b'\n_START_ARTICLE_\nDoge\n_START_PARAGRAPH_\nDoge (Veneziansk form av it. duce, fr\xc3\xa5n lat. dux "ledare") var titeln p\xc3\xa5 den person som innehade det h\xc3\xb6gsta \xc3\xa4mbetet i de historiska stadsstaterna Venedig, Amalfi och Genua._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta dogen valdes redan 697 i Venedig och i Genua 1339. B\xc3\xa5de Genua och Venedig intogs av franska trupper 1797 och de b\xc3\xa4gge dogerna f\xc3\xb6ll. I Genua kom dock dogev\xc3\xa4rdigheten att \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttas under en kort period 1802-05._NEWLINE_I Venedig valdes dogen ursprungligen p\xc3\xa5 livstid och hade en n\xc3\xa4rmast absolut makt. Dogen valdes av folket men kandidaterna till doge\xc3\xa4mbetet kom fr\xc3\xa5n Venedigs m\xc3\xa4ktigaste familjer. Med tiden urholkades dogens makt och fr\xc3\xa5n 1172 delade han p\xc3\xa5 makten med sex r\xc3\xa5dgivare, vilka tillsammans utgjorde stadens signoria. Valet av doge kom att tas \xc3\xb6ver av ett utskott i det stora r\xc3\xa5det och f\xc3\xb6r att minska de m\xc3\xa4ktiga aristokratiska familjernas makt blev dogevalet fr\xc3\xa5n 1268 en mycket komplicerad process. Doge\xc3\xa4mbetet reducerades alltmer till en n\xc3\xa4rmast ceremoniell post._NEWLINE_I Genua valdes dogen till en b\xc3\xb6rjan av folket p\xc3\xa5 livstid men 1528 begr\xc3\xa4nsades \xc3\xa4mbetstiden till tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r. Samtidigt \xc3\xb6vergick valet av dogen till stadens r\xc3\xa5d._NEWLINE_Hans gem\xc3\xa5l kallades dogaressa.'