b'\n_START_ARTICLE_\nWestcar-papyrusen\n_START_PARAGRAPH_\nWestcar-papyrusen (P. Berlin 3033) \xc3\xa4r ett papyrusfynd fr\xc3\xa5n Forntida Egypten och inneh\xc3\xa5ller den \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda bevarade texten om trollkarlar och magi. Manuskriptet dateras till cirka 1800 -1600-talet f.Kr. och f\xc3\xb6rvaras idag p\xc3\xa5 \xc3\x84gyptisches Museum i Berlin.\n_START_SECTION_\nManuskriptet\n_START_PARAGRAPH_\nWestcar-papyrusen best\xc3\xa5r av tolv fragmenterade papyrusrullar._NEWLINE_Texten best\xc3\xa5r av fem olika ber\xc3\xa4ttelser och beskriver underverk utf\xc3\xb6rda av trollkarlar och pr\xc3\xa4ster. Historierna i manuskriptet kallas \xc3\xa4ven Ber\xc3\xa4ttelser fr\xc3\xa5n kung Cheops hov och ber\xc3\xa4ttades vid farao Khufus (cirka 2589-2566 f. Kr.) hov av dennes s\xc3\xb6ner._NEWLINE_Texten \xc3\xa4r skriven i hieratisk skrift och i hieroglyfer._NEWLINE_Manuskriptet (5.e ber\xc3\xa4ttelsen) inneh\xc3\xa5ller ocks\xc3\xa5 en av de \xc3\xa4ldsta beskrivningar av en barnaf\xc3\xb6delse.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta ber\xc3\xa4ttelsen\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien utspelar sig under farao Djoser och ber\xc3\xa4ttaren \xc3\xa4r troligen Djedefra. H\xc3\xa4r finns endast de sista raderna bevarade.\n_START_SECTION_\nAndra ber\xc3\xa4ttelsen \xe2\x80\x93 Weba-iner\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien utspelar sig under farao Nebka och ber\xc3\xa4ttaren var Chefren._NEWLINE_Trollkarlen Ubaoner bedras av sin hustru. Han tillverkar d\xc3\xa5 en krokodilfigur i vax som f\xc3\xb6rvandlas till en levande krokodil och slukar hustruns \xc3\xa4lskare.\n_START_SECTION_\nTredje ber\xc3\xa4ttelsen - Djadjamankh\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien utspelar sig under farao Snofru och ber\xc3\xa4ttaren var Bauefre._NEWLINE_En dag var Snofru nedst\xc3\xa4md och hans \xc3\xb6verstepr\xc3\xa4st f\xc3\xb6reslog en tur p\xc3\xa5 sj\xc3\xb6n. Under turen tappade en kvinna i s\xc3\xa4llskapet sitt smycke i vattnet. Snofru beordrar d\xc3\xa5 pr\xc3\xa4sten Djadja-m-Ankh att hitta smycket vilket denne g\xc3\xb6r genom att lyfta halva sj\xc3\xb6ns vatten.\n_START_SECTION_\nFj\xc3\xa4rde ber\xc3\xa4ttelsen - Djedi\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien utspelar sig under farao Khufu och ber\xc3\xa4ttaren var Hordjedef._NEWLINE_Trollkarlen Djedi p\xc3\xa5st\xc3\xa5s vara 110 \xc3\xa5r gammal och har f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att s\xc3\xa4tta tillbaka avhuggna huvuden p\xc3\xa5 djur. Han kallas till hovet och avsl\xc3\xb6jar \xc3\xa4ven framtida faraoner i Egyptens femte dynasti med Userkaf, Sahura och Neferirkara.\n_START_SECTION_\nFemte ber\xc3\xa4ttelsen - Rudj-Djedet\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien utspelar sig under farao Khufu och ber\xc3\xa4ttaren framg\xc3\xa5r inte._NEWLINE_Kvinnan Rudj-djedet var havande och Ra beordrar gudarna Isis, Neftys, Meshkent, Heget och Khnum att hj\xc3\xa4lpa henne. De antar m\xc3\xa4nniskogestalt och f\xc3\xb6rl\xc3\xb6ser barnen som \xc3\xa4r utsedda att bli framtida de faraonerna Userkaf, Sahura och Neferirkara. Gudarna g\xc3\xb6mmer \xc3\xa4ven kungliga insignier p\xc3\xa5 plats. Dessa uppt\xc3\xa4cks senare av en tj\xc3\xa4narinna som vill avsl\xc3\xb6ja detta f\xc3\xb6r farao Khufu. P\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till dennes hov slukas hon av en krokodil och Khufu f\xc3\xa5r aldrig reda p\xc3\xa5 h\xc3\xa4ndelsen. H\xc3\xa4r slutar den ofullbordade ber\xc3\xa4ttelsen.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nBer\xc3\xa4ttelserna nedtecknades under Andra mellantiden (cirka 1800 -1600-talet f.Kr.) men tros h\xc3\xa4rstamma fr\xc3\xa5n Egyptens tolfte dynasti (cirka 1991-1783 f.Kr.) under Mellersta riket._NEWLINE_Det \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt n\xc3\xa4r och hur papyrusen uppt\xc3\xa4cktes men engelske Henry Westcar inf\xc3\xb6rskaffade manuskriptet kring 1825 och sk\xc3\xa4nkte det till tyske egyptologen Karl Richard Lepsius 1839. Lepsius lyckades dock inte dechiffrera texten._NEWLINE_F\xc3\xb6rst 1889 publicerade tyske Adolf Erman en \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning i "Die Sprache des Papyrus Westcar" och 1890 hela texten i boken "Die M\xc3\xa4rchen des Papyrus Westcar" utgiven av W. Spemann f\xc3\xb6rlag i Berlin._NEWLINE_Efter Lepsius d\xc3\xb6d kom manuskriptet 1886 i \xc3\x84gyptisches Museums \xc3\xa4go, arkivnumret \xc3\xa4r P. Berlin 3033 ._NEWLINE_1988 utgav A.M. Blackman en ny \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning i boken "The Story of King Kheops and the magicians" utgiven av J.V. Books f\xc3\xb6rlag i Reading.'