b'\n_START_ARTICLE_\nStativet och Tumstocken\n_START_PARAGRAPH_\nStativet och Tumstocken var tv\xc3\xa5 sammanh\xc3\xa4ngande kvarter p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm i Stockholm. 1917 uppf\xc3\xb6rdes i detta dubbelkvarter ett av Stockholms st\xc3\xb6rre omr\xc3\xa5den med n\xc3\xb6dbost\xc3\xa4der. Stadsplan och byggnaderna hade utformats av arkitekt Gunnar Asplund. Omr\xc3\xa5det revs 1965 och 1968 byggdes med bostadshus och Rosenlundsparkens v\xc3\xa4stligaste del. Idag \xc3\xa4r det tidigare dubbelkvarteret uppdelat p\xc3\xa5 Stativet, Pinnpojken och Tumstocken.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nKring sekelskiftet 1900 r\xc3\xa5dde det sv\xc3\xa5r bostadsbrist i Stockholm. Bostadssituationen f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rrades under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och Stockholms stadsfullm\xc3\xa4ktige besl\xc3\xb6t att snabbt skaffa fram billiga, enkla bost\xc3\xa4der. I Stockholm byggdes  under \xc3\xa5ren 1917-24 cirka 2\xc2\xa0500 n\xc3\xb6dbost\xc3\xa4der eller bost\xc3\xa4der f\xc3\xb6r "husvilla". Byggnaderna som uppf\xc3\xb6rdes av staden var t\xc3\xa4nkta som ett provisorium och man tog d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r mark i anspr\xc3\xa5k som var avsedd f\xc3\xb6r andra \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. N\xc3\xa5gra s\xc3\xa5dana omr\xc3\xa5den med n\xc3\xb6dbost\xc3\xa4der i Stockholm var Cedersdalsgatans hus i Vanadislunden, ett annat omr\xc3\xa5de byggdes 1917 och kallades Gamla Stadshagen (revs 1965). Ett fortfarande existerande hus ligger i kvarteret Bergsryggen vid Ulvsundav\xc3\xa4gen uppf\xc3\xb6rd 1916-17._NEWLINE_Det var inte ovanligt att staden anlitade k\xc3\xa4nda arkitekter som skulle utforma enkla, men v\xc3\xa4l fungerande l\xc3\xa4genheter, bland dem fanns arkitekterna Gunnar Asplund, Uno \xc3\x85hr\xc3\xa9n, Sven Erik Lundqvist, Gustaf Larson och Axel Wetterberg. P\xc3\xa5 Hemutst\xc3\xa4llningen 1917 visade bland andra Asplund och \xc3\x85hr\xc3\xa9n att man med enkla medel kunde skapa billiga och trivsamma bost\xc3\xa4der om dessa var v\xc3\xa4lplanerade.\n_START_SECTION_\nAsplunds n\xc3\xb6dbost\xc3\xa4der p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm\n_START_PARAGRAPH_\nI kvarteren Stativet vid Ringv\xc3\xa4gen och v\xc3\xa4stra delen av kvarteret Tumstocken vid Hallandsgatan (d\xc3\xa5varande Sk\xc3\xa5negatan) byggdes 1917-1918 ett av Stockholms st\xc3\xb6rre omr\xc3\xa5den med n\xc3\xb6dbost\xc3\xa4der. F\xc3\xb6r stadsplaneringen och utformningen stod arkitekt Gunnar Asplund. Stadsplanen var ovanlig f\xc3\xb6r sin tid och bestod av sju lamellhus i tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar st\xc3\xa4llda vinkelr\xc3\xa4tt mot en l\xc3\xa5ng, sv\xc3\xa4ngd bostadsl\xc3\xa4nga, \xc3\xa4ven den i tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar. Mot \xc3\xb6st begr\xc3\xa4nsades omr\xc3\xa5det med ytterligare en l\xc3\xa4tt sv\xc3\xa4ngd husl\xc3\xa4nga.  _NEWLINE_Mot Ringv\xc3\xa4gen anordnades l\xc3\xa5ga uthusl\xc3\xa4ngor inneh\xc3\xa5llande f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och avtr\xc3\xa4den. Fasaderna var m\xc3\xa5lade i r\xc3\xb6da, gula och gr\xc3\xb6na nyanser samt vita pilaster. Tr\xc3\xa4husen stod ofta upplyfta p\xc3\xa5 h\xc3\xb6ga, murade socklar och utv\xc3\xa4ndiga trappor ledde upp till entr\xc3\xa9erna. Det hela gav ett idylliskt intryck av sm\xc3\xa5stadsatmosf\xc3\xa4r men husen var ytterst enkla i utf\xc3\xb6rande och standard. \xc3\x84nd\xc3\xa5 lyckades Asplund att skapa en ombonad, sm\xc3\xa5skalig kvartersbebyggelse kring gr\xc3\xb6nskande g\xc3\xa5rdar. _NEWLINE_L\xc3\xa4genheterna var utrustade enligt tidens standard: Vedspis och kakelugn f\xc3\xb6r uppv\xc3\xa4rmning, dessutom gask\xc3\xb6k och gasugn f\xc3\xb6r matlagning samt kallvatten och avlopp. Elektricitet fanns indragen. K\xc3\xb6ksinredningen bestod av fasta b\xc3\xa4nk- och v\xc3\xa4ggsk\xc3\xa5p med skafferi mot ytterv\xc3\xa4ggen, v\xc3\xa4ggarna och tak var kl\xc3\xa4dda med m\xc3\xa5lat p\xc3\xa4rlspont. Varmvatten fick man fr\xc3\xa5n en kopparreservoar vid sidan av vedspisen. Meningen var ursprungligen att riva omr\xc3\xa5det s\xc3\xa5 fort bostadssituationen i Stockholm hade f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrats._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1960-talet var de flesta av Asplunds l\xc3\xa4ngor fortfarande bebodda, trots eftersatt underh\xc3\xa5ll. P\xc3\xa5 1960-talet gjordes anstr\xc3\xa4ngningar att bevara  omr\xc3\xa5det och ett ombyggnadsf\xc3\xb6rslag lades fram. F\xc3\xb6rfallet hade dock g\xc3\xa5tt f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngt och en eldsv\xc3\xa5da i mars 1965 som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde stora delar av kvarteret satte slutligen stopp f\xc3\xb6r r\xc3\xa4ddningsaktionen. D\xc3\xa4refter revs bebyggelsen. F\xc3\xb6r omr\xc3\xa5det fastst\xc3\xa4lldes 1965 en ny stadsplan som medgav bostadsbebyggelse i h\xc3\xb6gst sex v\xc3\xa5ningar och 13 meter husdjup. P\xc3\xa5 platsen finns idag Rosenlundsparken och ett enformigt bostadskvarter fr\xc3\xa5n slutet av 1960-talet._NEWLINE_P\xc3\xa5 1930 \xc3\xa5rs Stockholmskarta syns ytterligare en bebyggelse med provisoriska bost\xc3\xa4der i kvarteret Stiftet, strax norr om Tumstocken. \xc3\x84ven dessa \xc3\xa4r byggda 1917 och rivna 1965, dock var de inte ritade av Asplund. H\xc3\xa4r r\xc3\xb6rde det sig om \xc3\xa5tta bostadsl\xc3\xa4ngor varav fem l\xc3\xa5g grupperade kring en g\xc3\xa5rd.'