b'\n_START_ARTICLE_\nSaltsj\xc3\xb6baden\n_START_SECTION_\nBakgrund till etableringen av samh\xc3\xa4llet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talets senare h\xc3\xa4lft pr\xc3\xa4glades Stockholm av ett intensivt byggande, och stadens befolkning mer \xc3\xa4n tredubblades fr\xc3\xa5n 93\xc2\xa0000 till 300\xc2\xa0500 individer mellan 1850 och 1900 (se Stadsplanering i Stockholm). Den mindre bemedlade arbetarklassen tvingades leva med bostadsn\xc3\xb6d och i k\xc3\xa5kst\xc3\xa4der medan den v\xc3\xa4lsituerade borgarklassen b\xc3\xb6rjade flytta ut ur staden, men inte p\xc3\xa5 grund av bostadsbrist utan p\xc3\xa5 grund av nya boendeideal och inte minst p\xc3\xa5 grund av bristf\xc3\xa4lliga sanit\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden i huvudstaden som var s\xc3\xa4rskild besv\xc3\xa4rliga sommartid. _NEWLINE_Flera nya villast\xc3\xa4der uppstod runt Stockholm, n\xc3\xa5gra var misslyckade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k medan andra blev ytterst framg\xc3\xa5ngsrika. Till de senare h\xc3\xb6rde Djursholm, som grundades 1889 av bankdirekt\xc3\xb6ren Henrik Palme. I Djursholm hade finansmannen K.A. Wallenberg m\xc3\xb6jligtvis en sporrande f\xc3\xb6rebild b\xc3\xa5de i att bidra till samh\xc3\xa4llsutvecklingen och att skapa en ekonomisk framg\xc3\xa5ng. Vinstsyfte var s\xc3\xa5ledes inte enda anledningen att ge sig in i ett s\xc3\xa5dant projekt. Wallenberg l\xc3\xa4r vid n\xc3\xa5got tillf\xc3\xa4lle ha yttrat att han visste m\xc3\xa5nga mycket b\xc3\xa4ttre s\xc3\xa4tt att tj\xc3\xa4na pengar. Aff\xc3\xa4rsid\xc3\xa9n \xe2\x80\x9dSaltsj\xc3\xb6baden\xe2\x80\x9d kl\xc3\xa4cktes under 1880-talet n\xc3\xa4r aff\xc3\xa4rskompanjonerna K.A. Wallenberg och Ernest Thiel var p\xc3\xa5 en resa till den mycket k\xc3\xa4nda badorten Trouville-sur-Mer i Normandie i nordv\xc3\xa4stra Frankrike. N\xc3\xa5got liknande skulle kanske kunna till\xc3\xa4mpas i Sverige.\n_START_SECTION_\nMarkk\xc3\xb6pet\n_START_PARAGRAPH_\nTill en b\xc3\xb6rjan fann man ett l\xc3\xa4mpligt omr\xc3\xa5de vid \xc3\x96stersj\xc3\xb6kusten i Tyres\xc3\xb6 socken, men innan k\xc3\xb6pekontraktet signerades kom ett erbjudande fr\xc3\xa5n hovj\xc3\xa4gm\xc3\xa4staren Herman Magnus af Petersens, d\xc3\xa5varande \xc3\xa4gare av godset Erstavik i Nacka socken. Det avg\xc3\xb6rande tipset kom fr\xc3\xa5n grosshandlaren i glasvaror Theodor Nygren. Han skulle bli den f\xc3\xb6rste att l\xc3\xa5ta uppf\xc3\xb6ra sitt sommarhus, den Nygrenska villan i det nya samh\xc3\xa4llet. _NEWLINE_Den 4 juli 1889 undertecknades kontraktet av K.A. Wallenberg. Kort d\xc3\xa4refter undertecknades \xc3\xa4ven en koncessionsans\xc3\xb6kan f\xc3\xb6r en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g mellan Stadsg\xc3\xa5rden och Baggensfj\xc3\xa4rden av Wallenberg, Nygren och af Petersens. Omr\xc3\xa5det omfattade 890 hektar mark bel\xc3\xa4gen mellan Baggensfj\xc3\xa4rden, L\xc3\xa4nnerstasundet och Erstaviken. K\xc3\xb6peskillingen uppgick till 250\xc2\xa0000 kronor (motsvarande drygt 16 miljoner kronor i 2015 \xc3\xa5rs k\xc3\xb6pkraft) som kom att tillf\xc3\xb6ras fideikommisset Erstavik som kapital. Landskapet karakteriserades av skog, kala bergstoppar, djupa dalstr\xc3\xa5k och f\xc3\xb6rkastningsbranter. Vid k\xc3\xb6pet bodde h\xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r 75 personer (1910 var det 2\xc2\xa0286). _NEWLINE_Aff\xc3\xa4ren uppm\xc3\xa4rksammades i dagspressen och den 8 juli 1889 skrev tidningen Kalmar bland annat:_NEWLINE_"En j\xc3\xa4ttespekulation \xc3\xa4r i g\xc3\xb6rningen i Stockholm. Ans\xc3\xb6kan har nemligen inlemnats till regeringen om koncession f\xc3\xb6r anl\xc3\xa4ggande af en bredsp\xc3\xa5rig jernw\xc3\xa4g med Stadsg\xc3\xa5rden s\xc3\xa5som utg\xc3\xa5ngspunkt och s\xc3\xb6dra delen af Baggensfj\xc3\xa4rden till \xc3\xa4ndpunkt. R\xc3\xb6sunda \xc3\xa4r \xc3\xa4ndstationens namn och den \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gen mellan sistn\xc3\xa4mnda fj\xc3\xa4rd och Erstawiken. Afsigten med denna jernw\xc3\xa4g \xc3\xa4r att bereda stockholmarne tillf\xc3\xa4lle att p\xc3\xa5 kortast m\xc3\xb6jliga tid \xe2\x80\x94 man s\xc3\xa4ger 25 minuter \xe2\x80\x94 kunna komma ut till en natursk\xc3\xb6n trakt, der hafsluft och hafswatten finnas att tillg\xc3\xa5. Tankar i denna riktning hafwa mer \xc3\xa4n en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rut framkastats, men f\xc3\xb6ga eller intet har gjorts f\xc3\xb6r att bringa dem till werklighet. Nu will det dock synas som skulle hufwudstaden wara p\xc3\xa5 god w\xc3\xa4g att f\xc3\xa5 ett hafsbad. Koncessionsans\xc3\xb6kningen \xc3\xa4r undertecknad af hofj\xc3\xa4gm\xc3\xa4staren H. af Petersens p\xc3\xa5 Erstawik, grosshandlaren Theodor Nygren och bankdirekt\xc3\xb6ren K.A. Wallenberg."_NEWLINE_\xc3\x85ret efter k\xc3\xb6pet tog K.A. Wallenberg med sig landsh\xc3\xb6vdingen i Stockholms l\xc3\xa4n, Robert Themptander, och \xc3\xb6verst\xc3\xa5th\xc3\xa5llaren i Stockholms stad, Cla\xc3\xabs Gustaf Adolf Tamm, upp p\xc3\xa5 Karlsbaderberget (sedan 1931 plats f\xc3\xb6r Saltsj\xc3\xb6badens observatorium) och f\xc3\xb6rklarade sin vision att viken nedanf\xc3\xb6r berget skulle bli en blomstrande badort. I denna ol\xc3\xa4ndiga, v\xc3\xa4gl\xc3\xb6sa terr\xc3\xa4ng planerade Wallenberg allts\xc3\xa5 att l\xc3\xa5ta anl\xc3\xa4gga en exklusiv badort och villastad av kontinentalt snitt, som sedermera kallades Saltsj\xc3\xb6baden. Det \xc3\xa4r oklart om Wallenbergs avsikt var att l\xc3\xa5ta Saltsj\xc3\xb6baden enbart bli badort med havsbad och hotell samt sommarvillor eller om \xc3\xa4ven permanent bos\xc3\xa4ttning var planerad. K\xc3\xa4nt \xc3\xa4r att K. A. Wallenberg och hans halvbr\xc3\xb6der Gustaf, Oscar och Marcus var djupt oense om "projektet Saltsj\xc3\xb6baden". De senare ans\xc3\xa5g att det var ett f\xc3\xb6r stort ekonomiskt risktagande.\n_START_SECTION_\nSaltsj\xc3\xb6badens utveckling\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1891, tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r efter markk\xc3\xb6pet, bildades J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsaktiebolaget Stockholm-Saltsj\xc3\xb6n, som \xc3\xb6vertog \xc3\xa4gander\xc3\xa4tten till omr\xc3\xa5det. Bolagets st\xc3\xb6rsta aktie\xc3\xa4gare var K.A. Wallenberg och n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta var Ernest Thiel. F\xc3\xb6retagets uppgift var dels att anl\xc3\xa4gga en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g mellan Saltsj\xc3\xb6baden och Stockholm, dels att stycka av och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4lja tomter. Bolaget l\xc3\xa4t \xc3\xa4ven bygga p\xc3\xa5 \xc3\xb6stra stranden av halv\xc3\xb6n Grand Hotel Saltsj\xc3\xb6baden, och p\xc3\xa5 en mindre \xc3\xb6, senare kallad Restaurantholmen, Grand Restaurant, \xc3\xa4ven den en slottslik byggnad och b\xc3\xa5da dessa \xc3\xa4r byggda efter ritningar av arkitekt Erik Josephson. Restaurangen brann ned 1968. P\xc3\xa5 och intill Badholmen s\xc3\xb6der om hotellet byggdes ett herr- och ett dambadhus. Dambadhuset flyttades senare till nuvarande Restaurangholmen (se Saltsj\xc3\xb6badens friluftsbad). _NEWLINE_Vattnet vid Saltsj\xc3\xb6baden \xc3\xa4r ovanligt saltrikt f\xc3\xb6r att vara inomsk\xc3\xa4rs. Omgivningarna \xc3\xa4r natursk\xc3\xb6na och bes\xc3\xb6ktes, liksom hotellet och restaurangen, mycket av stockholmsbor. Det var ocks\xc3\xa5 v\xc3\xa4lbest\xc3\xa4llda stockholmsbor som bebyggde samh\xc3\xa4llet med sommarvillor. Saltsj\xc3\xb6badens \xc3\xa4ldsta delar pr\xc3\xa4glas fortfarande av 1890-talets h\xc3\xb6grest\xc3\xa5ndsarkitektur, ofta i en stil som kombinerar nationalromantik med \xc3\xb6stkustamerikanska stildrag som sp\xc3\xa5nt\xc3\xa4ckta "tallkottefasader"._NEWLINE_I samband med den nya bebyggelsen byttes det gamla namnet R\xc3\xb6sunda (efter fiskartorpet med samma namn) till Saltsj\xc3\xb6baden, vilket skulle l\xc3\xa5ta mer attraktivt._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta folkskolan i Saltsj\xc3\xb6baden var den mycket omtalade m\xc3\xb6nsterskolan vid Stockholmsutst\xc3\xa4llningen 1897. Skolan ink\xc3\xb6ptes och flyttades till Neglinge. I Saltsj\xc3\xb6baden tillkom \xc3\xa4ven ett fullst\xc3\xa4ndigt l\xc3\xa4roverk (Saltsj\xc3\xb6badens Samskola) och ett sanatorium (Saltsj\xc3\xb6badens sjukhus), en monumental, borglik stenbyggnad i sex v\xc3\xa5ningar ritad 1903 av arkitekterna Georg A. Nilsson och Ivar Nyqvist. Samskolan grundades 1895 som privatskola, sj\xc3\xa4lva skolbyggnaden fr\xc3\xa5n 1915 ritades Ture Stenberg och Victor Holmgren. \xc3\x85r 1895 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbolaget ytterligare mark om 500 hektar fr\xc3\xa5n Stora Sickla och J\xc3\xa4rla._NEWLINE_\xc3\x84ven som turistort var Saltsj\xc3\xb6baden mycket bes\xc3\xb6kt och det var en medelpunkt f\xc3\xb6r Stockholms idrottsliv: segling p\xc3\xa5 sommaren, p\xc3\xa5 vintern isjaktssegling, skridsko\xc3\xa5kning och skidl\xc3\xb6pning. S\xc3\xa4rskilt t\xc3\xa4vlingar i backhoppning p\xc3\xa5 Karlsbaderbergets nordsluttning s\xc3\xb6der om Neglingeviken var attraktiva och drog mycket folk. Enligt saltsj\xc3\xb6badsskildraren G\xc3\xb6sta Blohm ville ledningen f\xc3\xb6r J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gs AB Stockholm-Saltsj\xc3\xb6n g\xc3\xb6ra Saltsj\xc3\xb6baden till ett svenskt Holmenkollen. \xc3\x85r 1901 arrangerades de f\xc3\xb6rsta internationella stort\xc3\xa4vlingarna i vinteridrott, Nordiska spelen, i Saltsj\xc3\xb6baden. En s\xc3\xb6ndag i februari 1910 h\xc3\xb6lls den f\xc3\xb6rsta svenska m\xc3\xa4sterskapst\xc3\xa4vlingen i backhoppning. P\xc3\xa5 1930-talet r\xc3\xa4knades Saltsj\xc3\xb6badens hoppbacke till en av Sveriges b\xc3\xa4sta. \xc3\x84n idag finns rester av bobsleighbanan fr\xc3\xa5n 1912, som ligger bredvid skidbacken i Vinterstadion. _NEWLINE_Redan 1896 fick Saltsj\xc3\xb6baden elektrisk gatubelysning och \xc3\xa4n i dag finns byggnaden f\xc3\xb6r Saltsj\xc3\xb6badens elektricitetsverk kvar vid Dalar\xc3\xb6bryggan. Elverket var Sveriges f\xc3\xb6rsta med elf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning till privata bostadshus och byggdes i slutet av 1980-talet om till klubbhus och kansli f\xc3\xb6r Kungliga Svenska Segels\xc3\xa4llskapet (KSSS). En annan nymodighet var att samh\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med rinnande vatten fr\xc3\xa5n ett vattenverk intill Lundsj\xc3\xb6n\xe2\x80\x93Dammsj\xc3\xb6n. P\xc3\xa5 Karlsbaderberget anlades en vattenreservoar, 1902 hade r\xc3\xb6rn\xc3\xa4tet en l\xc3\xa4ngd av 13 kilometer. Vandrare kunde sl\xc3\xa4cka sin t\xc3\xb6rst med hj\xc3\xa4lp av "vattenkastare vid v\xc3\xa4garne"._NEWLINE_I Saltsj\xc3\xb6baden fanns \xc3\xa4ven ett f\xc3\xa5tal industrier, till exempel b\xc3\xa5tvarv, flera handelsbodar och m\xc3\xa5nga hantverkare. Men ledningen f\xc3\xb6r Saltsj\xc3\xb6banan planerade redan p\xc3\xa5 1890-talet ett st\xc3\xb6rre, sammanh\xc3\xa4ngande industriomr\xc3\xa5de som skulle etableras vid en framtida kanal genom f\xc3\xb6rkastningssprickan s\xc3\xb6der om Skogs\xc3\xb6n d\xc3\xa4r det fanns en numera f\xc3\xb6rsvunnen farled p\xc3\xa5 vikingatiden. Skogs\xc3\xb6tr\xc3\xa4sk \xc3\xa4r en rest av denna forntida vattenv\xc3\xa4g. Eftersom kanalen aldrig kom till st\xc3\xa5nd, blev det inte heller n\xc3\xa5got industriomr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nAdministrativa tillh\xc3\xb6righeter\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det var ursprungligen bel\xc3\xa4get i Br\xc3\xa4nnkyrka socken f\xc3\xb6r att 1 maj 1887 vara en del av den d\xc3\xa5 bildade Nacka socken. Fr\xc3\xa5n 1888 ingick omr\xc3\xa5det i Nacka landskommun och omr\xc3\xa5det br\xc3\xb6ts ur landskommunen och bildade den 1 januari 1909 Saltsj\xc3\xb6badens k\xc3\xb6ping. K\xc3\xb6pingen omfattade 1909 ett omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 \xc3\xb6ver 2.000 tunnland mark, n\xc3\xa4mligen egentliga Saltsj\xc3\xb6baden, Neglinge och Skogs\xc3\xb6. 1950 inf\xc3\xb6rlivades \xc3\x84lg\xc3\xb6, G\xc3\xa5s\xc3\xb6 med flera sm\xc3\xa5\xc3\xb6ar som tidigare h\xc3\xb6rt till Tyres\xc3\xb6 socken/landskommun. K\xc3\xb6pingskommunen uppgick 1971 i Nacka kommun. _NEWLINE_I kyrkligt h\xc3\xa4nseende har orten sedan 1 maj 1913 h\xc3\xb6rt till Saltsj\xc3\xb6badens f\xc3\xb6rsamling och Nacka f\xc3\xb6rsamling innan dess. \xc3\x85r 1913 bildades en egen f\xc3\xb6rsamling, sedan samh\xc3\xa4llet f\xc3\xa5tt en p\xc3\xa5kostad kyrka, Uppenbarelsekyrkan, uppf\xc3\xb6rd efter ritningar av Ferdinand Boberg och konstn\xc3\xa4rligt smyckad av bland andra Carl Milles med skulptural utsmyckning av kopparportar med reliefer i brons med mera, och med freskm\xc3\xa5lningar av Olle Hjortzberg. _NEWLINE_Orten ingick till 1916 i Svartl\xc3\xb6sa tingslag, d\xc3\xa4refter till 1930 i Svartl\xc3\xb6sa och \xc3\x96knebo tingslag, d\xc3\xa4refter till 1959 i S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rns domsagas tingslag, och sedan till 1971 i Svartl\xc3\xb6sa domsagas tingslag. \xc3\x85r 1932, till K.A. Wallenbergs 80-\xc3\xa5rsdag, stod Saltsj\xc3\xb6badens k\xc3\xb6pings kommunalhus f\xc3\xa4rdigt. Byggnaden hade bekostats av Wallenberg och var kommunal- och f\xc3\xb6rsamlingshus mellan 1931 och 1970. Fr\xc3\xa5n 1971 till 1977 ingick Saltsj\xc3\xb6baden i Svartl\xc3\xb6sa domsaga och orten ing\xc3\xa5r sedan 1977 i Nacka domsaga.'