b'\n_START_ARTICLE_\nGisl Illugason\n_START_PARAGRAPH_\nGisl Illugason, f\xc3\xb6dd 1079, var en isl\xc3\xa4ndsk skald i den norske kungen Magnus barfots hird. Han \xc3\xa4r huvudperson i kortsagan G\xc3\xadsls \xc3\xbe\xc3\xa1ttr Illugasonar, d\xc3\xa4r han s\xc3\xa4gs ha diktat ett huvudl\xc3\xb6senkv\xc3\xa4de (h\xc7\xabfu\xc3\xb0lausn), vilket i s\xc3\xa5 fall b\xc3\xb6r ha varit historiens sista dikt av detta slag.\n_START_SECTION_\nSagan om Gisl Illugason\n_START_PARAGRAPH_\nGisl tillh\xc3\xb6rde den ber\xc3\xb6mda Gilsbakka\xc3\xa4tten, som i Landn\xc3\xa1mab\xc3\xb3k uppges ha h\xc3\xa4rstammat fr\xc3\xa5n skaldekonstens fader Brage den gamle. Hans farfars far var Tind Hallkelsson, Gunnlaug ormstungas farbror.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4mnd\n_START_PARAGRAPH_\nVid sex \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder blev Gisl vittne till mordet p\xc3\xa5 sin far. M\xc3\xb6rdaren var en norrman vid namn Gjafvald. Elva \xc3\xa5r senare, \xc3\xa5r 1096 n\xc3\xa4r Gisl var 17 \xc3\xa5r, begav han sig till Norge f\xc3\xb6r att utkr\xc3\xa4va h\xc3\xa4mnd. Gjafvald befann sig d\xc3\xa5 som hirdman hos kung Magnus i Nidaros, och var n\xc3\xa4ra v\xc3\xa4n till kungen. Gisl s\xc3\xa5rade honom d\xc3\xb6dligt i ett bakh\xc3\xa5ll \xe2\x80\x93 och det har sin betydelse att d\xc3\xa5det skedde p\xc3\xa5 en l\xc3\xb6rdag. N\xc3\xa4r Gisl kort efter\xc3\xa5t blev gripen hade n\xc3\xa4mligen klockan redan kl\xc3\xa4mtat non, vilket markerade helgens intr\xc3\xa4de d\xc3\xa5 inga avr\xc3\xa4ttningar fick ske. Den rasande Magnus, som haft f\xc3\xb6r avsikt att genast ta livet av sin f\xc3\xa5nge, fick foga sig i detta och Gisl kastades i f\xc3\xa4ngelse.\n_START_SECTION_\nIsl\xc3\xa4nningarna i Nidaros\n_START_PARAGRAPH_\nDet fanns vid denna tid omkring 300 isl\xc3\xa4nningar i Nidaros. Bland dem var biskop Gissurs son Teit och det blivande helgonet Jon \xc3\x96gmundsson (J\xc3\xb3n \xc7\xaagmundarson). Dessa best\xc3\xa4mde sig nu f\xc3\xb6r att hj\xc3\xa4lpa sin landsman._NEWLINE_P\xc3\xa5 s\xc3\xb6ndagen bad den d\xc3\xb6ende Gjafvald kungen att skona sin dr\xc3\xa5pare. D\xc3\xa4rtill hade han uppmanats av (isl\xc3\xa4ndska?) pr\xc3\xa4ster, som talat om f\xc3\xb6r honom att han \xc3\xa4nnu hade tid att undslippa helvetet, om han \xc3\xa5ngrade sina synder och f\xc3\xb6rl\xc3\xa4t sina fiender. Kungen v\xc3\xa4grade dock att lyssna p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dant tal.\n_START_SECTION_\nHuvudl\xc3\xb6senkv\xc3\xa4det\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 m\xc3\xa5ndagen ledsagades Gisl av sina landsm\xc3\xa4n till kungen f\xc3\xb6r att d\xc3\xb6mas._NEWLINE_Jon \xc3\x96gmundsson h\xc3\xb6ll nu ett tal d\xc3\xa4r han varnade kungen att dennes egen salighet kunde vara i fara om han i vrede f\xc3\xa4llde en h\xc3\xa5rd och or\xc3\xa4ttvis dom. D\xc3\xa4remot kunde kungens tid i sk\xc3\xa4rselden bli mycket kortare, om han nu visade mildhet och barmh\xc3\xa4rtighet._NEWLINE_D\xc3\xa4refter framtr\xc3\xa4dde Gisl sj\xc3\xa4lv inf\xc3\xb6r kungen. Han f\xc3\xb6rklarade bakgrunden till dr\xc3\xa5pet och bad sedan att f\xc3\xa5 framf\xc3\xb6ra ett lovkv\xc3\xa4de om kungen, som han hade diktat i f\xc3\xa4ngelset. "Kv\xc3\xa4d, om du vill", svarade kungen. Gisl gjorde s\xc3\xa5. Sedan b\xc3\xb6jde han sig ner, lade sitt huvud mot kungens kn\xc3\xa4 och sade att denne nu fick best\xc3\xa4mma om han ville ta huvudet eller ge det tillbaka. Kungen l\xc3\xa4t honom d\xc3\xa5 f\xc3\xa5 beh\xc3\xa5lla huvudet, men de isl\xc3\xa4nningar som hade ledsagat honom skulle gemensamt betala halv mansbot. Gisl blev d\xc3\xa4refter upptagen i kungens hird, d\xc3\xa4r han fick inta den d\xc3\xb6de Gjafvalds plats._NEWLINE_Det framg\xc3\xa5r av sagan att det var Jon \xc3\x96gmundssons tal som f\xc3\xb6rm\xc3\xa5dde kungen att ben\xc3\xa5da sin f\xc3\xa5nge. Huvudl\xc3\xb6senkv\xc3\xa4det uppges ha varit uselt.\n_START_SECTION_\nSenare \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nSedan Gisl blivit hirdman stannade han hos kung Magnus s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge denne levde, och deltog i kungens alla f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g. Efter kungens d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1103 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han till Island, d\xc3\xa4r han blev en aktad man och levde till h\xc3\xb6g \xc3\xa5lder. I Sk\xc3\xa1ldatal \xc3\xa4r han omtalad som en av Magnus barfots skalder, men han n\xc3\xa4mns inte som skald hos n\xc3\xa5gon annan furste.\n_START_SECTION_\nVerk\n_START_PARAGRAPH_\nAv huvudl\xc3\xb6senkv\xc3\xa4det har ingenting bevarats, men i kortsagan om Gisl finns en lausav\xc3\xadsa som han uppges ha diktat samma morgon som han h\xc3\xa4mtades ur f\xc3\xa4ngelset. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver \xc3\xa5terst\xc3\xa5r av hans verk endast tjugo strofer ur ett ursprungligen mycket l\xc3\xa4ngre arvekv\xc3\xa4de om Magnus barfot. Kv\xc3\xa4det diktades troligen kort efter kungens d\xc3\xb6d; versm\xc3\xa5ttet \xc3\xa4r fornyr\xc3\xb0islag och stroferna finns i Morkinskinna, Hulda och Hrokkinskinna. Av speciellt svenskt intresse \xc3\xa4r stroferna 17\xe2\x80\x9320, som handlar om Magnus barfots krig mot Inge Stenkilsson \xc3\xa5r 1101 (?)._NEWLINE_"Som digter h\xc3\xb8rer G\xc3\xadsl ikke til de allerf\xc3\xb8rste", sammanfattar Finnur J\xc3\xb3nsson sin bed\xc3\xb6mning av skaldens litter\xc3\xa4ra betydelse, men till\xc3\xa4gger att stroferna har stort k\xc3\xa4llv\xc3\xa4rde, eftersom Gisl tillh\xc3\xb6rde den kungliga hirden och sj\xc3\xa4lv deltog i de h\xc3\xa4ndelser han skildrar. I ett par av stroferna n\xc3\xa4mner han sig sj\xc3\xa4lv som \xc3\xb6gonvittne.\n_START_SECTION_\nOm k\xc3\xa4llorna\n_START_PARAGRAPH_\nBer\xc3\xa4ttelsen om Gisl \xc3\xa4r h\xc3\xa4r \xc3\xa5tergiven efter G\xc3\xadsls \xc3\xbe\xc3\xa1ttr Illugasonar i Magnus barfots saga i Hulda och Hrokkinskinna. Syftet med de \xc3\xbe\xc3\xa6ttir som finns i kungasagorna har varit att tj\xc3\xa4na som exempla f\xc3\xb6r att belysa kungarnas karakt\xc3\xa4rer. Att kung Magnus tyglar sin vrede och f\xc3\xa4ller en mild och r\xc3\xa4ttvis dom, visar s\xc3\xa5ledes hans kristna sinnelag och hur en kristen kung b\xc3\xb6r handla._NEWLINE_G\xc3\xadsls \xc3\xbe\xc3\xa1ttr Illugasonar finns ocks\xc3\xa5 i J\xc3\xb3ns saga helga av Gunnlaug Leifsson. Men h\xc3\xa4r har syftet i st\xc3\xa4llet varit att belysa helgonets underg\xc3\xb6rande kraft, varf\xc3\xb6r handlingen \xc3\xa4r n\xc3\xa5got annorlunda. I den mest fullst\xc3\xa4ndiga av J\xc3\xb3ns sagas varianter (B-versionen) blir Gisl faktiskt h\xc3\xa4ngd f\xc3\xb6r dr\xc3\xa5pet p\xc3\xa5 Gjafvald \xe2\x80\x93 men han \xc3\xb6verlever tack vare ett mirakel utf\xc3\xb6rt av Jon \xc3\x96gmundsson, som allts\xc3\xa5 redan nu visar prov p\xc3\xa5 ett helgons f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga._NEWLINE_F\xc3\xb6r inget av dessa b\xc3\xa5da syften har ber\xc3\xa4ttelsen om huvudl\xc3\xb6senkv\xc3\xa4det n\xc3\xa5gon egentlig funktion. Att den \xc3\xa4nd\xc3\xa5 finns med i Hulda och Hrokkinskinna kan bero p\xc3\xa5 att den tillh\xc3\xb6rt ett \xc3\xa4ldre skikt av sagan d\xc3\xa4r just denna h\xc7\xabfu\xc3\xb0lausn har varit central f\xc3\xb6r handlingen._NEWLINE_Uppgiften att Gisl, sedan han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt till Island skulle ha uppn\xc3\xa5tt h\xc3\xb6g \xc3\xa5lder och status, \xc3\xa5terfinns endast i J\xc3\xb3ns saga helga. Hans d\xc3\xb6ds\xc3\xa5r \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt, men det har antagits att han levde in p\xc3\xa5 1150-talet.'