b'\n_START_ARTICLE_\nLitter\xc3\xa4r salong\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nI Europa, och i viss m\xc3\xa5n dess kolonier, s\xc3\xa4rskilt under 1600- och 1700-talen, kunde en utvald skara fr\xc3\xa5n stadens \xc3\xb6verklass samlas f\xc3\xb6r att "h\xc3\xa5lla salong", det vill s\xc3\xa4ga tala om litter\xc3\xa4ra h\xc3\xa4ndelser eller n\xc3\xa5got annat, hemma i n\xc3\xa5gons bostad. I allm\xc3\xa4nhet handlade det i b\xc3\xb6rjan om att m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder hade en inskr\xc3\xa4nkt \xc3\xa5siktsfrihet. Att s\xc3\xa4ga fel saker i en offentlig lokal kunde rendera bestraffas. I st\xc3\xa4llet anordnade man privata bjudningar i hemmen, som blev ett slags politiska eller konstn\xc3\xa4rliga frist\xc3\xa4der. Detta g\xc3\xa4llde med tiden inte endast deltagare fr\xc3\xa5n \xc3\xb6verklassen, det var ocks\xc3\xa5 ett tillf\xc3\xa4lle f\xc3\xb6r konstn\xc3\xa4rer att visa upp sig och f\xc3\xa5 kontakter med t\xc3\xa4nkbara finansi\xc3\xa4rer och f\xc3\xb6r intellektuella att debattera aktuella politiska \xc3\xa4mnen. _NEWLINE_V\xc3\xa4rd f\xc3\xb6r salongerna var n\xc3\xa4stan alltid en kvinna. Det har att g\xc3\xb6ra med att det i ett hush\xc3\xa5ll var kvinnans uppgift att f\xc3\xb6rest\xc3\xa5 en bjudning \xe2\x80\x93 \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r ogifta m\xc3\xa4n var det ot\xc3\xa4nkbart att sj\xc3\xa4lva st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r organisationen \xe2\x80\x93 man hade d\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon annan kvinna att f\xc3\xb6rest\xc3\xa5 den. Hade en man ensam organiserat en salong hade den kallats "klubb" eller "f\xc3\xb6rening". Det var salongernas egentliga karakt\xc3\xa4r av sociala bjudningar som delvis skyddade dem fr\xc3\xa5n politiska ingripanden. V\xc3\xa4rdinnan kunde agera som moderator och debattledare och det fanns exempel p\xc3\xa5 "salongsdamer" som i praktiken agerade som politiker. _NEWLINE_Salongerna startades i Paris p\xc3\xa5 1600-talet med preciositeten och utvecklades d\xc3\xa4r p\xc3\xa5 1700-talet till ett slags informella samh\xc3\xa4llsinstitutioner, d\xc3\xa4r inte endast adeln sl\xc3\xa4pptes in, utan d\xc3\xa4r ett slags allm\xc3\xa4nna \xc3\xb6ppettider r\xc3\xa5dde. Dess grundare och pionj\xc3\xa4r brukar anses vara Catherine de Vivonne, markisinnan de Rambouillet. Salongerna fortsatte till in p\xc3\xa5 1900-talet, men de f\xc3\xb6rlorade sin kulturella betydelse p\xc3\xa5 1800-talet i samband med att den politiska och konstn\xc3\xa4rliga friheten \xc3\xb6kade. Som socialt fenomen fortsatte de dock och kringv\xc3\xa4vdes med ett starkt romantiskt skimmer.\n_START_SECTION_\nDanmark\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark h\xc3\xb6ll Christine Sophie Holstein en inflytelserik salong i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet. Under Danmarks guld\xc3\xa5lder vid slutet av 1700-talet och b\xc3\xb6rjan av 1800-talet spelade salongerna en viktig kulturell roll d\xc3\xa4r v\xc3\xa4rdinnorna ofta agerade mecenater. Bland de mest v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda fanns d\xc3\xa4r Charlotte Schimmelmanns, Friederike Bruns salong p\xc3\xa5 Sophienholm, och Kamma Rahbek i Bakkehuset.\n_START_SECTION_\nI Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige utvecklades en salongskultur vid slutet av 1600-talet. Magdalena Stenbocks mottagningsrum omtalades vid denna tid som m\xc3\xb6tesplatsen f\xc3\xb6r utl\xc3\xa4ndska ambassad\xc3\xb6rer i Stockholm, som kom dit f\xc3\xb6r att knyta kontakter, och hennes spelbord som ett centrum f\xc3\xb6r svensk utrikespolitik._NEWLINE_Under frihetstiden deltog kvinnor i den offentliga debatten mellan hattarna och m\xc3\xb6ssorna genom att h\xc3\xa5lla politiska salonger, n\xc3\xa5got som ocks\xc3\xa5 fick utl\xc3\xa4ndska makter att visa sina s\xc3\xa4ndebud i Sverige v\xc3\xa4rva kvinnor som agenter f\xc3\xb6r att gynna utl\xc3\xa4ndska intressen i Sverige genom att finansiera deras salonger. Den kanske mest notabla salongsv\xc3\xa4rdinnan i Sverige under frihetstiden var hattpartisten Hedvig Catharina De la Gardie, vara salong har omtalats som den f\xc3\xb6rsta i Sverige, och som 1733 gjorde henne till m\xc3\xa5ltavla f\xc3\xb6r Olof von Dahlins kritiska satir \xc3\xb6ver salongsv\xc3\xa4rdinnor._NEWLINE_Under 1800-talet omtalades salongsv\xc3\xa4rdinnor fortfarande ibland som politiskt inflytelserika, men under detta sekel hade de i Sverige fr\xc3\xa4mst kommit att bli aktiva som kulturella mecenater. Den mest v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda salongsv\xc3\xa4rden i Sverige historia \xc3\xa4r Malla Silfverstolpe, som med b\xc3\xb6rjan fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1820 h\xc3\xb6ll en ber\xc3\xb6md litter\xc3\xa4r och musikalisk salong i Uppsala.    _NEWLINE_I Stockholm blev Limnellska salongen hos Fredrika Limnell p\xc3\xa5 Villa Lyran under 1860- och 70-talen och de Curmanska mottagningarna i Curmanska villan hos Calla Curman under 1880- och 90-talen k\xc3\xa4nda som m\xc3\xb6tesplatser f\xc3\xb6r den tidens svenska litter\xc3\xa4ra elit.\n_START_SECTION_\nInom kulturen\n_START_PARAGRAPH_\nFenomenet beskrivs i romanen "P\xc3\xa5 spaning efter den tid som flytt" av Marcel Proust.'