b'\n_START_ARTICLE_\nEusocialitet\n_START_PARAGRAPH_\nEusocialitet \xc3\xa4r ett levnadss\xc3\xa4tt hos djur d\xc3\xa4r de lever i ett organiserat, hierarkiskt samh\xc3\xa4lle._NEWLINE_Gemensamt f\xc3\xb6r eusociala djur \xc3\xa4r att fortplantningen sk\xc3\xb6ts av bara en eller n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 individer i ett samh\xc3\xa4lle. Flertalet individer i en grupp fortplantar sig inte. Hos m\xc3\xa5nga eusociala djur \xc3\xa4r dessa arbetare sterila och saknar fortplantningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga. Altruism \xe2\x80\x93 uppoffring f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4llets skull \xe2\x80\x93 \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 viktigt._NEWLINE_V\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda eusociala djur \xc3\xa4r bin, getingar och myror, som alla h\xc3\xb6r till insektsordningen steklar, men det finns \xc3\xa4ven ett f\xc3\xa5tal exempel i andra djurgrupper, som till exempel kalr\xc3\xa5ttan i familjen mullvadsgnagare.\n_START_SECTION_\nTerminologi\n_START_PARAGRAPH_\nTermen eusocialitet introducerades 1966 av entomologen Suzanne Batra d\xc3\xa5 hon skrev ett arbete om v\xc3\xa4gbin. Batra definierade d\xc3\xa5 eusocialitet som en koloni d\xc3\xa4r den individen som grundar n\xc3\xa4stet \xc3\xb6verlever f\xc3\xb6r att samarbeta med en grupp d\xc3\xb6ttrar, med en arbetsf\xc3\xb6rdelning. Allteftersom det vetenskapliga intresset f\xc3\xb6r entomologi \xc3\xb6kade kom begreppets definition att vidareutvecklas, fr\xc3\xa4mst av Charles D. Michener och Edward O. Wilson. Termen fick d\xc3\xa5 mer strikta kriterier f\xc3\xb6r att identifiera eusociala samh\xc3\xa4llen, vilka fr\xc3\xa4mst kretsade kring samarbetet mellan f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar och deras avkomma.\n_START_SECTION_\nEvolution\n_START_PARAGRAPH_\nEusocialitet tycktes f\xc3\xb6rst of\xc3\xb6renligt med teorin om naturligt urval, d\xc3\xa5 denna bygger p\xc3\xa5 individens str\xc3\xa4van att f\xc3\xb6ra vidare sin genetiska kod genom reproduktion, vilket f\xc3\xb6r de infertila kasten hos en eusocial art har givits upp. I sitt verk Om arternas uppkomst refererade Charles Darwin till problemet som "en s\xc3\xa4rskild sv\xc3\xa5righet, som f\xc3\xb6rst syntes mig o\xc3\xb6fvervinnelig och i sanning tillintetg\xc3\xb6rande hela teorien."\n_START_SECTION_\nMultiniv\xc3\xa5selektion\n_START_PARAGRAPH_\nEn teori som mots\xc3\xa4tter sig id\xc3\xa9n om sl\xc3\xa4ktskapsselektion \xc3\xa4r den teori om multiniv\xc3\xa5selektion som lyfts fram av bland annat Edward O. Wilson och Martin A. Nowak. Enligt denna alternativa teori om framv\xc3\xa4xten av eusocialitet inom en art framst\xc3\xa4lls sl\xc3\xa4ktskapet mellan individer som en konsekvens av, snarare \xc3\xa4n orsak till, det eusociala samh\xc3\xa4llet. Ist\xc3\xa4llet skulle eusocialitet uppst\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grund av det naturliga urvalets verkan p\xc3\xa5 gruppniv\xc3\xa5: om en art \xc3\xb6verlevnadsm\xc3\xa4ssigt gynnas av eusocialitet, d\xc3\xa4r man samverkar f\xc3\xb6r kolonins \xc3\xb6verlevnad snarare \xc3\xa4n den enskilda individen, kommer grupper d\xc3\xa4r dessa altruistiska gener gynnats och eusocialitet uppst\xc3\xa5tt att utkonkurrera de andra grupper d\xc3\xa4r eusocialitet inte har utvecklats \xe2\x80\x93 och de eusociala generna f\xc3\xa5r st\xc3\xb6rre spridning.'