b'\n_START_ARTICLE_\nHans Brask\n_START_SECTION_\nTidiga \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nBrasks far var borgm\xc3\xa4stare i Link\xc3\xb6ping. Brask sj\xc3\xa4lv bedrev juridiska och kyrkor\xc3\xa4ttsliga studier vid Greifswalds och Rostocks universitet samt blev vid n\xc3\xa5got av dem doktor. Efter sin hemkomst anst\xc3\xa4lldes han som kanik i Link\xc3\xb6pings kapitel och var en tid biskop Henrik Tidemanssons kansler._NEWLINE_Brask blev 1501 domprost efter Hemming Gadh d\xc3\xa5 denne blev biskop. Under \xc3\xa5ren d\xc3\xa4refter vistades Brask i Rom men intr\xc3\xa4dde efter sin \xc3\xa5terkomst till Sverige 1504 i rikets r\xc3\xa5d. Under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren spelade han en roll i de f\xc3\xb6rhandlingar som f\xc3\xb6rdes med Danmark efter brytningen 1505 och tillh\xc3\xb6rde dem som f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte arbeta fram en f\xc3\xb6rlikning med danske kungen. F\xc3\xb6rlikningstr\xc3\xa4vandena kulminerade med Erik Trolles val till riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare men falangen krossades av Sten Sture den yngre 1513. Samma \xc3\xa5r blev Brask biskop i Link\xc3\xb6pings stift, sedan Gadh som var vald utan p\xc3\xa5vlig bekr\xc3\xa4ftelse, m\xc3\xa5st tr\xc3\xa4da tillbaka.\n_START_SECTION_\nTid som biskop\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den f\xc3\xb6ljande tiden fick han en sv\xc3\xa5r roll, d\xc3\xa5 han egentligen ogillade Sten Stures upptr\xc3\xa4danden mot \xc3\xa4rkebiskop Gustaf Trolle men inte hade makt att mots\xc3\xa4tta sig denne. Detta skall vara bakgrunden till den "brasklapp" han skall ha infogat i beseglingen av 1517 \xc3\xa5rs riksdagsbeslut. Efter Stens Sten Stures d\xc3\xb6d sl\xc3\xb6t han sig \xc3\xa4ven till Kristian II och unionspartiet, men \xc3\xb6vergick, fr\xc3\xa4mst genom Arvid Gustafsson V\xc3\xa4stg\xc3\xb6tes p\xc3\xa5tryckningar till Gustav Vasas sida._NEWLINE_Brask \xc3\xa4r mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r den s\xc3\xa5 kallade brasklappen. Det s\xc3\xa4gs om Hans Brask, n\xc3\xa4r han tvingades underteckna och s\xc3\xa4tta sitt sigill p\xc3\xa5 1517 \xc3\xa5rs riksdags beslut att avs\xc3\xa4tta \xc3\xa4rkebiskop Gustaf Trolle, att han under sigillet stack en liten lapp, p\xc3\xa5 vilken han hade skrivit "H\xc3\xa4rtill \xc3\xa4r jag n\xc3\xb6dd och tvungen" (alternativt "Till denna besegling \xc3\xa4r jag n\xc3\xb6dd och tvungen"). Detta ber\xc3\xa4ttas f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i Olaus Petris svenska kr\xc3\xb6nika, skriven p\xc3\xa5 1540-talet och beh\xc3\xa4ftad med m\xc3\xa5nga felaktigheter (se \xc3\xa4ven Pelle Holm: Bevingade ord, uppslagsordet "N\xc3\xb6dd"). Det ska ha gjort att han \xc3\xb6verlevde Stockholms blodbad._NEWLINE_Han stod till en b\xc3\xb6rjan h\xc3\xb6gt i anseende hos Gustav Vasa och var hans r\xc3\xa5dgivare i utrikespolitiska fr\xc3\xa5gor men i takt med reformationen f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrades f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet. Brask protesterade 1525 mot Olaus Petris gifterm\xc3\xa5l. Han p\xc3\xa5st\xc3\xa5s ha sagt b\xc3\xa4ttre hade varit, Paulus blifvit br\xc3\xa4nder, \xc3\xa4n att han skulle varda af hvar man k\xc3\xa4nder._NEWLINE_Brask var politiskt och religi\xc3\xb6st konservativ. "V\xc3\xa5rt rikes frihet", sade han, "h\xc3\xa4nger p\xc3\xa5 kyrkan och ridderskapet". Han var en av sin tids h\xc3\xb6gutbildade inom ekonomi, politik och teologi men intresserade sig ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r jordbruk._NEWLINE_Han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte starta ett boktryckeri och ett pappersbruk i S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping. Tryckeriet var verksamt fr\xc3\xa5n 1523 till 1526 och lades ner p\xc3\xa5 Gustav Vasas befallning tillsammans med pappersbruket i samband med reformationen. Orsaken var att tryckeriet gav ut antilutherska skrifter. Huset i S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping finns fortfarande kvar och kallas f\xc3\xb6r "Braskens tryckeri" S\xc3\xa5 vitt man vet var han den f\xc3\xb6rste som t\xc3\xa4nkte p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rbinda V\xc3\xa4ttern och V\xc3\xa4nern med en kanal och s\xc3\xa5ledes m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra en direkt f\xc3\xb6rbindelse mellan \xc3\xb6stra Sverige och Kattegatt._NEWLINE_Vid V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s riksdag 1527 kom den stora sammanst\xc3\xb6tningen mellan kungen och biskopen, den s\xc3\xa5 kallade V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s recess. Sedan Johannes Magnus avrest till Danzig, blev Brask katolicismens fr\xc3\xa4mste f\xc3\xb6rsvarare i Sverige.\n_START_SECTION_\nSenare \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nHan tvingades dock som s\xc3\xa5dan vika sig f\xc3\xb6r kungens beslut att kyrkan skulle \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna alla slott och all \xc3\xb6verfl\xc3\xb6dig r\xc3\xa4nta till kungen. Han begav sig efter detta p\xc3\xa5 en visitationsresa till Gotland, varifr\xc3\xa5n han sedan fortsatte till Danzig f\xc3\xb6r att aldrig \xc3\xa5terkomma till Sverige.\n_START_SECTION_\nForskning\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1970 utgav Hans Gillingstam och G\xc3\xb6ran Setterkrans handskriften "Genealogica 2", nu i Riksarkivet. Vid unders\xc3\xb6kningar har den visat sig vara en avskrift av en ej l\xc3\xa4ngre bevarad sl\xc3\xa4ktbok \xc3\xb6ver Brask. Kunskapen om det senmedeltida svenska h\xc3\xb6gfr\xc3\xa4lset har d\xc3\xa4rmed berikats samt \xc3\xa4ven de l\xc3\xa4gre socialgruppernas sl\xc3\xa4ktf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden inom Link\xc3\xb6pings stift.'