b'\n_START_ARTICLE_\nEsaias Tegn\xc3\xa9r den yngre\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nEsaias Tegn\xc3\xa9rs f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar var prosten, kyrkoherden Kristofer Tegn\xc3\xa9r och Emma Sofia, f\xc3\xb6dd Kinberg. Han blev student i Lund 1859, filosofie doktor vid Lunds universitet 1865 och docent i semitiska spr\xc3\xa5k samma \xc3\xa5r. \xc3\x85r 1872 blev han adjunkt i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande spr\xc3\xa5kforskning. Han f\xc3\xb6rel\xc3\xa4ste i Stockholm i allm\xc3\xa4n spr\xc3\xa5kvetenskap 1873 och blev ledamot av Vetenskaps Societeten i Uppsala 1876._NEWLINE_Tegn\xc3\xa9r gifte sig 1879 med M\xc3\xa4rta Maria Katarina, f\xc3\xb6dd Ehrenborg 1859 i Linde, Gotlands l\xc3\xa4n. Samma \xc3\xa5r blev han ledamot av Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien. Han blev ledamot av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamh\xc3\xa4llet i G\xc3\xb6teborg 1882, teologie doktor i K\xc3\xb6penhamn 1894 och ledamot av Vetenskapsakademien 1896._NEWLINE_Tegn\xc3\xa9r ligger begravd p\xc3\xa5 \xc3\x96stra kyrkog\xc3\xa5rden i Lund.\n_START_SECTION_\nIndoeuropeistik\n_START_PARAGRAPH_\nTegn\xc3\xa9r skrev blott en tidskriftsuppsats om de indoeuropeiska spr\xc3\xa5kens historia, De ariske spr\xc3\xa5kens palataler, men den \xc3\xa4r betydande eftersom han d\xc3\xa4r f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r en l\xc3\xb6sning f\xc3\xb6r ett av tidens tre viktigaste sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5l. Mellan 1860 och 1880 l\xc3\xb6stes tre problem genom utarbetandet av ljudlagarna Grassmanns lag, Verners lag och palatallagen. Tegn\xc3\xa9r \xc3\xa4r en av flera m\xc3\xb6jliga upphovsm\xc3\xa4n till palatallagen, das Palatalgesetz, som beskriver en ljudf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring i det indoiranska urspr\xc3\xa5ket. Uppt\xc3\xa4ckten fick l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende konsekvenser f\xc3\xb6r beskrivningen av urindoeuropeiskans vokalsystem.\n_START_SECTION_\nStavning\n_START_PARAGRAPH_\nUnder artonhundratalets senare h\xc3\xa4lft rasade i Sverige en stavningsdebatt mellan konservativa ledam\xc3\xb6ter i Svenska Akademien och \xe2\x80\x9dnystavarna\xe2\x80\x9d, f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dda av Adolf Noreen. Esaias Tegn\xc3\xa9r kom att inta en mellanposition._NEWLINE_Stavningsfejden blossade upp f\xc3\xb6re Tegn\xc3\xa9rs intr\xc3\xa4de i Svenska Akademien, efter utgivningen av f\xc3\xb6rsta upplagan av Svenska Akademiens ordlista 1874. I ordlistan togs ingen h\xc3\xa4nsyn till de f\xc3\xb6rslag om ny r\xc3\xa4ttstavning som antagits 1869 av skandinavister fr\xc3\xa5n Norge, Danmark och Sverige och som sammanfattats i 15 punkter i Artur Hazelius manifest \xe2\x80\x9dOm svensk r\xc3\xa4ttstafning\xe2\x80\x9d (1870-71). F\xc3\xb6rsta upplagan f\xc3\xb6ljde i st\xc3\xa4llet den traditionella leopoldska stavningsnormen fr\xc3\xa5n 1801._NEWLINE_Tegn\xc3\xa9r kastar sig in i debatten med en uppsats 1886, i vilken han som ett alternativ till reformivrarnas ljudenliga stavning f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kar den morfematiska principen: \xe2\x80\x9dlikartade begrepp\xe2\x80\x9d skulle \xe2\x80\x9ds\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt m\xc3\xb6jligt [skrivas] p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt\xe2\x80\x9d. Principen utgjorde en fruktbar kompromiss, och i sj\xc3\xa4tte upplagan av Svenska Akademiens ordlista fr\xc3\xa5n 1889 ledde Tegn\xc3\xa9rs inflytande till att flera av reformf\xc3\xb6rslagen anammades.\n_START_SECTION_\nGenus\n_START_PARAGRAPH_\nEsaias Tegn\xc3\xa9r motsatte sig f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ken att bevara det svenska tregenussystemet.\n_START_SECTION_\nBibelns spr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nEsaias Tegn\xc3\xa9r var \xc3\xa5ren 1884-1917 ledamot av, den ursprungligen av Gustav III tillsatta, 1773 \xc3\xa5rs bibelkommission, och ansvarade f\xc3\xb6r \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningens spr\xc3\xa5kliga principer.\n_START_SECTION_\nPersonnamn\n_START_PARAGRAPH_\nI uppsatsen \xe2\x80\x9dOm Sveriges familjenamn\xe2\x80\x9d fr\xc3\xa5n 1882 unders\xc3\xb6kte Tegn\xc3\xa9r namnbildningselement i svenska sl\xc3\xa4ktnamn. Han konstaterade att n\xc3\xa5gra slutleder saknades, trots att de var vanliga i ortnamn. Ingen hade \xc3\xa4nnu tagit namn som slutade p\xc3\xa5 -hed, -lid, -myr, -n\xc3\xa4s, -rud, -ryd, -s\xc3\xa4ter, -vad, -\xc3\xa5ker, -\xc3\xa5s eller -\xc3\xa4ng. Lederna togs \xc3\xa5r 1939 med i professor J\xc3\xb6ran Sahlgrens Svensk namnbok, som tillhandah\xc3\xb6lls av svenska staten till hj\xc3\xa4lp f\xc3\xb6r namns\xc3\xb6kande. Under 1900-talet har de anv\xc3\xa4nts som namnbildningselement i flera nyskapade svenska sl\xc3\xa4ktnamn._NEWLINE_Esaias Tegner d.y. var \xc3\xa4ven medlem av den kommitt\xc3\xa9 som utarbetade en ny namnl\xc3\xa4ngd f\xc3\xb6r den svenska almanackan, vilken b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas 1901.'