b'\n_START_ARTICLE_\nBroms\n_START_SECTION_\nFriktionsbromsar\n_START_PARAGRAPH_\nVid alla friktionsbromsar ska bromsh\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngen alltid upplagras s\xc3\xa5, att dess egen vikt str\xc3\xa4var att f\xc3\xb6ra det bromsande organet fr\xc3\xa5n bromsskivan. Ans\xc3\xa4ttningen av bromsbackarna eller bromsbandet kan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rmedlas genom skruvutv\xc3\xa4xling, excenter och liknande eller genom kombination av flera likartade konstruktionselement.\n_START_SECTION_\nBack- eller klossbroms\n_START_PARAGRAPH_\nDe best\xc3\xa5r i allm\xc3\xa4nhet av en p\xc3\xa5 den axel (a) som skall bromsas, bef\xc3\xa4sta cylindrisk bromsskiva (b) som \xc3\xa4r vanligen av gjutj\xc3\xa4rn, mot vars omkrets en eller tv\xc3\xa5 bromsbackar eller bromsklossar (c) av gjutj\xc3\xa4rn eller st\xc3\xa5lgjutgods - oftast inkl\xc3\xa4dda med tr\xc3\xa4 eller l\xc3\xa4der - pressas med en kring en tapp (d) vridbar h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ng (e). P\xc3\xa5 dennas fria \xc3\xa4nda verkar bromskraften (K) i pilriktningen s\xc3\xa5, att genom bromsbackarnas starkare eller svagare ans\xc3\xa4ttning mot bromsskivan ett st\xc3\xb6rre eller mindre friktionsmotst\xc3\xa5nd skapas, som helt och h\xc3\xa5llet h\xc3\xa4mmar r\xc3\xb6relsen eller begr\xc3\xa4nsar dess hastighet inom erforderliga gr\xc3\xa4nser. Bromsverkan stegras v\xc3\xa4sentligt, d\xc3\xa4rigenom att man f\xc3\xb6rser bromsskivans omkrets med ett eller flera kilformiga sp\xc3\xa5r, i vilka de med motsvarande profilform f\xc3\xb6rsedda bromsbackarna ingriper. S\xc3\xa4tts bromsbackarna parvis mittemot varandra, upph\xc3\xa4vs det f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt ensidigt mot axeln riktade bromstryckets inverkan p\xc3\xa5 lagerg\xc3\xa5ngarna.\n_START_SECTION_\nTrumbroms\n_START_PARAGRAPH_\nEn trumbroms best\xc3\xa5r av en roterande trumma som inneh\xc3\xa5ller tv\xc3\xa5 bromsbackar med nitade eller limmade bromsbel\xc3\xa4gg. Bromsbackarna \xc3\xa4r fastsatta/lagrade p\xc3\xa5 en bromssk\xc3\xb6ld, ofta med hj\xc3\xa4lp av monteringsfj\xc3\xa4drar. Bromsen ans\xc3\xa4tts genom att bromsbackarna trycks ut\xc3\xa5t mot trummans insida. Bromsbacken heter prim\xc3\xa4r respektive sekund\xc3\xa4r beroende p\xc3\xa5 om den arbetar med eller emot rotationsriktningen. Genom l\xc3\xa4mplig kombination av bromsbackar kan bromsen f\xc3\xa5 \xc3\xb6kad effektivitet. Genom l\xc3\xa4mplig geometrisk utformning kan trumbromsen utformas sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkande, varvid inget bromsservo beh\xc3\xb6vs. Trumbromsen var fram till 1960-talet den vanligaste typen av broms f\xc3\xb6r personbilar, men har sedan dess allt mer ersatts av skivbromsen. Mindre bilar med trumbromsar p\xc3\xa5 bakhjulen tillverkas fortfarande. \xc3\x84ven p\xc3\xa5 vissa bilar med skivbromsar p\xc3\xa5 alla hjul (till exempel Volvo) anv\xc3\xa4nds trumbromsar f\xc3\xb6r parkeringsbromsfunktionen. Trumbromsen har nackdelen att drabbas av fading, vilket inneb\xc3\xa4r att trummans diameter vid uppv\xc3\xa4rmning \xc3\xb6kar mer \xc3\xa4n backarnas. Bromsverkan kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r pl\xc3\xb6tsligt g\xc3\xa5 f\xc3\xb6rlorad efter upprepade inbromsningar. Trumbromsar kan vara sj\xc3\xa4lvjusterande eller s\xc3\xa5 beh\xc3\xb6ver man st\xc3\xa4lla in dem manuellt.\n_START_SECTION_\nLamellbroms\n_START_PARAGRAPH_\nDen best\xc3\xa5r av ett antal plana, sl\xc3\xa4ta eller r\xc3\xa4fflade skivor eller lameller, vilka \xc3\xa4r s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rbundna med den axel, som skall bromsas, att de kan b\xc3\xa5de rotera med och f\xc3\xb6rskjutas p\xc3\xa5 densamma. Mellan dessa lameller ingriper andra av motsvarande form, vilka likaledes \xc3\xa4r skjutbara i axiell led, men d\xc3\xa4remot \xc3\xa4r s\xc3\xa5 lagrade i ett omgivande bromshus, att de hindras fr\xc3\xa5n att vrida sig. Genom de b\xc3\xa5da skiv- eller lamellgruppernas sammanpressande framkallas bromsmotst\xc3\xa5ndet.\n_START_SECTION_\nBandbroms\n_START_PARAGRAPH_\nBandbromsar utg\xc3\xb6rs av ett elastiskt st\xc3\xa5lband \xe2\x80\x93 med eller utan inkl\xc3\xa4dnad av tr\xc3\xa4 eller l\xc3\xa4der - vilket med en h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ng sp\xc3\xa4nnes omkring en bromsskiva, f\xc3\xa4st p\xc3\xa5 den axel, som skall bromsas, och vars omkrets svarvas samt vanligen f\xc3\xb6rses med sm\xc3\xa5 \xc3\xb6verskjutande sidokanter. Bromsbandet ers\xc3\xa4tts ibland av ett antal bromsbackar eller klossar, vilka, kedjeformigt f\xc3\xb6renade med k\xc3\xa4ttingl\xc3\xa4nkar, s\xc3\xa5som en g\xc3\xb6rdel omgiver bromsskivans omkrets. Fig. 2 visar anordningen vid en enkel bandbroms, d\xc3\xa4r den p\xc3\xa5 l\xc3\xb6pande bandparten (bc) \xc3\xa4r f\xc3\xa4st vid h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngens (de) st\xc3\xb6dtapp (b), medan den avl\xc3\xb6pande bandparten (dc), utg\xc3\xa5ende fr\xc3\xa5n samma h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngs ena \xc3\xa4nda (d), sp\xc3\xa4nnes under inverkan av bromskraften vid h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngens andra \xc3\xa4nda (e). Bandbromsar anv\xc3\xa4nds i automatv\xc3\xa4xell\xc3\xa5dor.\n_START_SECTION_\nDifferentialbandbroms\n_START_PARAGRAPH_\nDetta system k\xc3\xa4nnetecknas av att bromsbandets \xc3\xa4ndar \xc3\xa4r f\xc3\xa4sta vid h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngen (b) p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt, att sp\xc3\xa4nningen i den p\xc3\xa5l\xc3\xb6pande parten (a1) underst\xc3\xb6djer verkan av bromskraften (K). Det \xc3\xa4r skillnaden mellan sp\xc3\xa4nningarnas i de b\xc3\xa5da bandparterna moment med avseende p\xc3\xa5 h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngens st\xc3\xb6dpunkt, som best\xc3\xa4mmer bromskraftens storlek och ger anledning till ben\xc3\xa4mningen "differential"._NEWLINE_Genom l\xc3\xa4mpligt val av h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngsarmarnas inb\xc3\xb6rdes dimensioner kan bromskraftens erforderliga storlek h\xc3\xa5llas s\xc3\xa5 liten som \xc3\xb6nskas. Bromsskivans r\xc3\xb6relseriktning b\xc3\xb6r alltid v\xc3\xa4ljas s\xc3\xa5dan, att vid lastens firande den p\xc3\xa5l\xc3\xb6pande parten av bromsbandet verkar p\xc3\xa5 den kortare h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngsarmen, d\xc3\xa5 i annat fall hela f\xc3\xb6rdelen med differentialbromsen g\xc3\xa5r f\xc3\xb6rlorad. Denna arbetar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rdelaktigast, n\xc3\xa4r den konstrueras f\xc3\xb6r en best\xc3\xa4md r\xc3\xb6relseriktning. Skall den \xc3\xa5ter tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ra med lika stor bromskraft f\xc3\xb6r vilken r\xc3\xb6relseriktningen som helst, g\xc3\xb6ras h\xc3\xa4vst\xc3\xa5ngsarmarna f\xc3\xb6r de b\xc3\xa5da bandparterna lika l\xc3\xa5nga. Detta m\xc3\xa5l vinns dock endast p\xc3\xa5 bekostnad av kraft\xc3\xa5tg\xc3\xa5ngen vid bromsningen.'