b'\n_START_ARTICLE_\nDen stumma fr\xc3\xa5n Portici\n_START_PARAGRAPH_\nDen stumma fr\xc3\xa5n Portici (franska: Masianiello ou La muette de Portici) \xc3\xa4r en opera i fem akter med musik av Daniel Auber och med libretto av Eug\xc3\xa8ne Scribe och Germain Delavigne. Operan har en framtr\xc3\xa4dande plats i musikhistorien s\xc3\xa5som den tidigaste franska exemplet p\xc3\xa5 grand op\xc3\xa9ra. Den \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sin roll i det Belgiska upproret 1830._NEWLINE_Portici \xc3\xa4r namnet p\xc3\xa5 en fiskeby i Neapelbukten. Titelrollen som den stumma - paradoxalt nog f\xc3\xb6r en opera - spelas av en mimare eller en dans\xc3\xb6s. Den stummas namn, Fenella, \xc3\xa4r samma som den d\xc3\xb6vstumma i Peveril of the Peak, en roman av Walter Scott fr\xc3\xa5n 1823. Men de tv\xc3\xa5 historierna har inget med varandra att g\xc3\xb6ra._NEWLINE_Operan framf\xc3\xb6rdes 505 g\xc3\xa5nger i Paris fram till 1882, och 285 g\xc3\xa5nger i Berlin fram till 1898. Idag har den fallit i gl\xc3\xb6mska f\xc3\xb6rutom n\xc3\xa5gra s\xc3\xa4llsynta f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar som i Marseille 1991 och i Paris (Op\xc3\xa9ra Comique) 2012. Ouvertyren spelads d\xc3\xa4remot ofta.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nOperan hade premi\xc3\xa4r i Salle Le Peletier p\xc3\xa5 Parisoperan den 29 februari 1828. Rollen som Masaniello sj\xc3\xb6ngs av den ber\xc3\xb6mde tenoren Adolphe Nourrit och prinsessan Elvires roll av Laure Cinti-Damoreau. Dans\xc3\xb6sen Lise Noblet tolkade den stummas roll, en toll som senare skulle axlas av bland andra Marie Taglioni, Fanny Elssler och Pauline Leroux, samt aktrisen Harriet Smithson (Hector Berliozs blivande hustru). Alphonse sj\xc3\xb6ngs av Alexis Dupont, som var sv\xc3\xa5ger till Lise Noblet. Dirigenten var Henri Valentino._NEWLINE_La Muette var innovativ p\xc3\xa5 flera s\xc3\xa4tt. F\xc3\xb6r det f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rde den in mim och gestik som en integrerad del av operahandlingen (trots att dessa former var v\xc3\xa4lbekanta f\xc3\xb6r parispubliken genom balett och m\xc3\xa9lodrame). F\xc3\xb6r det andra var den historiska handlingen, liberal politisk inblandning, anv\xc3\xa4ndandet av popul\xc3\xa4ra melodier, hanteringen av stor orkester, k\xc3\xb6r och spektakul\xc3\xa4ra sceneffekter helt annorlunda \xc3\xa4n samtidens operatyper. I efterhand f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nar den epitetet som det f\xc3\xb6rsta exemplet p\xc3\xa5 en \'Grand Op\xc3\xa9ra\'. _NEWLINE_Musiktidskriften Pandore skrev efter premi\xc3\xa4ren: "under en l\xc3\xa5ng tid har upplysta kritiker trott att det vid sidan av den gamla trag\xc3\xa9die lyrique var m\xc3\xb6jligt att ha ett mer realistiskt och naturligt drama som skulle passa denna teaters v\xc3\xa4rdighet." Operan f\xc3\xb6rekom Gioacchino Rossinis opera Wilhelm Tell med ett \xc3\xa5r och hade en uttalad inverkan hos b\xc3\xa5de Giacomo Meyerbeer (Robert le Diable (1831)) och Richard Wagner. Den senare noterade 1871 i sin Minnen av Auber att operan "vara blotta n\xc3\xa4rvara hade orsakat revolutioner s\xc3\xa5gs som en tydlig f\xc3\xb6rel\xc3\xb6pare till Julirevolutionen, och s\xc3\xa4llan har en artistisk skapelse st\xc3\xa5tt n\xc3\xa4rmare en v\xc3\xa4rldsh\xc3\xa4ndelse." La Muette fick nypremi\xc3\xa4r i Paris omedelbart efter den franska julirevolutionen 1830._NEWLINE_Verket gav senare ber\xc3\xb6mmelse \xc3\xa5t Scribe mer \xc3\xa4n \xc3\xa5t Auber p\xc3\xa5 grund av att librettot inneh\xc3\xa5ller m\xc3\xa5nga av de ingredienser som blev standard f\xc3\xb6r operan under de n\xc3\xa4rmaste 30 \xc3\xa5ren: en f\xc3\xb6rhistoria av personligt dilemma satt emot en bakgrund av politisk sp\xc3\xa4nning i en specifik historisk och geografisk placering. I orkestern ing\xc3\xa5r det ovanliga bl\xc3\xa5sinstrumentet ofikleid._NEWLINE_Bortsett fr\xc3\xa5n musikens livaktighet och p\xc3\xa5hittighet ligger operans styrka i den r\xc3\xb6rande behandlingen av den stumma hj\xc3\xa4ltinnan, vars tankar f\xc3\xb6rmedlas genom pantomim med expressiv orkesterackompanjemang. _NEWLINE_Operan uruppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 Parisoperan den 29 februari 1828. Dess uppf\xc3\xb6rande p\xc3\xa5 Kungliga Myntteatern "La Monnaie" (fr. Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre Royal de la Monnaie, nl. Koninklijke Muntschouwburg) i Bryssel den 25 augusti 1830 blev katalysatorn till den belgiska revolutionen som resulterade i utropandet av den sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga staten Belgien den 4 oktober samma \xc3\xa5r. _NEWLINE_Den svenska premi\xc3\xa4ren \xc3\xa4gde rum p\xc3\xa5 Stockholmsoperan den 19 mars 1836 och den iscensattes \xc3\xa5ter med premi\xc3\xa4r den 18 januari 1862 (sammanlagt 119 f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar) och den 31 oktober 1908 (52 f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar fram till 1939).\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nOperan utspelar sig i Neapel och Portici \xc3\xa5r 1647 vid tiden f\xc3\xb6r Masaniellos revolt mot det spanska styret.\n_START_SECTION_\nAkt I\n_START_PARAGRAPH_\nAlphonse har svikit den stumma Fenella och gift sig med Elvire, men Fenella rymmer ur det f\xc3\xa4ngelse d\xc3\xa4r hon h\xc3\xa5llits f\xc3\xa5ngen och underr\xc3\xa4ttar Elvire om att hennes man har bedragit henne.\n_START_SECTION_\nAkt II\n_START_PARAGRAPH_\nFenella upps\xc3\xb6ker sin bror Masaniello och ber\xc3\xa4ttar att hon har blivit f\xc3\xb6rf\xc3\xb6rd av en man av h\xc3\xb6g rang, och brodern och de andra fiskarna lovar att h\xc3\xa4mnas henne.\n_START_SECTION_\nAkt III\n_START_PARAGRAPH_\nElvire \xc3\xa4r djupt besviken \xc3\xb6ver Alphonses handlingss\xc3\xa4tt och ber vakten leta reda p\xc3\xa5 Fenella s\xc3\xa5 att hon kan hj\xc3\xa4lpa henne, men d\xc3\xa5 de f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker f\xc3\xb6ra bort henne fr\xc3\xa5n hamnen i Neapel \xc3\xb6vermannas de av bev\xc3\xa4pnade folkmassor som just skall g\xc3\xb6ra uppror.\n_START_SECTION_\nAkt IV\n_START_PARAGRAPH_\nUpproret \xc3\xa4r nu i full g\xc3\xa5ng, men Masaniello och Fenella beklagar v\xc3\xa5ldet och brutaliteten. Alphonse och Elvire s\xc3\xb6ker upp dem och ber om hj\xc3\xa4lp, och Masaniello ser till att de kommer undan. Folket kommer och ger stadens nycklar till Masaniello, men fiskarna har f\xc3\xb6rlorat tilltron till honom eftersom han hj\xc3\xa4lpt Alphonse.\n_START_SECTION_\nAkt V\n_START_PARAGRAPH_\nUnder frihetsfesten f\xc3\xa5r Vesuvius ett utbrott, och d\xc3\xa5 Alphonse n\xc3\xa4rmar sig med en arm\xc3\xa9 drar Masaniello ut mot honom men d\xc3\xb6das av sina egna medan han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker r\xc3\xa4dda Elvire fr\xc3\xa5n att m\xc3\xb6rdas. D\xc3\xa5 Fenella f\xc3\xa5r veta att brodern \xc3\xa4r d\xc3\xb6d kastar hon sig ut fr\xc3\xa5n slottets balkong och omkommer i den gl\xc3\xb6dande lavastr\xc3\xb6mmen fr\xc3\xa5n vulkanen.\n_START_SECTION_\nInverkan\n_START_PARAGRAPH_\nLa Muette de Portici spelade en stor roll n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde att etablera genren grand op\xc3\xa9ra. M\xc3\xa5nga av dess ingredienser - femaktsstrukturen, den obligatoriska balettsekvensen, anv\xc3\xa4ndningen av spektakul\xc3\xa4ra sceneffekter, fokuseringen p\xc3\xa5 romantisk passion mot bakgrund av historiska sv\xc3\xa5righeter - skulle komma att bli standard\xc3\xa4mnen i genren under hela 1800-talet. Grand op\xc3\xa9ra skulle komma att spela en st\xc3\xb6rre roll f\xc3\xb6r karri\xc3\xa4ren f\xc3\xb6r librettisten \xc3\xa4n f\xc3\xb6r komposit\xc3\xb6ren. Auber fortsatte att skriva tre mer verk i genren: Le Dieu et la bayad\xc3\xa8re (1830), Gustave III (1833) och Le Lac des f\xc3\xa9es (1839). Men deras ber\xc3\xb6mmelse skulle toppas av den grand op\xc3\xa9ra till vilken Scribe bidrog med librettot: Meyerbeers Robert le Diable (1831), Les Huguenots (1836) och Hal\xc3\xa9vys La Juive (1835). _NEWLINE_Men Aubers pionj\xc3\xa4rverk skulle komma att f\xc3\xa5nga den unge Richard Wagners intresse. Wagner var ivrig att skapa en ny form av musikdrama. Han noterade att i La Muette de Portici; "arior och duetter var knappast sk\xc3\xb6njbara, och med undantag f\xc3\xb6r en enda prima donna-aria i f\xc3\xb6rsta akten, var inte heller skrivna s\xc3\xa5dana; i varenda stund var det ensemblen som helhet som skapade uppm\xc3\xa4rksamhet och engagerade...".'