b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96resundsf\xc3\xb6rbindelsens broar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96resundsf\xc3\xb6rbindelsens broar str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n den konstgjorda \xc3\xb6n Pepparholm s\xc3\xb6der om Saltholm till Lernacken s\xc3\xb6der om Limhamn. De best\xc3\xa5r av en 1 092 meter l\xc3\xa5ng snedkabelbro \xc3\xb6ver farleden Flintr\xc3\xa4nnan och l\xc3\xa4gre tillfartsbroar p\xc3\xa5 \xc3\xb6mse sidor. Den v\xc3\xa4stra bron \xc3\xa4r 3 014 meter och den \xc3\xb6stra 3 739 meter. Broarna har tv\xc3\xa5 plan, det \xc3\xb6vre f\xc3\xb6r motorv\xc3\xa4g och det undre f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g.\n_START_SECTION_\nPolitiska beslut\n_START_PARAGRAPH_\nDanmarks och Sveriges regeringar enades den 23 mars 1991 om att uppf\xc3\xb6ra en kombinerad v\xc3\xa4g- och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsf\xc3\xb6rbindelse mellan Kastrup och Limhamn. F\xc3\xb6rbindelsen skulle utg\xc3\xb6ras av en s\xc3\xa4nktunnel fr\xc3\xa5n Kastrup till en konstgjord \xc3\xb6 sydv\xc3\xa4st om Saltholm och sedan vidare som bro till Limhamn. \xc3\x96ver farlederna Flintr\xc3\xa4nnan och Trindelr\xc3\xa4nnan skulle finnas h\xc3\xb6gbroar med segelfri h\xc3\xb6jd om minst 50 respektive 32 meter. Segelfri bredd skulle vara minst 300 respektive 200 meter. Parterna var \xc3\xb6verens om att den slutliga utformningen kunde komma att justeras av milj\xc3\xb6m\xc3\xa4ssiga, tekniska och ekonomiska sk\xc3\xa4l. S\xc3\xa5 blev ocks\xc3\xa5 fallet. Den konstgjorda \xc3\xb6n, Pepparholm, hamnade rakt s\xc3\xb6der om Saltholm och i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5 h\xc3\xb6gbroar blev det en st\xc3\xb6rre h\xc3\xb6gbro \xc3\xb6ver Flintr\xc3\xa4nnan. Flintr\xc3\xa4nnans str\xc3\xa4ckning f\xc3\xb6rsk\xc3\xb6ts en kilometer \xc3\xb6sterut. L\xc3\xa4nderna skapade var sitt bolag, A/S \xc3\x98resundsforbindelsen och Svensk-danska brof\xc3\xb6rbindelsen AB, Svedab AB, och dessa blev h\xc3\xa4lften\xc3\xa4gare i det gemensamma \xc3\x96resundsbrokonsortiet. Konsortiet fick ansvar f\xc3\xb6r byggande och drift av f\xc3\xb6rbindelsen.\n_START_SECTION_\nDesignt\xc3\xa4vling och upphandling\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96resundsbrokonsortiet utlyste i slutet av 1992 en t\xc3\xa4vling om hur f\xc3\xb6rbindelsen skulle utformas. Sex bidrag l\xc3\xa4mnades in, bland annat ett formgivet av Santiago Calatrava och ett annat av Norman Foster, men det blev tv\xc3\xa5 andra som valdes ut f\xc3\xb6r vidare utveckling och upphandling. ASO Group med Georg Rotne som arkitekt f\xc3\xb6reslog att sj\xc3\xa4lva bron huvudsakligen gjordes av st\xc3\xa5l i tv\xc3\xa5 plan, med motorv\xc3\xa4g \xc3\xb6verst och t\xc3\xa5gtrafik underst. \xc3\x98LC (\xc3\x98resund Link Consultants) placerade i st\xc3\xa4llet motorv\xc3\xa4g och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g i samma plan p\xc3\xa5 en betongbro. B\xc3\xa5da grupperna f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade en snedkabelbro \xc3\xb6ver Flintr\xc3\xa4nnan._NEWLINE_Upphandlingen av hela \xc3\x96resundsf\xc3\xb6rbindelsen delades upp i olika kontrakt, bland annat ett avtal f\xc3\xb6r de tv\xc3\xa5 tillfartsbroarna och ett annat f\xc3\xb6r h\xc3\xb6gbron. Sundlink Contractors kunde i november 1995 teckna kontrakt med \xc3\x96resundsbrokonsortiet att bygga s\xc3\xa5v\xc3\xa4l tillfartsbroarna som h\xc3\xb6gbron enligt ASO Groups f\xc3\xb6rslag, allt till en kostnad av 6,8 miljarder DKK (inklusive en viadukt p\xc3\xa5 Pepparholm)._NEWLINE_F\xc3\xb6r utformning av sitt anbud hade Sundlink anlitat teknikkonsulterna COWI fr\xc3\xa5n Danmark och VBB fr\xc3\xa5n Sverige. Dessa fick nu i uppdrag att detaljutforma f\xc3\xb6rslagen och att kontrollera det vidare arbetet.\n_START_SECTION_\nTillfartsbroarna\n_START_PARAGRAPH_\nTillfartsbroarna \xc3\xa4r uppbyggda av 49 fackverksspann av st\xc3\xa5l som vilar p\xc3\xa5 bropelare av betong. St\xc3\xa5lspannen har en l\xc3\xa4ngd av 140,6 meter utom vid brof\xc3\xa4stena, d\xc3\xa4r de \xc3\xa4r kortare, 120,3 m. De \xc3\xa4r tillverkade av Dragados Offshore i Puerto Real vid C\xc3\xa1diz i Spanien, ett av f\xc3\xa5 f\xc3\xb6retag i Europa med tillr\xc3\xa4cklig kapacitet. St\xc3\xa5lpl\xc3\xa5tar fr\xc3\xa5n British Steel skars till och svetsades ihop till fackverksspannens olika best\xc3\xa5ndsdelar som sedan fogades samman till 120-141 m l\xc3\xa5nga spann. Dessa f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med en v\xc3\xa4gbana i armerad betong p\xc3\xa5 det \xc3\xb6vre planet och ett betongd\xc3\xa4ck f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 det undre. De f\xc3\xa4rdiga sektionerna bogserades p\xc3\xa5 pr\xc3\xa5mar till Sundlinks anl\xc3\xa4ggning i Norra hamnen. H\xc3\xa4r utrustades spannen med s\xc3\xa4rskilda tr\xc3\xa5g av betong f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gssp\xc3\xa5ren, g\xc3\xa5ngbroar l\xc3\xa4ngs med sp\xc3\xa5ren mm. Trappor f\xc3\xb6rbinder v\xc3\xa4gplan och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsplan var 700:e meter. Under bron h\xc3\xa4nger en servicevagn._NEWLINE_Bropelarna \xc3\xa4r individuellt utformade med h\xc3\xa4nsyn till ber\xc3\xa4knad belastning, berggrundens niv\xc3\xa5 och s\xc3\xa5 att bron successivt n\xc3\xa5r upp till h\xc3\xb6gbrons 57 m segelfri h\xc3\xb6jd. Pelarna vilar p\xc3\xa5 betongkassuner som \xc3\xa4r fastgjorda i berggrunden. H\xc3\xb6gbrons pyloner, liksom tre pelare p\xc3\xa5 vardera sidan om dem, omges av undervattensrev f\xc3\xb6r att minska risken att st\xc3\xb6rre fartyg kolliderar med bron. S\xc3\xa5v\xc3\xa4l kassuner som pelare tillverkades i Norra hamnen. Kassuner, bropelare och fackverksspann transporterades till sina platser i \xc3\x96resund av pontonkranen Svanen. Brosektionerna svetsades samman men med j\xc3\xa4mna mellanrum l\xc3\xa4mnade man utrymme f\xc3\xb6r st\xc3\xa5lets v\xc3\xa4rmeexpansion.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb6gbron\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6gbron \xc3\xb6ver Flintr\xc3\xa4nnan \xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens l\xc3\xa4ngsta snedkabelbro f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de bil- och t\xc3\xa5gtrafik. Valet att bygga en snedkabelbro i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r h\xc3\xa4ngbro grundades bland annat p\xc3\xa5 att en h\xc3\xa4ngbro hade kunnat bli instabil om ett snabbt\xc3\xa5g eller ett tungt godst\xc3\xa5g skulle g\xc3\xb6ra en kraftig inbromsning p\xc3\xa5 en s\xc3\xa5dan bro. Bron h\xc3\xa4nger i st\xc3\xa5lkablar f\xc3\xa4sta i 203,5 meter h\xc3\xb6ga pyloner. Avst\xc3\xa5ndet mellan pylonerna \xc3\xa4r 490 meter och totalt \xc3\xa4r h\xc3\xb6gbron 1 092 meter l\xc3\xa5ng. Den fria segelh\xc3\xb6jden \xc3\xa4r 57 m.\n_START_SECTION_\nPyloner\n_START_PARAGRAPH_\nPylonernas fundament utg\xc3\xb6rs av ih\xc3\xa5liga betongkassuner som \xc3\xa4r f\xc3\xb6rankrade i kalkstensbottnen. De tillverkades i Kockums torrdocka i Malm\xc3\xb6 och bogserades p\xc3\xa5 plats. D\xc3\xa4r fylldes de med betong och ballast. Sj\xc3\xa4lva pylonerna g\xc3\xb6ts med hj\xc3\xa4lp av utrustning som kl\xc3\xa4ttrade upp\xc3\xa5t p\xc3\xa5 de delar som redan var klara. P\xc3\xa5 femtio meters h\xc3\xb6jd g\xc3\xb6ts en tio meter h\xc3\xb6g och trettio meter bred tv\xc3\xa4rbalk av betong som band samman varje par av pyloner. H\xc3\xb6gre upp placerades genomg\xc3\xa5ende st\xc3\xa5lelement f\xc3\xb6r f\xc3\xa4ste av snedkablar._NEWLINE_Pylonerna smalnar av mot h\xc3\xb6jden (tv\xc3\xa4rsnitt l\xc3\xa4ngst ner 9,4 x 12,5 m, \xc3\xb6verst 4,7 x 6,25 m). De yttre sidorna \xc3\xa4r helt vertikala medan de som vetter in\xc3\xa5t lutar svagt.\n_START_SECTION_\nBrospann i h\xc3\xb6gbron\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xb6vre planet f\xc3\xb6r biltrafik best\xc3\xa5r av ett fackverk av st\xc3\xa5lbalkar som underlag f\xc3\xb6r en v\xc3\xa4gbana av betong. Det undre planet utg\xc3\xb6rs av ett kontinuerligt j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsd\xc3\xa4ck, en t\xc3\xa4t l\xc3\xa5da av st\xc3\xa5l. De b\xc3\xa5da d\xc3\xa4cken h\xc3\xa5lls samman av st\xc3\xa5ende fackverksbalkar. Var trettionde meter finns konsoler, \xe2\x80\x9dutriggare\xe2\x80\x9d, f\xc3\xb6r upph\xc3\xa4ngning i pylonernas kablar._NEWLINE_St\xc3\xa5lspannen byggdes av Karlskronavarvet med hj\xc3\xa4lp av ett flertal svenska och norska underleverant\xc3\xb6rer, bland andra Kockums i Malm\xc3\xb6, norska EXCON, SSAB i Oxel\xc3\xb6sund och Knislinge Mekaniska Verkstad. I Norra hamnen i Malm\xc3\xb6 f\xc3\xa4rdigutrustades spannen med v\xc3\xa4gbana av betong, j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gssp\xc3\xa5r mm och kunde d\xc3\xa4refter transporteras p\xc3\xa5 plats av Svanen.\n_START_SECTION_\nSnedkablar och f\xc3\xb6rankring\n_START_PARAGRAPH_\nBrospannet mellan pylonerna \xc3\xa4r 490 m l\xc3\xa5ngt. Det h\xc3\xa4nger i snedkablar f\xc3\xa4sta i utriggarna, tv\xc3\xa5 kablar i varje. Kablarna g\xc3\xa5r till de ingjutna st\xc3\xa5lelementen i pylonerna och kraften f\xc3\xb6rs sedan vidare genom kablar ner till de yttre brospannens utriggare. De yttre spannen \xc3\xa4r f\xc3\xb6rankrade med f\xc3\xb6rsp\xc3\xa4nda kablar som l\xc3\xb6per ner genom bropelarna.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g\n_START_PARAGRAPH_\nDe t\xc3\xa5g som k\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 \xc3\x96resundsf\xc3\xb6rbindelsen \xc3\xa4r anpassade b\xc3\xa5de till dansk och svensk standard. P\xc3\xa5 broarna anv\xc3\xa4nds normalt dansk linjesp\xc3\xa4nning, 25 kV med frekvensen 50 Hz, men man kan vid behov byta till svensk el med 15 kV resp 16 \xe2\x85\x94 Hz. Det finns normalt inget behov av att byta, tv\xc3\xa4rtom beh\xc3\xb6ver lokf\xc3\xb6rarna veta var \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r. Man anv\xc3\xa4nder det svenska signalsystemet (ATC) med svenska optiska signaler p\xc3\xa5 broarna och v\xc3\xa4xlar till danskt ATC p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra delen av Pepparholm, 7 km in p\xc3\xa5 danskt territorium vilket har motiverats med att det svenska systemet medger h\xc3\xb6gre hastighet (200 km/h) och kostar mindre att installera.\n_START_SECTION_\nLivsl\xc3\xa4ngd 100 \xc3\xa5r?\n_START_PARAGRAPH_\nBron konstruerades f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla minst 100 \xc3\xa5r, en vanlig tid f\xc3\xb6r s\xc3\xa5dana h\xc3\xa4r byggen. Pyloner och bropelare \xc3\xa4r byggda av armerad betong. F\xc3\xb6r att undvika att armeringsj\xc3\xa4rnen rostar m\xc3\xa5ste de skyddas fr\xc3\xa5n kontakt med saltvatten av tillr\xc3\xa4ckligt t\xc3\xa4t och tjock betong. N\xc3\xa4r bron stod klar 2000 framf\xc3\xb6rdes farh\xc3\xa5gor om s\xc3\xa5 inte blivit fallet, kunskapsl\xc3\xa4get hade f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats under 1990-talet. Man pekade p\xc3\xa5 \xc3\x96landsbron (\xc3\xb6ppnad 1972) som b\xc3\xb6rjat rosta redan efter tio \xc3\xa5r och reparerades p\xc3\xa5 1990-talet f\xc3\xb6r mer pengar \xc3\xa4n det hade kostat att bygga den. Man j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 med Stora B\xc3\xa4ltbron (\xc3\xb6ppnad 1998) d\xc3\xa4r man anv\xc3\xa4nt tjockare betong. \xc3\x96resundsbrokonsortiet tillbakavisade farh\xc3\xa5gorna och menade att betongkvalitet och tjocklek var tillr\xc3\xa4ckliga. Dessutom \xc3\xa4r broarna f\xc3\xb6rberedda f\xc3\xb6r katodskydd mot korrosion. Denna debatt \xc3\xa4gde rum 2000-2005 baserat p\xc3\xa5 teoretiska resonemang, men verkar inte v\xc3\xa4ckts senare eftersom problem inte setts.'