b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb6d j\xc3\xa4tte\n_START_PARAGRAPH_\nEn r\xc3\xb6d j\xc3\xa4tte \xc3\xa4r huvudseriestj\xc3\xa4rna som intagit ett stadium d\xc3\xa4r f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nningen v\xc3\xa4xlat \xc3\xb6ver fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4tefusionen till heliumfusion i stj\xc3\xa4rnans k\xc3\xa4rna, och \xc3\xa4r ett stadium p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen till omvandling till vit dv\xc3\xa4rg._NEWLINE_Alla stj\xc3\xa4rnor utom de minsta i klassen under 10 M\xe2\x98\x89 (solmassor) kommer d\xc3\xa5 att tillbringa en senare del p\xc3\xa5 den asymptotiska j\xc3\xa4ttegrenen.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4tta stj\xc3\xa4rnor (< 0,4 M\xe2\x98\x89)\n_START_PARAGRAPH_\nTrycket och temperaturen i mycket l\xc3\xa4tta stj\xc3\xa4rnor, s\xc3\xa5 kallade r\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar, \xc3\xa4r f\xc3\xb6r l\xc3\xa5gt f\xc3\xb6r att starta fusion av helium. Stj\xc3\xa4rnan lever hela sitt liv som en r\xc3\xb6d dv\xc3\xa4rgstj\xc3\xa4rna och slocknar n\xc3\xa4r f\xc3\xb6rr\xc3\xa5den av v\xc3\xa4te tagit slut efter mer \xc3\xa4n 100\xc2\xa0000\xc2\xa0000\xc2\xa0000 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nMedeltunga stj\xc3\xa4rnor (0,4 - 9 M\xe2\x98\x89)\n_START_PARAGRAPH_\nI medeltunga stj\xc3\xa4rnor som Solen sker f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nningen genom att v\xc3\xa4te fusionerar till helium i en proton-proton-reaktion. Gravitationen f\xc3\xa5r stj\xc3\xa4rnan att dra sig samman och g\xc3\xb6r att trycket och temperaturen i k\xc3\xa4rnan \xc3\xb6kar s\xc3\xa5 mycket att protoner sm\xc3\xa4lter samman till helium. Stj\xc3\xa4rnan lyser sedan med n\xc3\xa4stan konstant styrka i m\xc3\xa5nga miljarder \xc3\xa5r. Under denna tid ackumuleras det tyngre heliumet, restprodukten fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4tefusionen, i stj\xc3\xa4rnans mitt. Temperaturen i stj\xc3\xa4rnans k\xc3\xa4rna \xc3\xb6kar allt eftersom m\xc3\xa4ngden helium i stj\xc3\xa4rnans k\xc3\xa4rna \xc3\xb6kar. N\xc3\xa4r temperaturen \xc3\xb6verstiger 17\xc2\xa0000\xc2\xa0000 K kommer den lite snabbare CNO-cykeln att bli dominerande och \xc3\xb6ka stj\xc3\xa4rnans f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nningstakt. _NEWLINE_N\xc3\xa4r 10% av v\xc3\xa4tet i stj\xc3\xa4rnan fusionerat till helium s\xc3\xa5 blir gravitationen starkare \xc3\xa4n energiutstr\xc3\xa5lningen. I stj\xc3\xa4rnor < 2,4 M\xe2\x98\x89 (solmassor) kollapsar k\xc3\xa4rnan till dess den intagit ett degenererat tillst\xc3\xa5nd. N\xc3\xa4r temperaturen i k\xc3\xa4rnan \xc3\xb6kat till 100\xc2\xa0000\xc2\xa0000 K fusionerar heliumatomerna till kol, och i tunga stj\xc3\xa4rnor \xc3\xa4ven till syre och neon, i trippel-alfa-processen. Heliumfusionen startar samtidigt i hela den degenererade k\xc3\xa4rnan och ger under n\xc3\xa5gon sekund upphov till ett kraftigt energiutbrott som kallas f\xc3\xb6r heliumblixten. Stj\xc3\xa4rnans energiproduktion \xc3\xb6kar med en faktor 1\xc2\xa0000 och byter nu skepnad. Den \xc3\xb6kade energiproduktionen f\xc3\xa5r de yttre delarna att expandera till dess stj\xc3\xa4rnan \xc3\xb6kat 200 g\xc3\xa5nger i storlek och bildar en r\xc3\xb6d j\xc3\xa4tte._NEWLINE_I stj\xc3\xa4rnans inre sker nu skiktad f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning. I den yttre delen av k\xc3\xa4rnan sker en fusion fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4te till helium. Restprodukten helium sjunker till ett skiktet under v\xc3\xa4teskiktet d\xc3\xa4r det fusionerar till kol, syre och neon, som ackumuleras i stj\xc3\xa4rnans mitt. Trots att energiproduktionen \xc3\xb6kar, s\xc3\xa5 kommer stj\xc3\xa4rnans yttemperatur att minska p\xc3\xa5 grund av att stj\xc3\xa4rnan \xc3\xb6kat i storlek. Stj\xc3\xa4rnan f\xc3\xb6rflyttar sig h\xc3\xb6gerut i HR-diagrammet till spektralklass K och M. Den r\xc3\xb6da j\xc3\xa4tten kommer att f\xc3\xb6rlora st\xc3\xb6rre delen av sin v\xc3\xa4teatmosf\xc3\xa4r, ca 40\xc2\xa0% av sin massa, i kraftiga massutkastningar. N\xc3\xa4r j\xc3\xa4tten br\xc3\xa4nt slut sitt heliumf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d s\xc3\xa5 bl\xc3\xa5ser den bort det sista av sin v\xc3\xa4teatmosf\xc3\xa4r och slocknar.  Kvar av den r\xc3\xb6da j\xc3\xa4tten blir ett expanderande gasmoln, en planetarisk nebulosa, med en vit dv\xc3\xa4rg stor som en planet i sitt centrum. Dv\xc3\xa4rgstj\xc3\xa4rnan svalnar sakta eftersom den inte har n\xc3\xa5gon egen energiproduktion och blir till sist en svart dv\xc3\xa4rg.\n_START_SECTION_\nTunga stj\xc3\xa4rnor (> 9 M\xe2\x98\x89)\n_START_PARAGRAPH_\nTunga stj\xc3\xa4rnor genomg\xc3\xa5r samma utvecklingsstadier som medeltunga stj\xc3\xa4rnor, fast de f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nner sitt br\xc3\xa4nsle i betydligt snabbare takt. I en stj\xc3\xa4rna p\xc3\xa5 15 M\xe2\x98\x89  r\xc3\xa4cker v\xc3\xa4tef\xc3\xb6rr\xc3\xa5det i 11 miljoner \xc3\xa5r. D\xc3\xa4refter b\xc3\xb6rjar stj\xc3\xa4rnan f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nna helium och bl\xc3\xa5ser sedan upp sig till en r\xc3\xb6d j\xc3\xa4tte. Efter 2 miljoner \xc3\xa5r g\xc3\xa5r stj\xc3\xa4rnan \xc3\xb6ver till att f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nna sin kolk\xc3\xa4rna. Energiproduktionen \xc3\xb6kar och den r\xc3\xb6da j\xc3\xa4tten bl\xc3\xa5ser upp sig till en r\xc3\xb6d superj\xc3\xa4tte. Efter 2\xc2\xa0000 \xc3\xa5r har den r\xc3\xb6da superj\xc3\xa4tten br\xc3\xa4nt slut allt br\xc3\xa4nsle i k\xc3\xa4rnan. Den kollapsar och exploderar i en supernovaexplosion och lyser under n\xc3\xa5gon vecka med samma styrka som en hel galax. Kvar efter explosionen blir en planetarisk nebulosa med en neutronstj\xc3\xa4rna med ca 10 km diameter i dess mitt. Neutronstj\xc3\xa4rnan kommer sakta att svalna av eftersom den inte har n\xc3\xa5gon egen energiproduktion.\n_START_SECTION_\nSolens \xc3\xb6de\n_START_PARAGRAPH_\nSolen har lyst i 5 miljarder \xc3\xa5r och kommer att lysa i lika m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r till. Solens energiproduktion kommer stadigt att \xc3\xb6ka och om ca 1 miljard \xc3\xa5r kommer den \xc3\xb6kade v\xc3\xa4rmeutstr\xc3\xa5lningen f\xc3\xa5 Jordens hav att koka bort. Jorden f\xc3\xa5r ett klimat som liknar det p\xc3\xa5 Venus. Om ca 5 miljarder \xc3\xa5r n\xc3\xa4r Solen \xc3\xa4r ca 10 miljarder \xc3\xa5r gammal kommer den b\xc3\xb6rja f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nna helium. Solen kommer att sv\xc3\xa4lla upp till en r\xc3\xb6d j\xc3\xa4tte - 250 g\xc3\xa5nger Solens nuvarande storlek. De inre planeterna, Merkurius och Venus kommer slukas. De kraftiga massutkastningarna kommer att slita bort Jordens atmosf\xc3\xa4r, och den kraftiga v\xc3\xa4rmen f\xc3\xa5r bergen att sm\xc3\xa4lta. Solens f\xc3\xb6rlust av materia g\xc3\xb6r att dess dragningskraft minskar. Planeterna som finns kvar kommer att f\xc3\xa5 vidgade omloppsbanor. Jordens bana kommer initialt att vidgas, men den "tidvattenv\xc3\xa5g" som Jorden skapar p\xc3\xa5 den n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna solytan kommer att bromsa upp Jorden i sin bana, och \xc3\xa4ven den kommer att slukas.'