b'\n_START_ARTICLE_\nO, gamla klang- och jubeltid!\n_START_PARAGRAPH_\nO, gamla klang- och jubeltid! \xc3\xa4r en popul\xc3\xa4r s\xc3\xa5ng i akademiska sammanhang, framf\xc3\xb6rd i regel i samband med att man reser sig fr\xc3\xa5n bordet vid en festm\xc3\xa5ltid och avslutar middagssittningen. _NEWLINE_Ursprunget \xc3\xa4r den tyska students\xc3\xa5ngen O alte Burschenherrlichkeit som uppges vara f\xc3\xb6rfattad av Eugen H\xc3\xb6fling 1825. Den bearbetades av August Lindh i Uppsala och trycktes 1921 i S\xc3\xa5ngbok f\xc3\xb6r V\xc3\xa4stmanlands-Dala nation nr 9. S\xc3\xa5ngen ing\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 i sk\xc3\xa5despelet Alt-Heidelberg fr\xc3\xa5n 1901, som filmatiserades f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1927 som Gamla Heidelberg._NEWLINE_De inledande raderna i vers tv\xc3\xa5 ("Var \xc3\xa4ro de som kunde allt, blott ej sin \xc3\xa4ra svika") \xc3\xa4r troligtvis influerade av vers sexton i Johan Ludvig Runebergs dikt F\xc3\xa4nrik St\xc3\xa5l ur F\xc3\xa4nrik St\xc3\xa5ls s\xc3\xa4gner ("Jag s\xc3\xa5g ett folk, som kunde allt, blott ej sin \xc3\xa4ra svika"). _NEWLINE_Den tredje versen \xc3\xa4r en direkt motsvarighet till den tyska f\xc3\xb6rlagan och handlar om de fyra ursprungliga fakulteterna. Traditionellt reser sig de studerande vid respektive fakultet och sjunger sj\xc3\xa4lva sin strof: filosoferna (\xe2\x80\x9dDen ene vetenskap och vett in i scholares m\xc3\xa4nger\xe2\x80\x9d), juristerna (\xe2\x80\x9dden andre i sitt anlets svett p\xc3\xa5 paragrafer vr\xc3\xa4nger\xe2\x80\x9d), teologerna (\xe2\x80\x9den pl\xc3\xa5strar sj\xc3\xa4len som \xc3\xa4r skral\xe2\x80\x9d) och medicinarna (\xe2\x80\x9den lappar hop dess trasiga fodral\xe2\x80\x9d). _NEWLINE_I den fj\xc3\xa4rde versen sl\xc3\xa5r man n\xc3\xa4ven i bordet p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta stavelsen i ordet "k\xc3\xa4rnan" i raden "men k\xc3\xa4rnan finnes frisk dock kvar"._NEWLINE_Under den sista versen st\xc3\xa4ller sig samtliga p\xc3\xa5 sina stolar f\xc3\xb6r att direkt efter sk\xc3\xa5len och s\xc3\xa5ngens slut l\xc3\xa4mna bordet.'