b'\n_START_ARTICLE_\nLappv\xc3\xa4sendet\n_START_PARAGRAPH_\nLappv\xc3\xa4sendet var en statlig myndighet p\xc3\xa5 l\xc3\xa4nsniv\xc3\xa5 f\xc3\xb6r samiska fr\xc3\xa5gor, tillkommen under 1800-talets sista decennier och avskaffad 1971. Lappv\xc3\xa4sendet utgjorde en integrerad del av l\xc3\xa4nsstyrelserna i Norrbottens, V\xc3\xa4sterbottens och J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nPerioden f\xc3\xb6re 1962\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6rsta steget i Lappv\xc3\xa4sendets uppbyggande togs n\xc3\xa4r en tj\xc3\xa4nst som  lappfogde inr\xc3\xa4ttades i J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4n 1885 f\xc3\xb6r att medla mellan bofasta och rensk\xc3\xb6tare. Det var t\xc3\xa4nkt som en tillf\xc3\xa4llig \xc3\xa5tg\xc3\xa4rd, men den permanentades och utvidgades dessutom till de b\xc3\xa5da nordligare l\xc3\xa4nen. I Norrbotten l\xc3\xa4n tillsattes den f\xc3\xb6rsta lappfogdetj\xc3\xa4nsten 1890. Den direkta orsaken var att Ryssland (inklusive Finland) beslutat att st\xc3\xa4nga gr\xc3\xa4nsen mot Sverige, vilket innebar att det beh\xc3\xb6vdes en myndighetsperson f\xc3\xb6r att leda omflyttningar av rensk\xc3\xb6tare fr\xc3\xa5n Sveriges nordligaste delar. I V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n inr\xc3\xa4ttades en lappfogdetj\xc3\xa4nst 1896 till f\xc3\xb6ljd av \xc3\xb6kande problem inom rensk\xc3\xb6tseln. D\xc3\xa4rmed hade Lappv\xc3\xa4sendet byggts ut till alla de tre nordligaste l\xc3\xa4nen. _NEWLINE_J\xc3\xa4mtlands och V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n hade \xc3\xa4ven forts\xc3\xa4ttningsvis en lappfogde vardera. Norrbottens l\xc3\xa4n delades 1916 i ett nordligt och ett sydligt lappfogdedistrikt, och 1937 tillkom \xc3\xa4ven ett \xc3\xb6stligt distrikt f\xc3\xb6r skogslappbyarna. D\xc3\xa4rmed fanns tre lappfogdar i Norrbottens l\xc3\xa4n. Totalt var de allts\xc3\xa5 fem. Lappfogdarna rekryterades vanligtvis bland statstj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n och akademiker._NEWLINE_Till lappfogdens uppgifter h\xc3\xb6rde att \xc3\xb6vervaka att rensk\xc3\xb6tarna f\xc3\xb6ljde renbeteslagen och andra best\xc3\xa4mmelser samt efterlevde renbeteskonventionerna med Norge och Finland. Han skulle ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mja en "god rensk\xc3\xb6tsel". Vidare skulle lappfogden h\xc3\xa5lla uppsikt \xc3\xb6ver den del av kommunernas fattig- och barnav\xc3\xa5rd som g\xc3\xa4llde samerna, samt avg\xc3\xb6ra vilka samiska barn som skulle g\xc3\xa5 i nomadskola. Han skulle ocks\xc3\xa5 l\xc3\xa4mna uppgifter till taxeringsn\xc3\xa4mnden om rensk\xc3\xb6tarnas beskattning. Om en rensk\xc3\xb6tare ans\xc3\xb6kte om motbok bad Systembolaget om ett utl\xc3\xa5tande fr\xc3\xa5n lappfogden._NEWLINE_Eftersom lappfogdens arbetsuppgifter med tiden blev allt fler inr\xc3\xa4ttades s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom ocks\xc3\xa5 en l\xc3\xa4gre tj\xc3\xa4nsteposition inom Lappv\xc3\xa4sendet, de s\xc3\xa5 kallade lapptillsyningsm\xc3\xa4nnen. I Norrbottens l\xc3\xa4n kom den f\xc3\xb6rsta tj\xc3\xa4nsten 1913 och i V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n \xc3\xa5ret d\xc3\xa4refter. I J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4n kom permanenta lapptillsyningsm\xc3\xa4n f\xc3\xb6rst 1937. Dessa rekryterades ur lokalbefolkningen, fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6ndernas krets, men n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng bland rensk\xc3\xb6tare. Lapptillsyningsm\xc3\xa4nnen var f\xc3\xa4ltarbetarna som i praktiken ut\xc3\xb6vade den direkta kontrollen av att rensk\xc3\xb6tarna f\xc3\xb6ljde g\xc3\xa4llande best\xc3\xa4mmelser. Som mest fanns 13 lapptillsyningsm\xc3\xa4n i de tre l\xc3\xa4nen._NEWLINE_Inom varje lappby valdes en ordningsman, som fungerade som kontaktperson gentemot Lappv\xc3\xa4sendet.\n_START_SECTION_\nPerioden efter 1962\n_START_PARAGRAPH_\nLappv\xc3\xa4sendet omorganiserades 1962 s\xc3\xa5 att det fick en tydligare inriktning mot renn\xc3\xa4ringsfr\xc3\xa5gor. Samtidigt blev det underst\xc3\xa4llt den statliga Lantbruksstyrelsen och dess renn\xc3\xa4ringsn\xc3\xa4mnd. Organisatoriskt l\xc3\xa5g det dock kvar under l\xc3\xa4nsstyrelserna. I samband med denna reform byttes titlarna lappfogde ut mot f\xc3\xb6rste konsulent, medan lapptillsyningsman blev instrukt\xc3\xb6r. Samtliga de lappfogdar som tj\xc3\xa4nstgjorde 1962 fortsatte som konsulenter. Deras uppgifter fick dock en mindre \xc3\xb6vervakande karakt\xc3\xa4r. Nu skulle de framf\xc3\xb6r allt fungera som r\xc3\xa5dgivare och st\xc3\xb6d till rensk\xc3\xb6tarna f\xc3\xb6r att rationalisera och modernisera n\xc3\xa4ringen. Detsamma g\xc3\xa4llde instrukt\xc3\xb6rerna._NEWLINE_I och med att den senaste renn\xc3\xa4ringslagen tr\xc3\xa4dde i kraft 1971 uppl\xc3\xb6stes Lappv\xc3\xa4sendet. Fyra av de fem konsulenterna fick d\xc3\xa5 anst\xc3\xa4llning vid de regionala lantbruksn\xc3\xa4mnderna och arbetade vidare med renn\xc3\xa4ringsfr\xc3\xa5gor. Det var allts\xc3\xa5 i stort sett samma personer som fortsatte att verka oavsett system.\n_START_SECTION_\nKritik och analys\n_START_PARAGRAPH_\nMycket kritik har riktats mot Lappv\xc3\xa4sendet. \xc3\x84ven om samerna fick yttra sig i viktigare \xc3\xa4renden beh\xc3\xb6vde Lappv\xc3\xa4sendet och l\xc3\xa4nsstyrelsen inte ta n\xc3\xa5gon h\xc3\xa4nsyn till deras \xc3\xa5sikter. N\xc3\xa5got verkligt inflytande \xc3\xb6ver sin egen situation hade samerna d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte. Det g\xc3\xa4llde till exempel uppl\xc3\xa5telser av jakt- och fisker\xc3\xa4ttigheter, men ocks\xc3\xa5 val av ordningsman inom lappbyn. Det h\xc3\xa4nde att l\xc3\xa4nsstyrelsen utn\xc3\xa4mnde en annan ordningsman \xc3\xa4n den som en majoritet av byn hade r\xc3\xb6stat p\xc3\xa5. Byns ordningsman var inte bara f\xc3\xb6rtroendeman f\xc3\xb6r byn utan \xc3\xa4ven statstj\xc3\xa4nsteman underst\xc3\xa4lld lappfogde (konsulent) och lapptillsyningsman (instrukt\xc3\xb6r). Genom ordningsmannen skaffade sig staten fullst\xc3\xa4ndig kontroll \xc3\xb6ver samernas samf\xc3\xa4lligheter._NEWLINE_Historikern Patrik Lantto har karakt\xc3\xa4riserat lapptj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4nnens inst\xc3\xa4llning under Lappv\xc3\xa4sendets f\xc3\xb6rsta tid (1885\xe2\x80\x931912) som paternalistiskt\xe2\x80\x93v\xc3\xa4lvillig. Samerna betraktades som stora barn, och lappfogden skulle som en fader skydda dem mot det omgivande samh\xc3\xa4llets negativa p\xc3\xa5verkan. Lappv\xc3\xa4sendets funktion gick i mycket ut p\xc3\xa5 att fungera som medlare mellan rensk\xc3\xb6tseln och jordbruket. _NEWLINE_Under perioden 1913\xe2\x80\x931949 blev attityden h\xc3\xa5rdare och mer uttalat rasistisk\xe2\x80\x93nedv\xc3\xa4rderande. Samerna ans\xc3\xa5gs of\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna att p\xc3\xa5 egen hand fatta beslut om sina egna angel\xc3\xa4genheter. Lappv\xc3\xa4sendet fick under denna period en tydligare funktion som \xc3\xb6vervakare av samerna som grupp och framf\xc3\xb6r allt att kontrollera renn\xc3\xa4ringens verksamhet._NEWLINE_Under den avslutande tidsperioden, 1950\xe2\x80\x931971, f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades myndighetens agerande i en mer pluralistisk\xe2\x80\x93tillm\xc3\xb6tesg\xc3\xa5ende riktning. Myndigheten fick se sin maktst\xc3\xa4llning urholkad och tvingades hantera en framv\xc3\xa4xande samisk organisering. Lappv\xc3\xa4sendet uppfattades som alltmer otidsenligt. Det omorganiserades 1962 och fick en mer r\xc3\xa5dgivande och st\xc3\xb6ttande funktion gentemot renn\xc3\xa4ringen. De gamla instruktionerna f\xc3\xb6r lappfogdar och lapptillsyningsm\xc3\xa4n beh\xc3\xb6lls dock och i realiteten f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades inte tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4nnens maktst\xc3\xa4llning s\xc3\xa5 mycket.\n_START_SECTION_\nLappv\xc3\xa4sendet i litteraturen\n_START_PARAGRAPH_\nFolke Grubbstr\xc3\xb6m har skildrat sitt m\xc3\xa5ngsidiga arbete som lapptillsyningsman (instrukt\xc3\xb6r) i V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n i boken F\xc3\xa4rdas som en m\xc3\xa4nniska (2005).'