b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96dets makt (opera)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96dets makt (italienska: La forza del destino) \xc3\xa4r en italiensk opera i fyra akter med musik av Giuseppe Verdi. Libretto av Francesco Maria Piave efter den spanska teaterpj\xc3\xa4sen Don \xc3\x81lvaro, o La fuerza del sino (1835) av Angel de Saavedra Ram\xc3\xadrez de Banquedano. Senare reviderat av Antonio Ghislanzoni.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVerdi tycks 1859 ha bekantat sig med den spanska pj\xc3\xa4s som ligger till grund f\xc3\xb6r operan och n\xc3\xa4r tenoren Enrico Tamberlik, som hade sjungit Manrico i en framg\xc3\xa5ngsrik upps\xc3\xa4ttning av Trubaduren i Sankt Petersburg, f\xc3\xb6reslog teaterledningen d\xc3\xa4r att inbjuda Verdi till staden, valde han detta \xc3\xa4mne f\xc3\xb6r den nya operan. Piave sattes att bearbeta pj\xc3\xa4sen under Verdis ledning och i november 1861 for Verdi till Sankt Petersburg f\xc3\xb6r att vara med vid de sista repetitionerna, men primadonnan blev sjuk och premi\xc3\xa4ren fick uppskjutas till 10 november 1862. Operan blev en stor succ\xc3\xa9, kanske inte minst tack vare den magnifika dekoren. Tsar Alexander II hade kommenderat ut ett helt regemente s\xc3\xa5 att krigsscenerna skulle bli effektfulla. I Italien gjorde \xc3\x96dets makt dock ingen st\xc3\xb6rre lycka, s\xc3\xa5 sex \xc3\xa5r senare besl\xc3\xb6t Verdi att l\xc3\xa5ta Ghislanzoni arbeta om librettot. Denna andra version hade premi\xc3\xa4r p\xc3\xa5 La Scala i Milano den 20 februari 1869, och i den utformningen har operan blivit ett fast inslag i den internationella repertoaren._NEWLINE_Den svenska premi\xc3\xa4ren \xc3\xa4gde rum p\xc3\xa5 Kungliga Operan i Stockholm den 21 januari 1928. Den sattes upp p\xc3\xa5 G\xc3\xb6teborgsoperan med premi\xc3\xa4r den 3 april 2004.\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nOperan utspelar sig i Spanien och Italien omkring \xc3\xa5r 1750.\n_START_SECTION_\nAkt I\n_START_PARAGRAPH_\nMarkisen av Calatrava har sp\xc3\xa4rrat in sin dotter Leonora p\xc3\xa5 sitt lantst\xc3\xa4lle d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att hon har f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskat sig i den peruanske inka\xc3\xa4ttlingen Alvaro men hon \xc3\xa4mnar fly med den \xc3\xa4lskade ("Ah, per sempre, o mio bell\'angiol"). Hennes kammarjungfru ger tecken till att allt \xc3\xa4r klart, men i sista \xc3\xb6gonblicket ber hon Alvaro att dr\xc3\xb6ja med flykten. Han tror att hon trots allt har blivit bet\xc3\xa4nksam inf\xc3\xb6r att gifta sig med en halvindian, men hon kastar sig i hans armar och bedyrar honom sin k\xc3\xa4rlek. De \xc3\xb6verraskas av markisen men f\xc3\xb6r att slippa strida med Leonoras far kastar Alvaro sin pistol ifr\xc3\xa5n sig. Den r\xc3\xa5kar g\xc3\xa5 av och s\xc3\xa5rar markisen d\xc3\xb6dligt. D\xc3\xb6ende f\xc3\xb6rbannar han sin dotter som f\xc3\xb6rs bort av Alvaro.\n_START_SECTION_\nAkt II\n_START_PARAGRAPH_\nUnder flykten har Alvaro och Leonora blivit skilda \xc3\xa5t. Hon har f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4tt sig till en ung man och kommer en dag till en by d\xc3\xa4r hon i sitt g\xc3\xb6mst\xc3\xa4lle h\xc3\xb6r sin bror don Carlo som kallar sig "den svarte studenten", ber\xc3\xa4tta att han har avbrutit sina studier f\xc3\xb6r att sp\xc3\xa5ra upp sin syster och hennes \xc3\xa4lskare och h\xc3\xa4mnas mordet p\xc3\xa5 fadern. Av vad brodern sagt tror hon att Alvaro har gl\xc3\xb6mt henne och \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt till sin hemtrakt, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tar hon sin tillflykt till ett n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4get kloster. Broder Melitone f\xc3\xb6r henne till priorn och f\xc3\xb6r honom avsl\xc3\xb6jar hon vem hon \xc3\xa4r. Han lovar att hon skall f\xc3\xa5 leva i fred som eremit.\n_START_SECTION_\nAkt III\n_START_PARAGRAPH_\nAlvaro befinner sig under namnet kapten Herero p\xc3\xa5 ett slagf\xc3\xa4lt i n\xc3\xa4rheten av Rom. Han f\xc3\xb6rlorar sig i minnet av Leonora, som han tror \xc3\xa4r d\xc3\xb6d ("O tu che in seno agli angeli"), d\xc3\xa5 h\xc3\xb6r han skrik och rop. En officer har fallit i h\xc3\xa4nderna p\xc3\xa5 en fientlig patrull, men Alvaro befriar honom. Det \xc3\xa4r Leonoras bror don Carlo som inf\xc3\xb6r Alvaro kallar sig de Bornos. De k\xc3\xa4nner inte igen varandra utan sv\xc3\xa4r varandra evig v\xc3\xa4nskap. Under striden har Alvaro blivit allvarligt s\xc3\xa5rad och ger d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r don Carlo en bunt brev som han ber honom br\xc3\xa4nna ol\xc3\xa4sta. D\xc3\xa5 han har burits bort av l\xc3\xa4karna f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r don Carlo att "Herero" kan vara hans fars m\xc3\xb6rdare och att breven kan avsl\xc3\xb6ja sanningen, men han har svurit sin v\xc3\xa4n att br\xc3\xa4nna dem ol\xc3\xa4sta s\xc3\xa5 han kastar dem p\xc3\xa5 bordet. D\xc3\xa4rvid faller Leonoras portr\xc3\xa4tt ut och bekr\xc3\xa4ftar hans misstankar. Rasande sv\xc3\xa4r han att d\xc3\xb6da Alvaro n\xc3\xa4r han f\xc3\xa5r h\xc3\xb6ra att denne kommer att \xc3\xb6verleva sina skador. Alvaro \xc3\xa5tervinner sina krafter och don Carlo utmanar honom p\xc3\xa5 duell, men Alvaro bedyrar att han \xc3\xa4r oskyldig och f\xc3\xb6rst d\xc3\xa5 don Carlo hotar med att d\xc3\xb6da Leonora griper Alvaro till vapen. Duellen hejdas emellertid av l\xc3\xa4gervakterna, och Alvaro tillk\xc3\xa4nnager att han \xc3\xa4mnar g\xc3\xa5 i kloster.\n_START_SECTION_\nAkt IV\n_START_PARAGRAPH_\nI klostret \xc3\xa4r broder Melitone i f\xc3\xa4rd med att dela ut mat till de fattiga d\xc3\xa5 han f\xc3\xa5r bes\xc3\xb6k av don Carlo som \xc3\xa4ntligen efter fem \xc3\xa5rs s\xc3\xb6kande \xc3\xa5ter har kommit Alvaro p\xc3\xa5 sp\xc3\xa5ren. Denne vistas i klostret under namnet fader Raffaele och l\xc3\xa5ter sig h\xc3\xb6gst motvilligt provoceras till en duell med don Carlo. Alvaro s\xc3\xa5rar sin motst\xc3\xa5ndare d\xc3\xb6dligt och skyndar sig till eremitens hydda utan att veta att den f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4dda Leonora bor d\xc3\xa4r. Han ber eremiten ge den d\xc3\xb6ende syndaf\xc3\xb6rl\xc3\xa5telse och de b\xc3\xa5da \xc3\xa4lskande k\xc3\xa4nner \xc3\xa4ntligen igen varandra. Men \xc3\xa4ven don Carlo har k\xc3\xa4nt igen systern och st\xc3\xb6ter med sina sista krafter sin dolk i hennes br\xc3\xb6st. Hon d\xc3\xb6r i Alvaros armar.'