b'\n_START_ARTICLE_\nPrickfiskar\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nPrickfiskar har typiskt en slank, fr\xc3\xa5n sidorna tilltryckt, kropp t\xc3\xa4ckt av sm\xc3\xa5, silvriga, avfallande cykloidfj\xc3\xa4ll (kamfj\xc3\xa4ll hos fyra arter), ett stort trubbigt huvud, stora elliptiska till runda \xc3\xb6gon som \xc3\xa4r sidst\xc3\xa4llda (halvt upp\xc3\xa5triktade, dorsolaterala, hos arter som tillh\xc3\xb6r Protomyctophum) och en stor \xc3\xa4ndst\xc3\xa4lld mun vars k\xc3\xa4kar \xc3\xa4r t\xc3\xa4tt besatta med sm\xc3\xa5 t\xc3\xa4nder. Fenorna \xc3\xa4r i allm\xc3\xa4nhet sm\xc3\xa5 med en enkel ryggfena, en fettfena, en analfena och en kluven stj\xc3\xa4rtfena. Fettfenan st\xc3\xb6ds av en broskskiva vid basen och analfenan har sitt ursprung under, eller strax bakom, ryggfenans bakkant. Br\xc3\xb6stfenorna, vanligen med \xc3\xa5tta str\xc3\xa5lar, kan vara stora och v\xc3\xa4lutvecklade, sm\xc3\xa5 och rudiment\xc3\xa4ra eller saknas helt (hos n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 arter). Hos n\xc3\xa5gra arter \xc3\xa4r br\xc3\xb6stfenorna starkt f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngda, som hos sl\xc3\xa4ktet Lampanyctus. De flesta prickfiskar har en simbl\xc3\xa5sa, men hos n\xc3\xa5gra arter degenereras denna eller fylls med lipider. Sidolinjen \xc3\xa4r obruten._NEWLINE_Hos alla utom en art (Taaningichthys paurolychnus) finns ett antal lysorgan. Dessa \xc3\xa4r pariga och koncentrerade i rader p\xc3\xa5 undre delen av huvud och kropp. Somliga har ocks\xc3\xa5 specialiserade lysorgan p\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rtspolen, i n\xc3\xa4rheten av \xc3\xb6gonen (till exempel "framlysena" p\xc3\xa5 Diaphus-arterna) och lysande fl\xc3\xa4ckar vid fenbaserna. Lysorganen s\xc3\xa4nder ut ett bl\xc3\xa5tt, gr\xc3\xb6nt eller gult ljus och de \xc3\xa4r artspecifikt ordnade - vissa arter uppvisar h\xc3\xa4rvidlag k\xc3\xb6nsdimorfism, speciellt vad g\xc3\xa4ller fl\xc3\xa4ckar p\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rtspolen d\xc3\xa4r hanarna har dem p\xc3\xa5 ovansidan och honorna undertill._NEWLINE_Prickfiskar \xc3\xa4r i allm\xc3\xa4nhet sm\xc3\xa5, fr\xc3\xa5n 2\xc2\xa0cm till 30\xc2\xa0cm l\xc3\xa5nga - de flesta under 15\xc2\xa0cm. Arter som lever p\xc3\xa5 mindre djup \xc3\xa4r silvergl\xc3\xa4nsande, medan de p\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre djup \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkbruna till svarta.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nPrickfiskar \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r sina vertikala dygnsvandringar: medan det \xc3\xa4r dagsljus befinner sig de flesta arterna nere i det mesopelagiska/batypelagiska skumrasket/m\xc3\xb6rkret p\xc3\xa5 300\xe2\x80\x931500 meters djup, men fram\xc3\xa5t solnedg\xc3\xa5ngen tar sig fiskarna upp i den epipelagiska zonen mellan 10 och 100 meter under ytan. Man tror att prickfiskarna g\xc3\xb6r detta f\xc3\xb6r att undvika predatorer och f\xc3\xb6r att de f\xc3\xb6ljer de zooplankton som de lever av, vilka ocks\xc3\xa5 vandrar vertikalt. Efter att ha tillbringat natten med f\xc3\xb6dos\xc3\xb6k i de mera ytn\xc3\xa4ra vattnen dyker de ner igen och \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsvunna i gryningen._NEWLINE_De flesta arter h\xc3\xa5ller sig i n\xc3\xa4rheten av kusten i stim \xc3\xb6ver kontinentalsluttningen. Man vet att olika arter uppeh\xc3\xa5ller sig p\xc3\xa5 olika djup och bildar t\xc3\xa4ta och artrena lager, troligen f\xc3\xb6r att undvika konkurrens. P\xc3\xa5 grund av prickfiskarnas simbl\xc3\xa5sor syns de vid ekolodning, d\xc3\xa4r de ger intryck av "falska bottnar", vilket f\xc3\xb6rbryllade de tidiga oceanograferna._NEWLINE_Vandringsm\xc3\xb6nstren varierar mycket inom familjen. Vissa arter som lever djupare flyttar inte alls, medan andra g\xc3\xb6r s\xc3\xa5 sporadiskt. M\xc3\xb6nstren kan ocks\xc3\xa5 bero av utvecklingsstadium, k\xc3\xb6n, latitud och \xc3\xa5rstid._NEWLINE_Arrangemanget av lysorganen \xc3\xa4r artspecifikt, s\xc3\xa5 man tror att bioluminiscensen spelar en roll f\xc3\xb6r kommunikationen - speciellt f\xc3\xb6r stimbildning och lek. Koncentrationen av lysorgan p\xc3\xa5 fiskens undre halva indikerar ocks\xc3\xa5 ljusets anv\xc3\xa4ndning som kamouflage - prickfiskarna reglerar det bl\xc3\xa5aktiga ljuset s\xc3\xa5 att det matchar det svaga ljus som kommer uppifr\xc3\xa5n och maskerar p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt sin silhuett n\xc3\xa4r de ses underifr\xc3\xa5n._NEWLINE_Som en huvudk\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga marina arters f\xc3\xb6dobehov \xc3\xa4r prickfiskar en viktig l\xc3\xa4nk i n\xc3\xa4ringskedjan i m\xc3\xa5nga lokala ekosystem. De utnyttjas kraftigt av valar och delfiner; stora pelagiska fiskar som laxar, tonfiskar och hajar; skol\xc3\xa4stfiskar och andra djuphavsfiskar (inklusive andra prickfiskar); s\xc3\xa4lar; havsf\xc3\xa5glar, speciellt pingviner; och stora bl\xc3\xa4ckfiskar som humboldtbl\xc3\xa4ckfisk. Speciellt prickfiskar har konstaterats f\xc3\xb6rt\xc3\xa4ra sm\xc3\xa5bitar av det plastskr\xc3\xa4p som samlas i oceanerna, och \xc3\xa5tminstone en individ hade f\xc3\xa5ngats som hade \xc3\xb6ver 80 plastfragment i tarmen (enligt forskare som studerar det stora stillahavssopomr\xc3\xa5det).'