b"\n_START_ARTICLE_\nSergej Glazenap\n_START_PARAGRAPH_\nSergej Pavlovitj Glazenap, \xc3\xa4ven von Glasenapp, (ryska: \xd0\xa1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xb5\xd0\xb9 \xd0\x9f\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x93\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbf), f\xc3\xb6dd 25 september (gamla stilen: 13 september) 1848 i Vysjnij Volotjok, guvernementet Tver, d\xc3\xb6d 12 april 1937 i Leningrad, var en rysk (sovjetisk) astronom._NEWLINE_Glazenap blev 1880 professor i astronomi vid Sankt Petersburgs universitet. Hans vetenskapliga arbeten omfattar huvudsakligen observationer av dubbelstj\xc3\xa4rnor, till st\xc3\xb6rre delen publicerade i Mesures microm\xc3\xa9triques d'\xc3\xa9toiles doubles faites \xc3\xa0 St. Petersbourg et \xc3\xa0 Domkino (1895-99) och utf\xc3\xb6rda dels p\xc3\xa5 det av honom 1884 inr\xc3\xa4ttade universitetsobservatoriet i Sankt Petersburg, dels p\xc3\xa5 de privata observatorierna i Hursun p\xc3\xa5 Krim, Abastuman i Kaukasus och Domkino i guvernementet Sankt Petersburg. Han vidareutvecklade Marian Kovalskijs metod f\xc3\xb6r ber\xc3\xa4kning av en dubbelstj\xc3\xa4rnas banelement._NEWLINE_Glazenap stiftade 1890 Ryska astronomiska s\xc3\xa4llskapet, f\xc3\xb6r vilket han blev president 1894."