b'\n_START_ARTICLE_\nMoskog\n_START_PARAGRAPH_\nMoskog \xc3\xa4r skog p\xc3\xa5 podsoljord d\xc3\xa4r det \xc3\xb6versta markskiktet best\xc3\xa5r av f\xc3\xb6rna och humus. Tr\xc3\xa4dskiktet domineras i allm\xc3\xa4nhet av tall eller gran, men bj\xc3\xb6rk och andra l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d kan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rekomma. Moskog (kangasmets\xc3\xa4) och lundskog (lehtomets\xc3\xa4) \xc3\xa4r de tv\xc3\xa5 huvudtyperna i den finl\xc3\xa4ndska skogstypsl\xc3\xa4ra som utvecklades av A.K. Cajander. N\xc3\xa4stan all skog i Finland r\xc3\xa4knas som moskog. I den  skogstypsklassificering som anv\xc3\xa4nds inom skogsn\xc3\xa4ringen i Sverige motsvaras moskogen huvudsakligen av barrtr\xc3\xa4dsdominerade ristyper men \xc3\xa4ven l\xc3\xa5g\xc3\xb6rttyper. Botaniker kan i st\xc3\xa4llet tala om hedskogar.\n_START_SECTION_\nIndelning\n_START_PARAGRAPH_\nMoskogen indelas efter tillg\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 n\xc3\xa4ring och vatten i n\xc3\xa5gra olika huvudtyper, som i sin tur indelas i en m\xc3\xa4ngd olika undertyper.\n_START_SECTION_\nLavmo\n_START_PARAGRAPH_\nLavmo (karukkokangas) \xc3\xa4r den kargaste typen av momark. Tall \xc3\xa4r det enda tr\xc3\xa4dslag som blir fullv\xc3\xa4xt p\xc3\xa5 en lavmo. Bottenskiktet domineras helt av lavar, fr\xc3\xa4mst renlavar. I f\xc3\xa4ltskiktet f\xc3\xb6rekommer flera risarter s\xc3\xa5som lingon och bl\xc3\xa5b\xc3\xa4r, men i f\xc3\xb6rkrympt form. Lavmo \xc3\xa4r en s\xc3\xa4llsynt st\xc3\xa5ndortstyp. I norra Finland \xc3\xa4r mindre \xc3\xa4n en procent av skogsmarken lavmo; i s\xc3\xb6dra Finland mindre \xc3\xa4n 1\xc2\xa0promille.\n_START_SECTION_\nKarg mo\n_START_PARAGRAPH_\nKarg mo (kuiva kangas) \xc3\xa4r n\xc3\xa5got b\xc3\xb6rdigare \xc3\xa4n lavmo, men \xc3\xa4ven h\xc3\xa4r \xc3\xa4r tallen det enda tr\xc3\xa4dslag som trivs. I norr dominerar lavar i bottenskiktet, medan det i s\xc3\xb6der f\xc3\xb6rekommer ungef\xc3\xa4r lika mycket mossor. Lavar f\xc3\xb6rekommer tillsammans med mossor. F\xc3\xa4ltskiktet domineras av ris, exempelvis ljung, men kan ocks\xc3\xa5 inneh\xc3\xa5lla n\xc3\xa5gra arter av gr\xc3\xa4s och \xc3\xb6rter, som dock f\xc3\xb6rekommer mycket glest. I norra Finland \xc3\xa4r omkring 10\xc2\xa0% av skogsmarken karg mo, i s\xc3\xb6dra Finland mindre \xc3\xa4n 3\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nTorr mo\n_START_PARAGRAPH_\nTorr mo (kuivahko kangas) \xc3\xa4r \xc3\xa4ven den en st\xc3\xa5ndort f\xc3\xb6r tall, men gran och v\xc3\xa5rtbj\xc3\xb6rk kan f\xc3\xb6rekomma som tr\xc3\xa4d i mindre m\xc3\xa4ngd samt asp, al, s\xc3\xa4lg, r\xc3\xb6nn och en som buskar. I bottenskiktet \xc3\xa4r v\xc3\xa4ggmossa den dominerande arten, vanligen tillsammans med husmossa. \xc3\x84ven renlavar f\xc3\xb6rekommer, mer i norr \xc3\xa4n i s\xc3\xb6der. I f\xc3\xa4ltskiktet finns ett flertal risarter s\xc3\xa5som bl\xc3\xa5b\xc3\xa4r, skvattram, kr\xc3\xa5kb\xc3\xa4r och odon. I norra Finland utg\xc3\xb6rs n\xc3\xa4stan h\xc3\xa4lften av skogsmarken av torr mo, medan andelen i s\xc3\xb6dra Finland \xc3\xa4r en dryg fj\xc3\xa4rdedel.\n_START_SECTION_\nFrisk mo\n_START_PARAGRAPH_\nFrisk mo (tuore kangas) kan vara v\xc3\xa4xtplats f\xc3\xb6r flera olika tr\xc3\xa4dslag \xe2\x80\x93 gran, tall, glasbj\xc3\xb6rk eller v\xc3\xa5rtbj\xc3\xb6rk. Detta pr\xc3\xa4glar i sin tur artsammans\xc3\xa4ttningen p\xc3\xa5 marken. V\xc3\xa4gg- och husmossa dominerar vanligen i bottenskiktet, i norr ibland tillsammans med lavar. Ett 15-tal olika arter av gr\xc3\xa4s och \xc3\xb6rter kan p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas i f\xc3\xa4ltskiktet. En, r\xc3\xb6nn och hallon f\xc3\xb6rekommer sparsamt som buskar. Mellan 40 och 45\xc2\xa0procent av skogsmarken i Finland \xc3\xa4r frisk mo; mer i s\xc3\xb6der \xc3\xa4n i norr.\n_START_SECTION_\nLundartad mo\n_START_PARAGRAPH_\nLundartad mo (lehtomainen kangas) \xc3\xa4r den b\xc3\xb6rdigaste motypen. Humuslagret liknar d\xc3\xa4r mullen i en lundskog, men jordm\xc3\xa5nen har fortfarande podsolprofil. Tr\xc3\xa4dskiktet domineras i allm\xc3\xa4nhet av gran, men det kan ocks\xc3\xa5 vara v\xc3\xa5rtbj\xc3\xb6rk eller ibland tall. H\xc3\xa4gg, r\xc3\xb6nn, s\xc3\xa4lg, al och asp kan h\xc3\xa4r bli tr\xc3\xa4dformiga. P\xc3\xa5 marken v\xc3\xa4xer framf\xc3\xb6r allt olika arter av mossor tillsammans med \xc3\xb6rter som harsyra och bl\xc3\xa5b\xc3\xa4r. Denna st\xc3\xa5ndortstyp \xc3\xa4r vanligast i s\xc3\xb6dra Finland, d\xc3\xa4r en dryg femtedel av skogsmarken \xc3\xa4r lundartad mo. I norr utg\xc3\xb6r den bara ett par procent.'