b'\n_START_ARTICLE_\nAzteker\n_START_PARAGRAPH_\nAzteker (m\xc4\x93xihcah) var ett indianfolk i centrala Mexikos h\xc3\xb6gland som fr\xc3\xa5n 1300-talet och fram\xc3\xa5t byggde ett rike som bestod tills det er\xc3\xb6vrades av spanjorer och fientliga indianfolk \xc3\xa5r 1519._NEWLINE_Det dominerande folket i Aztekerriket var m\xc4\x93xihcah, \xc3\xa4ven kallade ten\xc5\x8dchcah (efter den mytologiske grundaren av Tenochtitlan, Tenoch). De kallade sig sj\xc3\xa4lva Culhua-Mexica d\xc3\xa5 de av Mexicaindianerna kuvade Culhuaindianerna var med och utvecklade Aztekriket. Ordet aztek anv\xc3\xa4ndes aldrig av aztekerna sj\xc3\xa4lva. Det kommer fr\xc3\xa5n Atzlan, aztekernas mytologiska ursprung i norr. Allt eftersom imperiet expanderade b\xc3\xb6rjade allt fler folk i de aztekiska k\xc3\xa4rnomr\xc3\xa5dena tala nahuatl och tro p\xc3\xa5 detta mytologiska ursprung, vilket g\xc3\xb6r att man under Aztekerrikets storhetstid \xc3\xa4ven kan tala om dessa assimilerade grupper som azteker.\n_START_SECTION_\nMexicaindianerna\n_START_PARAGRAPH_\nMexicaindianerna var ett nahuatl-talande nomadiserande indianfolk som under 1000- och 1100-talen norrifr\xc3\xa5n invaderade centrala Mexiko och Mexicodalen. Till en b\xc3\xb6rjan tj\xc3\xa4nade de andra indianfolk i olika stadsstater i regionen, men 1325 (alternativt) 1345 grundade de Tenochtitl\xc3\xa1n, den stad som skulle bli huvudstad i Aztekerriket, p\xc3\xa5 en \xc3\xb6 i Texcocosj\xc3\xb6n i Mexicodalen. Enligt detta folks tro skulle man bygga sin stad p\xc3\xa5 en plats d\xc3\xa4r man f\xc3\xb6rst skymtade en f\xc3\xa5gel med en orm i munnen, sittande p\xc3\xa5 en kaktus. Denna stad blev Tenochtitl\xc3\xa1n och var placerad d\xc3\xa4r dagens Mexico City ligger. Och om man tar sig en titt p\xc3\xa5 Mexikos flagga idag s\xc3\xa5 finns symbolen med en \xc3\xb6rn som har en orm i munnen sittande p\xc3\xa5 en kaktus.\n_START_SECTION_\nCulhuaindianerna\n_START_PARAGRAPH_\nCulhuaindianerna var ett nahuatlatalande folk som emigrerade till Mexicodalen som ett resultat av toltekkulturens f\xc3\xb6rfall under 1200-talet. De slog sig ner i Colhuac\xc3\xa1n (dagens Coyoac\xc3\xa1n) vid Texcocosj\xc3\xb6n d\xc3\xa4r de effektivt jordbrukade p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 kallade chinampas. \xc3\x84ven om de blev inflytelserika i regionen kom de att underordnas mexica-folket och sedan bidra till att bygga upp Aztekerriket.\n_START_SECTION_\nRiksbygget\n_START_PARAGRAPH_\nAztekerna l\xc3\xb6d den f\xc3\xb6rsta tiden i Mexiko under Tepanek-riket. Den fj\xc3\xa4rde Aztek-kungen Itzc\xc3\xb3atl startade ett uppror mot Tepanekerfolket tillsammans med tv\xc3\xa5 andra st\xc3\xa4der, Texcoco och Tlacop\xc3\xa1n (p\xc3\xa5 nahuatl var h\xc3\xa4rskartiteln tlahtoani - den som talar (v\xc3\xa4l) ). Ur denna allians b\xc3\xb6rjade sedan p\xc3\xa5 1400-talet aztekerna avancera mot positionen som det m\xc3\xa4ktigaste riket i Mellanamerika. Deras fr\xc3\xa4msta konkurrenter Tlaxkaltekerna, som fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan var betydligt starkare milit\xc3\xa4rt, blev successivt tillbakatr\xc3\xa4ngda genom ett slags grundligt genomt\xc3\xa4nkt avancerad terrortaktik (xochiyaoyotl = \xe2\x80\x9dblomsterkrig\xe2\x80\x9d). Den gick ut p\xc3\xa5 att man gradvis medvetet \xc3\xb6kade hotbilden tills motst\xc3\xa5ndaren var \xc3\xb6vertygad om att ett fullskaligt anfall var n\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ende. Medan motst\xc3\xa5ndarna fokuserade p\xc3\xa5 hotet passade aztekerna p\xc3\xa5 att genom verkliga anfall mot de st\xc3\xa4der som var underkastade Tlaxkaltekerna och \xc3\xb6verta dem en efter en. Vid tiden f\xc3\xb6r spanjorernas ankomst stod Tlaxkaltekerna inf\xc3\xb6r sitt slutliga nederlag och de med moderna eldvapen och h\xc3\xa4star utrustade nykomlingarna uppfattades av dem n\xc3\xa4rmast bokstavligen som en sk\xc3\xa4nk fr\xc3\xa5n ovan.\n_START_SECTION_\nStorhetstiden\n_START_PARAGRAPH_\nDen egentliga aztekiska statsbildningen b\xc3\xb6rjade ta fart f\xc3\xb6rst under den \xc3\xa5ttonde kungen Ahuitzotl som h\xc3\xa4rskade 1486\xe2\x80\x931502 och den nionde, hans brorson Motecuzoma Xocoyotzin (1502-20), \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nd som Montezuma II (eg. Moctezuma). Deras regeringstider karakteriseras av en snabb \xc3\xb6verg\xc3\xa5ng fr\xc3\xa5n ett huvudsakligen sl\xc3\xa4ktbaserat maktf\xc3\xb6rdelningssystem (calpulli), med inslag \xc3\xb6vertagna av toltekerna, till ett system med en byr\xc3\xa5kratisk statsapparat. Makten \xc3\xb6vergick snabbt fr\xc3\xa5n de ledande calpullisl\xc3\xa4kterna till ett r\xc3\xa5d, best\xc3\xa5ende av tempelpr\xc3\xa4ster och krigarelit och en \xe2\x80\x9dtalman\xe2\x80\x9d som ledare. _NEWLINE_N\xc3\xa4r riket var som st\xc3\xb6rst 1519, omfattade det cirka fem miljoner inv\xc3\xa5nare varav n\xc3\xa4stan 250\xc2\xa0000 i Tenochtitl\xc3\xa1n, ytterligare 500\xc2\xa0000 kring Texcocosj\xc3\xb6n och fyra miljoner runt om \xc3\xb6vrigt i riket. Befolkningen var koncentrerad till stora st\xc3\xa4der som Tlacop\xc3\xa1n, Tenochtitl\xc3\xa1n och Texcoco. Sj\xc3\xa4lva Tenochtitl\xc3\xa1n var uppbyggd p\xc3\xa5 p\xc3\xa5lar och flottar i vattnet. En sm\xc3\xa4rre del stod p\xc3\xa5 en \xc3\xb6 och man tog sig till och fr\xc3\xa5n staden med l\xc3\xa5nga broar/bryggor (eng: causeways). Tenochtitl\xc3\xa1n kunde sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6da omkring 170.000-180.000 av sin befolkning med sitt eget jordbruk, \xc3\xa5krar som fl\xc3\xb6t omkring staden (chinampas). Sj\xc3\xa4lva huvudstaden var t\xc3\xa4tt befolkad och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r var dess areal per inv\xc3\xa5nare inte s\xc3\xa5 stor. \xc3\x85krarna l\xc3\xa5g omkring den flytande staden och man hade h\xc3\xb6ghus, offentliga masstoaletter, avlopp, etc.\n_START_SECTION_\nRikets underg\xc3\xa5ng\n_START_PARAGRAPH_\nAztekerrikets utveckling fick ett abrupt slut genom att en tlaxkaltekisk-spansk allians (200.000 indiankrigare och ca 900 spanjorer mot 100.000-300.000 azteker) besegrade Aztekerna och spanjorena kunde inta Tenochtitl\xc3\xa1n. Aztekernas huvudarm\xc3\xa9 kapitulerade f\xc3\xb6r Hernan Cort\xc3\xa9s den 13 augusti 1521. Den elfte och siste kungen Cuauhtemoc tillf\xc3\xa5ngatogs av spanjorerna och avr\xc3\xa4ttades av dem 1525._NEWLINE_N\xc3\xa4r spanjorerna n\xc3\xa5dde Tenochtitlan \xc3\xa5r 1519 var staden den st\xc3\xb6rsta stad som n\xc3\xa5gonsin funnits i den nya v\xc3\xa4rlden och en av de st\xc3\xb6rsta i v\xc3\xa4rlden; den var rikare och mer storslagen \xc3\xa4n n\xc3\xa5got de spanska soldaterna n\xc3\xa5gonsin sett i sitt hemland.\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4llsstruktur\n_START_PARAGRAPH_\nDet aztekiska samh\xc3\xa4llet var indelat i klasser. H\xc3\xb6gst upp stod hueyi tlatoani, den store talaren, Aztekerrikets h\xc3\xa4rskare. Han fick makten av ett r\xc3\xa5d och kunde avs\xc3\xa4ttas, men detta skedde s\xc3\xa4llan och han hade n\xc3\xa4stintill oinskr\xc3\xa4nkt makt \xc3\xa4ven om hans barn inte kunde r\xc3\xa4kna med att \xc3\xa4rva den. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt var det aztekiska styrelsesystemet mest likt den polska monarkin. Talaren var en i romersk definition livstidsdiktator. Under honom stod pilli, adeln. De hade inga speciella privilegier som gick i arv heller, adeln var mer som en ekonomiskt stark aristokrati (pengaadel), men givetvis s\xc3\xa5 var det f\xc3\xa5 "vanliga" som lyckades bli adliga, bara de som gjorde ekonomisk karri\xc3\xa4r. Fler var pilli och ruinerade sig._NEWLINE_Den vanliga klassen var macehualli, "b\xc3\xb6nder". Dock s\xc3\xa5 ska endast omkring 20% av Tenochtitlans \xc3\xb6ver 200\xc2\xa0000-h\xc3\xb6vdade befolkning ha sysslat med jordbruk, resten var verksamma inom arm\xc3\xa9n, hantverk och handel. Man anv\xc3\xa4nde kakaofr\xc3\xb6n som mynt._NEWLINE_L\xc3\xa4ngst ner stod slavar, slavhandeln gick till ungef\xc3\xa4r som i Romarriket men f\xc3\xb6dde slavar barn i f\xc3\xa5ngenskap s\xc3\xa5 blev barnen fria, slavarna togs fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n Tlaxcala och m\xc3\xa5nga av dem f\xc3\xb6rvaltades statligt tills de offrades till solgudens \xc3\xa4ra. Men privatpersoner kunde \xc3\xa4ga slavar i hush\xc3\xa5llen som i romarriket och leva p\xc3\xa5 slavhandeln._NEWLINE_Skriftsamlingen "Codex Mendoza" inneh\xc3\xa5ller detaljerade beskrivningar om Aztekernas vardagsliv, kultur och sociala regler.\n_START_SECTION_\nOffer i templen\n_START_PARAGRAPH_\nDet var m\xc3\xa4nniskooffren som mer \xc3\xa4n allt annat f\xc3\xb6rskr\xc3\xa4ckte de f\xc3\xb6rsta europ\xc3\xa9er som bes\xc3\xb6kte Tenochtitlan innan staden f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes. M\xc3\xa4nniskooffer har en gammal tradition i Mexikos historia och f\xc3\xb6rekom hos de flesta stammar i Mellanamerika, men aztekerna drev det l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n n\xc3\xa5gra andra. Det ber\xc3\xa4ttas att \xc3\xa5r 1487, n\xc3\xa4r templet till Huitzilopochtli invigdes, offrades inte \xc3\xa4n mindre 20 000 f\xc3\xa5ngar till guden. \xc3\x85r 1518 r\xc3\xa4knade en av Cort\xc3\xa9s (spansk er\xc3\xb6vrare), f\xc3\xb6ljeslagare 136 000 m\xc3\xa4nniskokranier l\xc3\xa4ngs detta tempel. En del av offren var slavar och brottslingar, men de allra flesta var krigsf\xc3\xa5ngar._NEWLINE_N\xc3\xa4r det under de s\xc3\xa4llsynta perioderna av fred uppstod brist p\xc3\xa5 krigsf\xc3\xa5ngar som kunde offras, arrangerade aztekerna och deras allierade ett slags \xe2\x80\x9dtornerspel\xe2\x80\x9d mot grannstaternas krigare. B\xc3\xa5da sidor f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ta s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga f\xc3\xa5ngar som m\xc3\xb6jligt och n\xc3\xa4r man f\xc3\xa5tt ihop tillr\xc3\xa4ckligt m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6r sina offerritualer avslutades \xe2\x80\x9dkriget\xe2\x80\x9d och de stridande parterna \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde hem med sina offer. I spanjorernas \xc3\xb6gon var dessa blodbad naturligt nog b\xc3\xa5de brutala och h\xc3\xa4diska, men f\xc3\xb6r aztekerna var blodutgjutelse en helig akt och ingick som en viktig del i deras religion._NEWLINE_Gudarna hade kontroll \xc3\xb6ver allting och var allsm\xc3\xa4ktiga. Det var de som hade skapat hela v\xc3\xa4rlden och som styrde m\xc3\xa4nniskornas \xc3\xb6den; de beslutade om det skulle regna eller bli solsken; de vakade \xc3\xb6ver dygnets alla timmar och hade inflytande \xc3\xb6ver de mest triviala ting i m\xc3\xa4nniskans vardagsliv. Liksom alla folkslag i Mellanamerika dyrkade ocks\xc3\xa5 aztekerna flera gudar och gudinnor, av vilka n\xc3\xa5gra var k\xc3\xa4nda redan tidigare i Mexicodalen under Teotihuacanperioden, medan andra hade \xc3\xb6vertagits fr\xc3\xa5n underkuvade stammar._NEWLINE_Aztekernas nationalgud, Huitzilopochtli, var son till jordgudinnan och en krigsgud och han identifierades med solen. Varje natt k\xc3\xa4mpade han mot m\xc3\xb6rkrets makter f\xc3\xb6r att solen skulle \xc3\xa5terf\xc3\xb6das n\xc3\xa4sta morgon. Om Huitzilopochtli n\xc3\xa5gonsin skulle bli besegrad skulle m\xc3\xb6rkret triumfera, solen skulle aldrig g\xc3\xa5 upp och hela v\xc3\xa4rlden skulle upph\xc3\xb6ra att existera. Det var d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r av st\xc3\xb6rsta vikt att Huitzilopochtli f\xc3\xb6rblev stark och o\xc3\xb6vervinnelig, och det var m\xc3\xa4nniskans plikt att hj\xc3\xa4lpa till genom att f\xc3\xb6rse honom med f\xc3\xb6da. Den allra b\xc3\xa4sta f\xc3\xb6da m\xc3\xa4nniskan hade att erbjuda var livet sj\xc3\xa4lvt--m\xc3\xa4nniskohj\xc3\xa4rtan och blod\xe2\x80\x94och det var denna tro som r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigade de enorma m\xc3\xa4nniskooffren. _NEWLINE_Mexikanerna trodde att v\xc3\xa4rlden en g\xc3\xa5ng skulle g\xc3\xa5 under eftersom detta hade f\xc3\xb6rutsagts i deras skapelsemyter. De tv\xc3\xa5 ursprungliga gudomligheterna sades ha varit ett par som stod h\xc3\xb6gt \xc3\xb6ver jordiska angel\xc3\xa4genheter. Deras s\xc3\xb6ner var de fyra m\xc3\xa4ktiga skaparegudarna: Huitzilopochtli, krigsguden; Xipe totec, v\xc3\xa5rens och den nya gr\xc3\xb6dans gud, Quetzalcoatl, den befj\xc3\xa4drade ormen, och hans fiende Tezcatlipoca\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9drykande spegeln\xe2\x80\x9d\xe2\x80\x93krigaren fr\xc3\xa5n norr, natthimlens gud, den som tog och gav allt liv p\xc3\xa5 jorden. _NEWLINE_Enligt aztekernas legender hade universum skapats fyra g\xc3\xa5nger, och varje g\xc3\xa5ng blivit \xc3\xb6delagt med alla sina inv\xc3\xa5nare. Aztekerna trodde att de levde i den femte skapelseperioden, solguden Tonatiuhs era, och att deras nuvarande existens hade offrat sig sj\xc3\xa4lva. F\xc3\xb6r att \xc3\xa4n en g\xc3\xa5ng skapa solen och ge den styrka att vandra \xc3\xb6ver himlen hade gudarna offrat sig sj\xc3\xa4lva vid massceremoni. Uppgiften att skapa m\xc3\xa4nsklighet hade anf\xc3\xb6rtrotts Quetzalcoatl, som gjorde en resa till underjorden f\xc3\xb6r att samla ihop benen efter tidigare generationer. Han doppade benen i sitt eget blod f\xc3\xb6r att ge dem liv. M\xc3\xa4nniskooffren \xc3\xa5terspeglar s\xc3\xa5ledes p\xc3\xa5 ett symboliskt s\xc3\xa4tt gudarnas ursprungliga offer av sig sj\xc3\xa4lva. Myterna f\xc3\xb6rutsp\xc3\xa5dde ocks\xc3\xa5 att den femte skapelseperioden skulle g\xc3\xa5 en v\xc3\xa5ldsam underg\xc3\xa5ng till m\xc3\xb6tes.\n_START_SECTION_\nAztekernas tv\xc3\xa5 kalendrar\n_START_PARAGRAPH_\nAztekerna anv\xc3\xa4nde tv\xc3\xa5 kalendrar samtidigt. \xe2\x80\x93Den ena var en kalender p\xc3\xa5 365 dagar och var baserad p\xc3\xa5 solens f\xc3\xb6rmenta r\xc3\xb6relse runt jorden. Detta var den kalender man r\xc3\xa4ttade sig efter n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde \xc3\xa5rstider, s\xc3\xa5dd och sk\xc3\xb6rd, och den tycks ha varit mer p\xc3\xa5litlig \xc3\xa4n den solkalender man anv\xc3\xa4nde i 1500-talets Europa. \xe2\x80\x93Den andra kalendern, som bara anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r religi\xc3\xb6sa och rituella \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l, var baserade p\xc3\xa5 en period av 260 dagar. \xc3\x85rets alla dagar var p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt fixerade i tv\xc3\xa5 olika system, och eftersom sol\xc3\xa5ret och det rituella \xc3\xa5ret hade olika l\xc3\xa4ngd var 52 \xc3\xa5r mellan varje g\xc3\xa5ng en best\xc3\xa4md datumkombination intr\xc3\xa4ffade. Dessa 52-\xc3\xa5rsperioder hade den allra st\xc3\xb6rsta betydelse, ty vid slutet av n\xc3\xa5gon av dem var jorden f\xc3\xb6rutbest\xc3\xa4md att g\xc3\xa5 under i samband med stora jordb\xc3\xa4vningar. Men ingen kunde f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ga vilken period som skulle bli den sista. Den sista dagen i en s\xc3\xa5dan 52-\xc3\xa5rsperiod emots\xc3\xa5gs d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r med fruktan och onda aningar eftersom ingen kunde vara s\xc3\xa4ker p\xc3\xa5 att solen n\xc3\xa5gonsin skulle g\xc3\xa5 upp igen. _NEWLINE_P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen gick pr\xc3\xa4sterna upp p\xc3\xa5 en bergstopp n\xc3\xa4ra Tenochtitlan f\xc3\xb6r att observera stj\xc3\xa4rnorna. N\xc3\xa4r Plejadernas stj\xc3\xa4rnbild l\xc3\xa5ngsamt n\xc3\xa5dde zenit visste de att v\xc3\xa4rlden var r\xc3\xa4ddad f\xc3\xb6r \xc3\xa4nnu en period. En krigsf\xc3\xa5nge lades genast utstr\xc3\xa4ckt p\xc3\xa5 ett altare, hans br\xc3\xb6st \xc3\xb6ppnades med en offerkniv med ett blad av kalcedon (ett kvartsmineral) och ett skaft av tr\xc3\xa4, inlagt med turkos, sn\xc3\xa4ckskal och lignit, figuren p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4et var en \xc3\xb6rn\xe2\x80\x93krigare, och den pr\xc3\xa4st som var medlem i en s\xc3\xa4rskild orden vigd till solguden handlade i astronomiska fr\xc3\xa5gor t\xc3\xa4nde en eld i offrets br\xc3\xb6sth\xc3\xa5la. Budb\xc3\xa4rare t\xc3\xa4nde d\xc3\xa5 sina facklor i flammorna och f\xc3\xb6rde sedan den nya elden till varje tempel och varje hus i hela Mexicodalen. Livet skulle forts\xc3\xa4tta \xe2\x80\x93 men det var bara 52 \xc3\xa5r till n\xc3\xa4sta kris.\n_START_SECTION_\nTortyr till regngudens \xc3\xa4ra\n_START_PARAGRAPH_\nAztekernas filosofi \xc3\xa4r full av symbolik och deras smak f\xc3\xb6r det symboliska avspeglas i de ceremonier och festligheter som h\xc3\xb6lls med j\xc3\xa4mna mellanrum under hela \xc3\xa5ret. Vid den h\xc3\xb6gtid som h\xc3\xb6lls till majsgudinnans \xc3\xa4ra halsh\xc3\xb6ggs unga kvinnor medan de dansade. Detta skulle symbolisera sk\xc3\xb6rden av majskolvar. Och vid en av ceremonierna f\xc3\xb6r regnguden torterades sm\xc3\xa5 barn tills deras t\xc3\xa5rar f\xc3\xb6ll likt de regndroppar som gav liv \xc3\xa5t gr\xc3\xb6dan. Men det var inte alla gudar som kr\xc3\xa4vde krig eller blodutgjutelse._NEWLINE_D\xc3\xa4r fanns ocks\xc3\xa5 gudar f\xc3\xb6r fest och lekar, ja till och med en berusningens gud, och festerna till dessa gudars \xc3\xa4ra liknade karnevaler med idrottst\xc3\xa4vlingar, sk\xc3\xa4mtsamma uppt\xc3\xa5g och offer av blommor och matvaror. Samma slags symbolism avspeglas i aztekernas m\xc3\xa5leri och skulptur. Konstn\xc3\xa4rer visade ibland prov p\xc3\xa5 realism och skapade en del naturlistiska avbildningar av m\xc3\xa4nniskor och djur, till och med av insekter och v\xc3\xa4xter, men n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde gudarna var det viktigt att f\xc3\xa5 med s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga upplysningar och symboliska detaljer som m\xc3\xb6jligt. I de illustrerade b\xc3\xb6cker framst\xc3\xa4lls Tezcatlipoca som krigare med en sk\xc3\xb6ld och en bunt kastspjut. Hans ansikte har m\xc3\xa5lats svart f\xc3\xb6r att visa att han \xc3\xa4r nattens gud och v\xc3\xa5gr\xc3\xa4tta r\xc3\xa4nder p\xc3\xa5 hans kinder anger att han \xc3\xa4r en av de fyra skapargudarna. P\xc3\xa5 huvudet eller i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r f\xc3\xb6tterna finns spegeln av svart vulkanisk glasmassa i vilken han kan se allt som h\xc3\xa4nder i v\xc3\xa4rlden._NEWLINE_K\xc3\xa4lla: Tv\xc3\xa5 miljoner \xc3\xa5r, Ber\xc3\xa4ttelsen om m\xc3\xa4nniskan. Utgiven av Det B\xc3\xa4sta; Reader\'s Digest AB, Sweden; tryckt i Italien.\n_START_SECTION_\nAztekerna under spanskt styre\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 spanjorerna kom till Mellanamerika hade mayakulturen redan passerat sin h\xc3\xb6jdpunkt._NEWLINE_Men l\xc3\xa4ngre mot v\xc3\xa4st, uppe i Mexikos h\xc3\xb6gland, var aztekerna relativt nyanl\xc3\xa4nda n\xc3\xa4r den spanska er\xc3\xb6vringen \xc3\xa4gde rum. Efter den period av kaos som f\xc3\xb6ljde sedan barbariska stammar omkring \xc3\xa5r 750 hade \xc3\xb6delagt Teotihuacan skapade ett krigiskt folk, som kallades tolteker, ett nytt rike i Mexikos h\xc3\xb6gland._NEWLINE_Dess huvudstad, Tula, grundlades p\xc3\xa5 900-talet av en ledare vid namn Topiltzin. Han dyrkade guden Quetzalcoatl (Den befj\xc3\xa4drade ormen), och som ett tecken p\xc3\xa5 sin v\xc3\xb6rdnad fogade han gudens namn till sitt eget. Enligt inhemska s\xc3\xa4gner pr\xc3\xa4glades Topiltzin\xe2\x80\x93Quetzalcoatls regeringstid av religi\xc3\xb6sa och politiska tvister, och han blev till slut tvungen att fly fr\xc3\xa5n Tula._NEWLINE_Han flydde tillsammans med sina anh\xc3\xa4ngare till \xc3\xb6stkusten d\xc3\xa4r han, enligt en av legenderna, seglade bort p\xc3\xa5 en flotte av ormar men lovade att en g\xc3\xa5ng i framtiden \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till sitt folk._NEWLINE_Kort tid d\xc3\xa4refter d\xc3\xb6k det pl\xc3\xb6tsligt upp en ny grupp angripare\xe2\x80\x93bland vilka det kan ha funnits Toltekiska flyktingar\xe2\x80\x93i mayaomr\xc3\xa5det. Den anf\xc3\xb6rdes av en h\xc3\xb6vding vid namn \xe2\x80\x9dDen befj\xc3\xa4drade ormen\xe2\x80\x9d, och dess skulpturer och arkitektur p\xc3\xa5minde starkt om toltekernas._NEWLINE_Topiltzin\xe2\x80\x93Quetzalcoatls l\xc3\xb6fte om att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda h\xc3\xb6lls levande, legenden blandade samman m\xc3\xa4nniska och gud. Tron p\xc3\xa5 myten var s\xc3\xa5 stark att Montezuma, den siste av aztekernas h\xc3\xa4rskare, f\xc3\xb6rst trodde att spanjorerna var guden Quetzalcoatl och hans f\xc3\xb6ljeslagare som efter \xc3\xa5rhundraden hade kommit tillbaka f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terta makten._NEWLINE_Staden Tula f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes \xc3\xa5r 1168 av barbariska stammar, och i och med att toltekernas rike gick under inleddes i det centrala Mexiko \xc3\xa4nnu en period av omv\xc3\xa4lvningar. Halvciviliserade stammar str\xc3\xb6mmade in i omr\xc3\xa5det och grundade sm\xc3\xa5 riken som sinsemellan f\xc3\xb6rde st\xc3\xa4ndiga krig. Den sista av dessa stammar var den som i historien skulle bli k\xc3\xa4nd under namnet aztekerna, \xc3\xa4ven om de sj\xc3\xa4lva kallade sig mexica eller tenochca. Deras ursprung \xc3\xa4r fortfarande h\xc3\xb6ljt i dunkel. Deras s\xc3\xa4gner ber\xc3\xa4ttar att de p\xc3\xa5 1100-talet l\xc3\xa4mnade sin hemtrakt (som senare aldrig har kunnat lokaliseras) och tillbragte 100 \xc3\xa5r med att str\xc3\xb6va omkring \xc3\xb6ver hela Mexico, f\xc3\xb6ljande ett p\xc3\xa5bud fr\xc3\xa5n sin stamgud, Huitzilopochtl, vars namn betyder \xe2\x80\x9dKolibrin fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6der\xe2\x80\x9d._NEWLINE_N\xc3\xa4r de till sist n\xc3\xa5dde fram till den stora dalen i det centrala Mexiko fann de att alla de b\xc3\xa4sta markomr\xc3\xa5dena redan hade tagits av tidigare invandrare. Aztekerna betraktades som inkr\xc3\xa4ktare, och under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r levde de under miserabla f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden som vasaller under de m\xc3\xa4ktigare stammarna. \xc3\x85r 1345 fick de till\xc3\xa5telse att sl\xc3\xa5 sig ner f\xc3\xb6r gott, och som plats f\xc3\xb6r sin framtida huvudstad valde pr\xc3\xa4sterna en obebodd \xc3\xb6 i den stora sj\xc3\xb6 som d\xc3\xa5 l\xc3\xa5g i dalen. Tenochtitlan, \xe2\x80\x9dden stickande fikonkaktusens plats\xe2\x80\x9d. \xc3\x85r 1428 uppn\xc3\xa5dde Tenochtitlan sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet och sedan dess inv\xc3\xa5nare ing\xc3\xa5tt allianser med grannst\xc3\xa4derna Texcoco och Tlacopan blev det snart den dominerande makten i Mexiko. \xc3\x85r 1519 ingick 489 stadsstater i det f\xc3\xb6rbund som de aztekiska h\xc3\xa4rarna hade bildat. _NEWLINE_Under sin l\xc3\xa5nga vandringstid hade aztekerna levt i en ganska enkel stamorganisation men p\xc3\xa5 1500-talet hade de efter hand blivit allt mindre demokratiska. De hade inf\xc3\xb6rt en str\xc3\xa4ng klassindelning, och den som p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades if\xc3\xb6rd tecken p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6gre rangv\xc3\xa4rdighet \xc3\xa4n han hade r\xc3\xa4tt till kunde bli avr\xc3\xa4ttad. H\xc3\xb6gst upp p\xc3\xa5 den sociala stod h\xc3\xa4rskaren, och under honom kom de h\xc3\xb6gsta \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4nnen, medlemmar av r\xc3\xa5det, domare, officerare och de er\xc3\xb6vrade provinsernas styresm\xc3\xa4n. Dessa m\xc3\xa4n hade stora jordegendomar och var de enda som till\xc3\xa4ts b\xc3\xa4ra kl\xc3\xa4der av bomull, sandaler, m\xc3\xb6nstrade plagg och smycken av guld eller \xc3\xa4dla stenar. Vanligt folk fick n\xc3\xb6ja sig med enf\xc3\xa4rgade kl\xc3\xa4der gjorda av kaktusfibrer och med billiga smycken av tr\xc3\xa4, halv\xc3\xa4delstenar och sn\xc3\xa4ckskal. Alla medborgare som var f\xc3\xb6dda fria var indelade i klaner, calpullier. Varje klan \xc3\xa4gde den jord som odlades av dess medlemmar, och dessa var ocks\xc3\xa5 ansvariga f\xc3\xb6r underh\xc3\xa5llet av de lokala templen och skolorna, som alla barn m\xc3\xa5ste g\xc3\xa5 i. Under de fria medborgarna \xe2\x80\x93 och helt utanf\xc3\xb6r calpulli-systemet - stod de egendomsl\xc3\xb6sa b\xc3\xb6nderna, som inte var av aztekiskt ursprung, samt slavarna. Pr\xc3\xa4sterna, som bara i Tenochtitlan uppgick till flera tusen, bildade ocks\xc3\xa5 en klass f\xc3\xb6r sig.'