att eftertr\xc3\xa4da sin far som kung Vladislav IV av Polen, fr\xc3\xa5n 1632 till sin d\xc3\xb6d 1648.'