b'\n_START_ARTICLE_\nSymaskin\n_START_PARAGRAPH_\nEn symaskin \xc3\xa4r en maskin som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att maskinellt utf\xc3\xb6ra s\xc3\xb6mnad f\xc3\xb6r att sammanfoga tyger.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nNutida symaskiner f\xc3\xb6r hemmabruk finns i utf\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5n rent mekaniska till digitaliserade med m\xc3\xa5nga avancerade s\xc3\xb6mmar som ut\xc3\xb6ver s\xc3\xb6mnad ocks\xc3\xa5 kan brodera. Detta trots att hems\xc3\xb6mnad av kl\xc3\xa4der knappast har samma omfattning som tidigare generationers kvinnor utf\xc3\xb6rde. Dessutom kan de flesta kl\xc3\xa4der och hemtextilier produceras och/eller lagas med vanlig raks\xc3\xb6m och sick-sacks\xc3\xb6m._NEWLINE_F\xc3\xb6r elastiska tyger och tunna kvaliteter fordras dock andra slags s\xc3\xb6mmar \xc3\xa4n den vanliga raks\xc3\xb6mmen och sick-sacken. Med hj\xc3\xa4lp av speciella pressarf\xc3\xb6tter och inst\xc3\xa4llningar p\xc3\xa5 symaskinen kan variationsm\xc3\xb6jligheterna bli s\xc3\xa5 pass stora att \xc3\xa4ven en enkel mekanisk maskin kan \xc3\xa5stadkomma f\xc3\xa5llar och uppl\xc3\xa4ggningar som blir konfektionsm\xc3\xa4ssiga. Det finns ocks\xc3\xa5 s\xc3\xa5 kallade Overlock-symaskiner f\xc3\xb6r hemmabruk, med vilken man kan sy konfektionsm\xc3\xa4ssiga s\xc3\xb6mmar i b\xc3\xa5de elastiska och stumma tyger.  Det som skiljer en overlockmaskin fr\xc3\xa5n en symaskin \xc3\xa4r att overlocken sk\xc3\xa4r tygets kanter medan de sammanfogas vilket ger ett professionellt resultat. 1995 tillverkades totalt 15 miljoner hemsymaskiner i hela v\xc3\xa4rlden (enligt NE).\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Saint i England skapade den f\xc3\xb6rsta fungerande symaskinen 1790 som han patenterade. Maskinen var helt i tr\xc3\xa4 och avsedd f\xc3\xb6r s\xc3\xb6mnad av skor med kedjestygn._NEWLINE_Hemsymaskinen \xc3\xa4r en av de \xc3\xa4ldsta hush\xc3\xa5llskapitalvarorna. The Beatles till\xc3\xa4gnade av n\xc3\xa5gon anledning sin film Help! till Elias Howe "f\xc3\xb6r att han 1846 patenterade en symaskin". Enligt NE framg\xc3\xa5r att hans maskin arbetade med b\xc3\xa5de \xc3\xb6ver- och undertr\xc3\xa5d och att den hade en skyttel och n\xc3\xa5l med ett \xc3\xb6ga i spetsen. Men redan 1830 fick en fransk skr\xc3\xa4ddare vid namn Bartholom\xc3\xa9 Thimonnier (1773\xe2\x80\x931857) patent p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta entr\xc3\xa5diga kedjes\xc3\xb6msmaskinen. Den blev ingen succ\xc3\xa9 utan tekniken kom att utvecklas huvudsakligen i USA. 1856 kom den f\xc3\xb6rsta maskinen f\xc3\xb6r hemmabruk, konstruerad av Isaac Merrit Singer, och det slog snart igenom, med "the Red S Girl"-trademark, den d\xc3\xa5tida \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset mest s\xc3\xa5lda symaskinen. Den f\xc3\xb6rsta symaskinsfabriken i Europa var Pollack & Schmidt i Hamburg. Den \xc3\xb6ppnades 1863._NEWLINE_Runt 1900-talets b\xc3\xb6rjan introducerades de f\xc3\xb6rsta eldrivna symaskinerna, f\xc3\xb6rst f\xc3\xb6r industrin. Ofta var ett antal maskiner stelt uppst\xc3\xa4llda i en rad med en genomg\xc3\xa5ende axel som drevs av en gemensam elmotor f\xc3\xb6r hela raden. N\xc3\xa5got senare kom elektriska symaskiner f\xc3\xb6r hemmabruk med en individuell motor f\xc3\xb6r varje maskin, monterad under bordet. Hastigheten reglerades till att b\xc3\xb6rja med genom en spak, som styrdes med h\xc3\xb6ger kn\xc3\xa4. Senare inf\xc3\xb6rdes en separat pedalanordning, som styrdes genom olika h\xc3\xa5rt tryck med foten. Pedalen \xc3\xa4r elektriskt f\xc3\xb6rbunden med symaskinens motor med en kort sladd. Den l\xc3\xb6sningen \xc3\xa4r allenar\xc3\xa5dande vid dagens symaskiner. Det togs \xc3\xa4ven fram tillsatser med vilka man kunde koppla en elektrisk drivning till en trampsymaskins drivhjul. Trampsymaskiner anv\xc3\xa4nds dock fortfarande, framf\xc3\xb6r allt i l\xc3\xa4nder med outvecklat eln\xc3\xa4t. En f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till trampsymaskinen saknade trampanordning, utan i st\xc3\xa4llet vevades maskinens sv\xc3\xa4nghjul f\xc3\xb6r hand med ett litet handtag. Denna modell har l\xc3\xa4nge f\xc3\xb6rekommit i U-l\xc3\xa4nder s\xc3\xa5 att man i enklare bost\xc3\xa4der eller med nomadiserande befolkning undviker det tunga och skrymmande underredet (och heller inte beh\xc3\xb6ver betala f\xc3\xb6r det)._NEWLINE_I industril\xc3\xa4nder anv\xc3\xa4nder privatpersoner ibland hundra \xc3\xa5r gamla trampmaskiner p\xc3\xa5 grund av att maskineriet i dessa maskiner h\xc3\xb6ll en mycket h\xc3\xb6g kvalitet och att trampmaskinerna klarar tjockare material \xc3\xa4n de flesta moderna maskiner f\xc3\xb6r amat\xc3\xb6rbruk. Strax innan elektrifieringen konstruerades den f\xc3\xb6rsta maskinen f\xc3\xb6r knapph\xc3\xa5lss\xc3\xb6mmar, vilket i alla tider varit n\xc3\xa5got av ett "n\xc3\xa5ls\xc3\xb6ga" att klara av, b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r maskinen i sig och f\xc3\xb6r den som anv\xc3\xa4nder maskinen.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nTill Nordamerikanska inb\xc3\xb6rdeskrigets slut, n\xc3\xa4r industrin kom ig\xc3\xa5ng med civil produktion, var symaskiner en av de varor som snabbt b\xc3\xb6rjade spridas i Europa och Sverige. I 1862 \xc3\xa5rs upplaga av G\xc3\xb6teborgs Adresskalender finns en annons fr\xc3\xa5n firman Hagstr\xc3\xb6m & Hallgren  som erbjuder den amerikanska symaskinen Wheeler & Wilson till ett pris av 200 riksdaler. Wheeler & Wilsons symaskiner annonseras ut i G\xc3\xb6teborgs Adresskalender in p\xc3\xa5 1870-talet. \xc3\x84ven Tyskland konkurrerade med kopior p\xc3\xa5 de amerikanska maskinerna. 1872 startades symaskinstillverkningen vid Husqvarna Vapenfabrik (nu Viking Sewing Machines) och blev snabbt den dominerande tillverkaren p\xc3\xa5 den svenska marknaden.  Redan 1865 hade dock en symaskinsfabrik startat i Mora. \xc3\x84ven i G\xc3\xb6teborg fanns det en symaskinsfabrik, G\xc3\xb6teborgs Symaskinsfabrik; i 1872 \xc3\xa5rs utg\xc3\xa5va av stadens adresskalender annonserar de ut sina symaskiner . De f\xc3\xb6rsta Husqvarna-maskinerna var liksom Singers svarta. I mitten av 1900-talet kom den traditionella "gr\xc3\xb6na Husqvarnan" som idag ersatts av elegant formgivna, mest vita maskiner.\n_START_SECTION_\nU-l\xc3\xa4nder\n_START_PARAGRAPH_\nBland tidiga symaskinkonstruktioner finns typer, som vevades f\xc3\xb6r hand. En f\xc3\xb6rdel \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 dimensioner utan det otympliga stativ, som kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r en trampsymaskin. Detta har gjort att denna typ lever kvar till sen tid i U-l\xc3\xa4nder, d\xc3\xa4r man har sv\xc3\xa5rt f\xc3\xa5 plats med en trampsymaskin i en primitiv och tr\xc3\xa5ng bostad. Priset kan d\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 h\xc3\xa5llas l\xc3\xa4gre, n\xc3\xa4r man slipper betala f\xc3\xb6r stativet. En elektriskt driven symaskin \xc3\xa4r inte att t\xc3\xa4nka p\xc3\xa5 i dessa trakter, d\xc3\xa4r elektricitet saknas._NEWLINE_Handvevade maskiner passar f\xc3\xb6r ambulerande folkslag; trampsymaskiner vore om\xc3\xb6jligt transportera vid flytt._NEWLINE_En nackdel \xc3\xa4r att ena handen blir upptagen av vevandet, och man har bara en hand att styra det som ska sys.\n_START_SECTION_\nTeknik\n_START_PARAGRAPH_\nSymaskinens grundl\xc3\xa4ggande teknik bygger p\xc3\xa5 en \xc3\xb6vertr\xc3\xa5d och en undertr\xc3\xa5d som l\xc3\xb6per om varandra, d\xc3\xa4r undertr\xc3\xa5den ligger i en r\xc3\xb6rlig del som griper tag om \xc3\xb6vertr\xc3\xa5dens \xc3\xb6gla n\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rs ner med n\xc3\xa5lens hj\xc3\xa4lp, \xc3\xb6glan f\xc3\xb6rs runt undertr\xc3\xa5den s\xc3\xa5 att de slingras om varandra, varp\xc3\xa5 \xc3\xb6vertr\xc3\xa5den str\xc3\xa4cks och lyfter undertr\xc3\xa5den mot tyget samtidigt som tyget matas fram av symaskinens matarf\xc3\xb6tter._NEWLINE_Matarf\xc3\xb6tterna \xc3\xa4r kuggf\xc3\xb6rsedda delar som sitter ners\xc3\xa4nkta i sp\xc3\xa5r p\xc3\xa5 stygnpl\xc3\xa5ten och h\xc3\xb6js samtidigt med en frammatande r\xc3\xb6relse mot pressarfoten och tyget i takt med n\xc3\xa5lens f\xc3\xb6rflyttning upp och ner. F\xc3\xb6r extremt tunna tyger kan matningen kopplas bort f\xc3\xb6r att undvika skador p\xc3\xa5 tyget, samt minimeras kraftigt vid s\xc3\xb6mnad av knapph\xc3\xa5l d\xc3\xa5 stygnen ska ligga t\xc3\xa4tt packade intill varandra. Matarf\xc3\xb6tterna inaktiveras \xc3\xa4ven vid maskinstoppning d\xc3\xa5 det plagg, som ska repareras, f\xc3\xb6rs fram och tillbaka f\xc3\xb6r hand. Den vanliga pressarfoten \xc3\xa4r d\xc3\xa5 ersatt av en speciell stoppningsfot, som automatiskt lyfts n\xc3\xa5gon mm d\xc3\xa5 n\xc3\xa5len \xc3\xa4r i sitt \xc3\xb6versta l\xc3\xa4ge, och inte hindrar manuell f\xc3\xb6rflyttning av plagget. Den intilliggande bilden visar principen med roterande skyttel, som var den grundl\xc3\xa4ggande id\xc3\xa9n i Singers patent. Andra konstruktioner hade en teknik med en fram\xe2\x80\x94och\xe2\x80\x94\xc3\xa5terg\xc3\xa5ende skyttel, som d\xc3\xa5 kringgick det singerska patentet. Gamla Husqvarna trampmaskiner hade den tekniken._NEWLINE_En helt annan l\xc3\xb6sning fanns i Sveamaskinen d\xc3\xa4r en ett par cm l\xc3\xa5ng bobin med ca 6\xc2\xa0mm diameter f\xc3\xb6r undertr\xc3\xa5den l\xc3\xa5g stilla, medan \xc3\xb6vertr\xc3\xa5den p\xc3\xa5 ett knepigt s\xc3\xa4tt slingades kring undertr\xc3\xa5den. F\xc3\xb6r att det hela skall fungera m\xc3\xa5ste \xc3\xb6vertr\xc3\xa5den tr\xc3\xa4das efter ett komplicerat program, en kunskap som idag n\xc3\xa4stan helt g\xc3\xa5tt f\xc3\xb6rlorad. Vanligtvis \xc3\xa4r \xc3\xa4ven tillh\xc3\xb6rande bruksanvisningar f\xc3\xb6rlorade, men kan eventuellt fortfarande hittas antikvariskt eller i r\xc3\xb6jningar efter d\xc3\xb6dsbon._NEWLINE_De f\xc3\xb6rsta fungerande symaskinerna kunde sy upp till 300 stygn/minut, d\xc3\xa5 en imponerande hastighet j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med de ca 50 stygn/minut som \xc3\xa4r max vad en tr\xc3\xa4nad person kan \xc3\xa5stadkomma vid vanlig hands\xc3\xb6mnad. (Kuriositet: s.k. franska syn\xc3\xa5lar, anv\xc3\xa4nda inom s\xc3\xb6mnadsyrken i Frankrike, var extremt korta f\xc3\xb6r att det skulle g\xc3\xa5 fort att dra dem genom tyget.) Dagens hemsymaskiner kan sy med upp till cirka 1\xc2\xa0000 stygn/minut, men f\xc3\xb6r s\xc3\xa4rskilt besv\xc3\xa4rliga passager kan \xc3\xa4ven en speciell l\xc3\xa5ghastighetsv\xc3\xa4xel kopplas in.\n_START_SECTION_\nIndustriella symaskiner\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r konfektionsindustrin finns ett stort antal specialtillverkade symaskiner, som delas in i grupper allt efter den huvudsakliga s\xc3\xb6mnadsmetoden, stygnsutf\xc3\xb6randet: Skyttels\xc3\xb6mmaskinen (med under och \xc3\xb6vertr\xc3\xa5d), enkel- resp dubbel kedjes\xc3\xb6msmaskin, overlocksmaskin, t\xc3\xa4ckstygnsmaskin eller blindstygnsmaskiner._NEWLINE_Industrimaskinerna kan sy med 6\xc2\xa0000\xe2\x80\x949\xc2\xa0000 stygn/minut._NEWLINE_1995 tillverkades 1,5 miljoner industrisymaskiner i hela v\xc3\xa4rlden (enligt NE)'