b'\n_START_ARTICLE_\nGraub\xc3\xbcnden\n_START_SECTION_\nRomartiden\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 15 e.kr. invaderades Alperna av Romarriket, som intog ett omr\xc3\xa5de norrut \xc3\xa4nda till Donau. Det er\xc3\xb6vrade omr\xc3\xa5det fick namnet Raetien, och i det ingick nuvarande Graub\xc3\xbcnden. Romarna f\xc3\xb6rde med sig sitt latinska spr\xc3\xa5k, som kom att \xc3\xb6vertas av lokalbefolkningen och utvecklas till dagens r\xc3\xa4toromanska. _NEWLINE_Omkring \xc3\xa5r 300 delades provinsen i Raetia prima i s\xc3\xb6der och Raetia secunda i norr. Raetia prima motsvarade ungef\xc3\xa4r dagens Graub\xc3\xbcnden, och dess huvudstad var Chur, varf\xc3\xb6r provinsen s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom kom att kallas Raetia Curiensis (Churr\xc3\xa4tien). Biskopss\xc3\xa4tet i Chur etablerades troligen p\xc3\xa5 300-talet men \xc3\xa4r belagt f\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 451.\n_START_SECTION_\nChurr\xc3\xa4tien\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Romarrikets sammanbrott 476, kom Churr\xc3\xa4tien att l\xc3\xa4ggas under skiftande kungamakter, ostrogoternas rike 476 och Frankerriket 536, men i praktiken l\xc3\xa5g det mesta av makten l\xc3\xa4nge hos biskopen. 805 f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nades dock den v\xc3\xa4rldsliga makten till olika grevar av tyskspr\xc3\xa5kigt ursprung, varvid germaniseringen av provinsens elit tog sin f\xc3\xb6rsta b\xc3\xb6rjan. N\xc3\xa4r Frankerriket delades 843 kom Churr\xc3\xa4tien att hamna under \xc3\x96stfrankiska riket, och samma \xc3\xa5r lades Churs stift under \xc3\xa4rkebiskopen av Mainz ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r \xc3\xa4rkebiskopen av Milano, vilket blev \xc3\xa4nnu en faktor i den begynnande germaniseringen. _NEWLINE_917 utropade Burchard II av Schwaben hertigd\xc3\xb6met Schwaben, till vilket Churr\xc3\xa4tien h\xc3\xb6rde, och detta kom att ing\xc3\xa5 i det Tysk-romerska riket. Den egentliga makten \xc3\xb6ver lokalsamh\xc3\xa4llet kom dock alltmer att \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till lokala eliter.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rbunden bildas\n_START_PARAGRAPH_\nMellan de olika territorierna stiftades under 1300- och 1400-talen tre f\xc3\xb6rbund: Gotteshausbund ("Gudshusf\xc3\xb6rbundet"), Oberer Bund ("\xc3\x96vre f\xc3\xb6rbundet") eller Grauer Bund ("Gr\xc3\xa5a f\xc3\xb6rbundet") samt Zehngerichtebund ("Tior\xc3\xa4ttsf\xc3\xb6rbundet")._NEWLINE_Gotteshausbund (tyska), Lia da la Chad\xc3\xa9 (r\xc3\xa4toromanska) eller Lega Caddea (italienska) brukar anges ha 1367 som start\xc3\xa5r. Det har sitt ursprung i Furstbiskopsd\xc3\xb6met Chur, som omfattade stora delar av nuvarande Graub\xc3\xbcnden: Staden Chur och distriktet Vier D\xc3\xb6rfer i Rhendalen, inre Domleschg i Hinterrheindalen, nedre Albuladalen, Surses, Engadindalen, Bregagliadalen och Avers. _NEWLINE_1356\xe2\x80\x931368 var Peter Jelito biskop, och han var f\xc3\xb6ga popul\xc3\xa4r bland sina unders\xc3\xa5tar. Han var oftast fr\xc3\xa5nvarande, och f\xc3\xb6rvaltade stiftet illa med stora skulder som f\xc3\xb6ljd, och f\xc3\xb6rpantade den v\xc3\xa4rldsliga makten \xc3\xb6ver en del omr\xc3\xa5den till hertigen av \xc3\x96sterrike. Oroade \xc3\xb6ver att habsburgarna skulle komma att helt ta \xc3\xb6ver makten \xc3\xb6ver omr\xc3\xa5det, samlades representanter f\xc3\xb6r tre st\xc3\xa4nder \xe2\x80\x93 domkapitlet i Chur, burskapet i Chur, samt allmogen i de flesta distrikten \xe2\x80\x93 f\xc3\xb6rst i Zernez 1365 och sedan i Chur 1367. D\xc3\xa4r beslutades i biskopens fr\xc3\xa5nvaro att hans makt skulle besk\xc3\xa4ras, till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r st\xc3\xa4nderna som fick betydligt st\xc3\xb6rre inflytande \xc3\xb6ver f\xc3\xb6rvaltning och finanser. _NEWLINE_Det var inget egentligt f\xc3\xb6rbund som bildades 1367, snarare en f\xc3\xb6rening av n\xc3\xb6d. Dock uppstod en vilja bland die Gotteshausleute ("gudshusfolket"), som unders\xc3\xa5tarna i biskopsd\xc3\xb6met kallades, att forts\xc3\xa4tta m\xc3\xb6tas f\xc3\xb6r att kontrollera den biskopliga f\xc3\xb6rvaltningen. Gotteshausbund uppstod s\xc3\xa5ledes genom ett gradvis framv\xc3\xa4xande f\xc3\xb6rbund. Biskopens v\xc3\xa4rldsliga makt kom att inskr\xc3\xa4nkas alltmer, tills den genom Ilanzartiklarna helt upph\xc3\xb6rde, och furstbiskopsd\xc3\xb6met i praktiken upph\xc3\xb6rde, varvid Gotteshausbund helt hade tagit \xc3\xb6ver dess makt._NEWLINE_Oberer Bund (tyska), Lia sura (r\xc3\xa4toromanska) eller Lega Superiore (italienska) bildades 1395. De lokala makthavarna i Vorderrheindalen, ungef\xc3\xa4r motsvarande dagens Surselva, sl\xc3\xb6t ett f\xc3\xb6rbund f\xc3\xb6r att undivka de otaliga fejder och sm\xc3\xa5krig som hade f\xc3\xb6reg\xc3\xa5tt, och stiftade ett antal lagar f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kra fred, handel, lag och r\xc3\xa4tt. En federal appellationsdomstol inr\xc3\xa4ttades i Trun, som blev f\xc3\xb6rbundets huvudort. Fler territorier ansl\xc3\xb6t sig s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom, och n\xc3\xa4r f\xc3\xb6rbundet bekr\xc3\xa4ftades p\xc3\xa5 nytt i Trun 1424 hade \xc3\xa4ven Hinterrheindalen (utom Domleschg) tillkommit. H\xc3\xa4danefter kallades f\xc3\xb6rbundet Grauer Bund (Ligia Grischa, Lega Grigia). "Grau" skall enligt traditionen ha syftat p\xc3\xa5 de gr\xc3\xa5a yllekl\xc3\xa4der som allmogen i Surselva bar. 1480\xe2\x80\x931496 ansl\xc3\xb6ts till sist \xc3\xa4ven nuvarande distriktet Moesa. _NEWLINE_Zehngerichtebund (tyska) eller Lia da las diesch dretgiras (r\xc3\xa4toromanska) bildades 1436. Inom nuvarande Graub\xc3\xbcnden hade grevskapet Toggenburg stora territorier: Pr\xc3\xa4ttigau, Davos, Schanfigg, Churwalden, Berg\xc3\xbcn-kretsen och Maienfeld-kretsen. N\xc3\xa4r den siste greven i sl\xc3\xa4kten dog, utan manliga arvingar eller testamente, oroades inv\xc3\xa5narna inf\xc3\xb6r en oviss framtid med t\xc3\xa4nkbara maktanspr\xc3\xa5k fr\xc3\xa5n \xc3\x96sterrike. Lokala f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare bildade i samf\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd med \xc3\xa4nkegrevinnan ett f\xc3\xb6rbund f\xc3\xb6r "\xc3\xb6msesidig hj\xc3\xa4lp och evig oskiljaktighet".\n_START_SECTION_\nDrei B\xc3\xbcnde\n_START_PARAGRAPH_\n1468 upptr\xc3\xa4dde dessa tre f\xc3\xb6rbund som en enhet, kallad Drei B\xc3\xbcnde._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1497\xe2\x80\x931499 sl\xc3\xb6t Oberer Bund och Gotteshausbund ett \xe2\x80\x9devigt v\xc3\xa4nskapsf\xc3\xb6rdrag\xe2\x80\x9d med Edsf\xc3\xb6rbundet, och 1512 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade Graub\xc3\xbcnden som lydl\xc3\xa4nder Valtellina (tyska: Veltlin), Bormio och Chiavenna. Efter reformationen var Graub\xc3\xbcnden s\xc3\xa4te f\xc3\xb6r sv\xc3\xa5ra inb\xc3\xb6rdeskrig, som n\xc3\xa5dde sin kulmen under trettio\xc3\xa5riga kriget, d\xc3\xa5 fransm\xc3\xa4n, spanjorer och \xc3\xb6sterrikare blandade sig i dessa f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 kontroll \xc3\xb6ver den viktiga i Graub\xc3\xbcnden bel\xc3\xa4gna alp\xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen. Den skicklige politikern Georg Jenatsch lyckades dock h\xc3\xa4vda Graub\xc3\xbcndens sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. \xc3\x85r 1797 tvingades dock Graub\xc3\xbcnden att avst\xc3\xa5 Valtellina till Cisalpinska republiken._NEWLINE_Efter en revolution utropades den Rh\xc3\xa4tiska republiken 1798, men redan \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 f\xc3\xb6renades den som kantonen Rh\xc3\xa4tien med den Helvetiska republiken. Graub\xc3\xbcnden blev 1803 en kanton i det \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttade Schweiziska edsf\xc3\xb6rbundet. Sedan den av fransm\xc3\xa4nnen uppr\xc3\xa4ttade staten uppl\xc3\xb6stes 1814, \xc3\xa5tergick Graub\xc3\xbcnden till de gamla f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena. Graub\xc3\xbcndens st\xc3\xa4llning som ett f\xc3\xb6rbund av tre statsf\xc3\xb6rbund inom det schweiziska statsf\xc3\xb6rbundet upph\xc3\xa4vdes f\xc3\xb6rst 1854, d\xc3\xa5 det omskapades till en kanton och erh\xc3\xb6ll en ny, 1892 och 1907 ytterligare demokratiserad f\xc3\xb6rfattning.\n_START_SECTION_\nPolitisk organisation\n_START_PARAGRAPH_\nKantonens lagstiftande makt ut\xc3\xb6vas av Stora r\xc3\xa5det, Grosse Rat, som best\xc3\xa5r av 120 ledam\xc3\xb6ter valda p\xc3\xa5 fyra \xc3\xa5r. Ledam\xc3\xb6terna v\xc3\xa4ljs genom majoritetsval i enmansvalkretsar som utg\xc3\xb6rs av en eller flera kommuner. I flera av de kommuner som utg\xc3\xb6r en enda valkrets v\xc3\xa4ljs ledam\xc3\xb6terna p\xc3\xa5 de traditionella landsgemeinde._NEWLINE_En sjundedel av alla kommuner eller 4 000 v\xc3\xa4ljare kan f\xc3\xb6resl\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfattnings\xc3\xa4ndringar; en \xc3\xa5ttondel av alla kommuner eller 3 000 v\xc3\xa4ljare kan f\xc3\xb6resl\xc3\xa5 en lag\xc3\xa4ndring; en tiondel av alla kommuner eller 1 000 v\xc3\xa4ljare kan kr\xc3\xa4va att ett beslut av Stora r\xc3\xa5det underst\xc3\xa4lls en folkomr\xc3\xb6stning. \xc3\x84ndringar av kantonens f\xc3\xb6rfattning kr\xc3\xa4ver obligatoriskt en folkomr\xc3\xb6stning._NEWLINE_Kantonens regering utg\xc3\xb6rs av Lilla r\xc3\xa5det Kleine Rat, som best\xc3\xa5r av fem ledam\xc3\xb6ter valda p\xc3\xa5 fyra \xc3\xa5r i allm\xc3\xa4nna val. Ordf\xc3\xb6randeskapet v\xc3\xa4xlar varje \xc3\xa5r mellan ledam\xc3\xb6terna.\n_START_SECTION_\nDomstolar\n_START_PARAGRAPH_\nI f\xc3\xb6rsta hand d\xc3\xb6mer en distriktsdomstol, en f\xc3\xb6r varje administrativt distrikt (se nedan). I h\xc3\xb6gsta instans d\xc3\xb6mer en kantonsdomstol Kantonsgericht i civil- och brottm\xc3\xa5l och en f\xc3\xb6rvaltningsdomstol Verwaltungsgericht i f\xc3\xb6rvaltningsm\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nTransporter\n_START_PARAGRAPH_\nDet metersp\xc3\xa5riga j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gssystemet Rh\xc3\xa4tische Bahn (RhB) utg\xc3\xb6r en viktig del av Graub\xc3\xbcndens transportsystem och har omfattande gods- och persontrafik. P\xc3\xa5 sommaren utg\xc3\xb6r en stor del av trafiken av turisttrafik och under vintern en viktig l\xc3\xa4nk till omr\xc3\xa5den som l\xc3\xa4tt blir avskurna p\xc3\xa5 grund av sn\xc3\xb6massor. Banan med sina 291 broar och 91 tunnlar, ofta med spektakul\xc3\xa4ra och svindlande utsikter, blev utsedd till v\xc3\xa4rldsarv av FN 2008.'