b'\n_START_ARTICLE_\nFunktionssocialism\n_START_SECTION_\nHistorisk utblick\n_START_PARAGRAPH_\nI den socialistiska r\xc3\xb6relsen uppfattades fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan \xc3\xa4gandet, och d\xc3\xa5 i synnerhet \xc3\xa4gandet av produktionsmedlen, som den avg\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5gan i samh\xc3\xa4llets \xc3\xb6verg\xc3\xa5ng fr\xc3\xa5n kapitalismen till socialismen. Denna uppfattning var f\xc3\xb6r en tid dominerande ocks\xc3\xa5 bland reformisterna efter arbetarr\xc3\xb6relsens delning i en kommunistisk och en socialdemokratisk gren i samband med f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och den ryska revolutionen._NEWLINE_Det partiprogram som de svenska socialdemokraterna antog 1920 insk\xc3\xa4rpte vikten av socialisering f\xc3\xb6r att en verklig samh\xc3\xa4llsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring skulle komma till st\xc3\xa5nd. Den f\xc3\xb6rsta socialdemokratiska regeringen, som tilltr\xc3\xa4dde samma \xc3\xa5r med Hjalmar Branting som statsminister, inr\xc3\xa4ttade en "socialiseringsn\xc3\xa4mnd" f\xc3\xb6r att ta itu med saken. H\xc3\xa4r kom emellertid fr\xc3\xa5gan snabbt att problematiseras. Nils Karleby, som blev n\xc3\xa4mndens sekreterare, drog med utg\xc3\xa5ngspunkt bl.a. i Vilhelm Lundstedts kritik av det naturr\xc3\xa4ttsliga egendomsbegreppet slutsatsen att \xc3\xa4gandet i sj\xc3\xa4lva verket utg\xc3\xb6rs av en upps\xc3\xa4ttning dispositionsr\xc3\xa4ttigheter av olika slag, och att det \xc3\xa4r viktigare hur och av vem dessa faktiskt ut\xc3\xb6vas \xc3\xa4n vem som har den formella \xc3\xa4gander\xc3\xa4tten._NEWLINE_Perspektivet f\xc3\xb6rsk\xc3\xb6ts d\xc3\xa4rigenom fr\xc3\xa5n samh\xc3\xa4llets \xc3\xa4gande till samh\xc3\xa4llets kontroll, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l ovanifr\xc3\xa5n genom den demokratiska statens ingrepp som underifr\xc3\xa5n genom l\xc3\xb6ntagar- och konsumentinflytande. Denna kontroll kan i realiteten variera l\xc3\xa4ngs en skala fr\xc3\xa5n noll till hundra procent med ingrepp och begr\xc3\xa4nsningar p\xc3\xa5 olika niv\xc3\xa5er i de olika dispositionsr\xc3\xa4ttigheterna, till skillnad fr\xc3\xa5n \xc3\xa4gandets absoluta kategorier - antingen \xc3\xa4ger man eller s\xc3\xa5 g\xc3\xb6r man det inte._NEWLINE_P\xc3\xa5 liknande s\xc3\xa4tt var det ocks\xc3\xa5 med sj\xc3\xa4lva begreppen kapitalism och socialism, menade Karleby. I verklighetens v\xc3\xa4rld existerar de inte i rena former. Det handlar i st\xc3\xa4llet om olika blandningar av kapitalistisk disposition och demokratisk samh\xc3\xa4llskontroll. Samtidigt understr\xc3\xb6k Karleby vikten av inkomstutj\xc3\xa4mning och sociala reformer f\xc3\xb6r arbetarklassens fulla delaktighet i samh\xc3\xa4llet - och d\xc3\xa4rmed f\xc3\xb6r kraften i den demokratiska kontrollen._NEWLINE_H\xc3\xa4ri l\xc3\xa5g ocks\xc3\xa5 en viktig f\xc3\xb6rskjutning i synen p\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gan om makten i samh\xc3\xa4llet fr\xc3\xa5n makroniv\xc3\xa5n - \xc3\xa4gandet av produktionsmedlen - till mikroniv\xc3\xa5, dvs. till m\xc3\xa4nniskors m\xc3\xb6jligheter att sj\xc3\xa4lv r\xc3\xa5da \xc3\xb6ver sina liv. Full syssels\xc3\xa4ttning i kombination med den trygghet som en generell v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdspolitik gav skulle i det dagliga livet medf\xc3\xb6ra en maktf\xc3\xb6rskjutning fr\xc3\xa5n arbetsgivarna till l\xc3\xb6ntagarna.\n_START_SECTION_\nInternationellt perspektiv och senare tid\n_START_PARAGRAPH_\nDen funktionssocialistiska synen p\xc3\xa5 samh\xc3\xa4llets f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring utvecklades framf\xc3\xb6r allt inom den svenska socialdemokratin, men liknande perspektivf\xc3\xb6rskjutning fanns ocks\xc3\xa5 hos andra reformister runt om i Europa under mellankrigstiden, till exempel belgaren Hendrik de Man och de s.k. austromarxisterna i \xc3\x96sterrike._NEWLINE_Av de senare framh\xc3\xb6ll Eduard Heimann v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdspolitikens rent av strategiska roll f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4llets omdaning i socialistisk riktning. Allm\xc3\xa4nna sociala r\xc3\xa4ttigheter f\xc3\xb6rskjuter maktbalansen i samh\xc3\xa4llet till arbetarklassens f\xc3\xb6rdel genom att arbetarna blir mindre beroende av marknaden och arbetsgivarna. Den klassm\xc3\xa4ssiga underordningen motverkas av det sociala medborgarskapets lika r\xc3\xa4ttigheter f\xc3\xb6r alla. V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdspolitiken introducerar d\xc3\xa4rmed ett fr\xc3\xa4mmande element i det kapitalistiska samh\xc3\xa4llet. Med Heimanns ord kan den liknas vid en trojansk h\xc3\xa4st som opererar djupt bakom frontlinjen mellan kapitalism och socialism._NEWLINE_Besl\xc3\xa4ktade tankeg\xc3\xa5ngar finns hos Marx, som i Kapitalets tredje band skriver om kapitalismens upph\xc3\xa4vande inom dess egen ram. Marx hade dock diamentralt olika \xc3\xa5sikter bl.a. i fr\xc3\xa5ga om demokratin, \xc3\xa4gandet, och revolutionens n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndighet. Medan funktionssocialisterna s\xc3\xa4tter perspektivet p\xc3\xa5 kontrollen \xc3\xb6ver varucirkulationen och f\xc3\xb6rdelningspolitik d\xc3\xa4r det senare skall leda till minskade klasskillnader, menade Marx att kapitalet var ett produktionss\xc3\xa4tt som styrde samh\xc3\xa4llet och att politikerna endast kan f\xc3\xb6rvalta detta och eventuellt omf\xc3\xb6rdela dess merv\xc3\xa4rde. Om produktionen inte bara skapar det vi vill ha (bruksv\xc3\xa4rden) utan ocks\xc3\xa5 det vi vill byta mot n\xc3\xa5got annat (bytesv\xc3\xa4rden) uppst\xc3\xa5r ekonomiska lagar f\xc3\xb6r hur v\xc3\xa4rdena byts mot varandra. Det senare ger enligt Marx upphov till alienation d\xc3\xa4r m\xc3\xa4nskliga relationer omvandlas till relationer mellan ting, v\xc3\xa5r egen aktivitet v\xc3\xa4nds mot oss som utomst\xc3\xa5ende krafter som dominerar oss. \xc3\x84ven om funktionssocialismen som id\xc3\xa9riktning knappt existerade under Marx levnadstid, formulerade han tankeg\xc3\xa5ngar mot samtida filosofer som hade liknande tankeg\xc3\xa5ngar, bl.a. samtide Proudhon._NEWLINE_Funktionssocialismen blev best\xc3\xa4mmande f\xc3\xb6r den svenska socialdemokratins politik fr\xc3\xa5n 1930-talet till l\xc3\xb6ntagarfondsstriden under 1970 och 80-talen, som reste fr\xc3\xa5gan om \xc3\xa4gandet av produktionsmedlen p\xc3\xa5 nytt - och slutade i en retr\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r arbetarr\xc3\xb6relsen. D\xc3\xa4refter har det varit sv\xc3\xa5rt att urskilja n\xc3\xa5gon enhetlig strategisk linje f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4llets f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring i socialistisk riktning i den socialdemokratiska politiken i Sverige.'