b'\n_START_ARTICLE_\nVilarinho da Furna\n_START_PARAGRAPH_\nVilarinho da Furna (ibland kallad Vilarinho das Furnas) \xc3\xa4r en by som dr\xc3\xa4nktes 21 maj 1971 n\xc3\xa4r dammen med samma namn fylldes. Byn ligger l\xc3\xa4ngs med floden Homen (ca 500 m \xc3\xb6.h.) upp till Ribeira do Eido i Terras de Bouro i Braga i provinsen Minho i norra Portugal. Byn dr\xc3\xa4nktes bokstavligen talat av samma flod som f\xc3\xb6dde den. Den \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 h\xc3\xa5gkommen f\xc3\xb6r sin bygemenskap. Efter en juridisk man\xc3\xb6ver \xc3\xa4r byn fortfarande i de f\xc3\xb6re detta bybornas \xc3\xa4go, men dammen \xc3\xa4r statens. Under perioder av torka reser sig byn \xc3\xb6ver vattenlinjen, vilket ofta drar till sig turister.\n_START_SECTION_\nFram till 1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt muntlig tradition grundades byn n\xc3\xa4r de n\xc3\xa4rliggande romerska v\xc3\xa4garna (Via Nova XVIII) invigdes runt \xc3\xa5r 70 A.D. Traditionen s\xc3\xa4ger att sju m\xc3\xa4n bodde p\xc3\xa5 samma plats som nuvarande Portela do Campo. De blev snart oense s\xc3\xa5 att fyra av dem flyttade nerstr\xc3\xb6ms till byns nuvarande l\xc3\xa4ge. Det finns inga bevis f\xc3\xb6r detta men det finns fortfarande romerska l\xc3\xa4mningar i dalg\xc3\xa5ngen, tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4gar som kommer fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6der samt tre broar. En finns i sj\xc3\xa4lva byn \xc3\xb6ver Ribeira do Eido, en uppstr\xc3\xb6ms (Ponte Nova) och en nerstr\xc3\xb6ms (Ponte do Cou\xc3\xa7o). Det finns ocks\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga andra broar i trakten._NEWLINE_Inte mycket \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt om byn mellan romersk tid och nutid. Den f\xc3\xb6rsta skriftliga referensen hittas i en av kyrkans skrifter fr\xc3\xa5n 1623 (Livro Misto num\xc3\xa9ro 1 dos Baptismos, Casamentos e \xc3\x93bitos, S. Jo\xc3\xa3o do Campo)._NEWLINE_En tysk som reste i Portugal under de sista \xc3\xa5ren av 1700-talet och bes\xc3\xb6kte Vilarinho da Furna noterade att \xc3\xa4ven om husen var lika enkla som andra b\xc3\xb6nders hus i trakten s\xc3\xa5 verkade deras levnadsstandard \xc3\xb6verlag h\xc3\xb6gre. De stora familjerna bodde komfortabelt, de hade inte ont om mat och hade rena vita lakan, i motsats till andra byar i trakten. Den tyska resanden tyckte att tyska b\xc3\xb6nder skulle vara avundsjuka om de visste om deras v\xc3\xa4l fyllda f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d. (Link, 1803 omn\xc3\xa4mnd av Cleto, 2001).\n_START_SECTION_\nPlatsen\n_START_PARAGRAPH_\nVilarinho da Furna ligger p\xc3\xa5 de sydliga sluttningarna av Serra Amarela i nationalparken Peneda-Ger\xc3\xaas, vilket ger byn b\xc3\xa5de mycket sol och skydd fr\xc3\xa5n de nordliga vindarna fr\xc3\xa5n de h\xc3\xb6gre bergen. K\xc3\xa4llorna brukar inte torka ut under somrarna, men merparten av de goda jordarna fanns bara i delar som ibland \xc3\xb6versv\xc3\xa4mmades och d\xc3\xa4rmed fick tillskott av sediment. Det gav upphov till ett varierat jordbruk med majs, sm\xc3\xa5 \xc3\xa5kerpl\xc3\xa4ttar och tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar omg\xc3\xa4rdade av vinrankor f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra vinho verde, det f\xc3\xb6r Minho typiska vinet. De h\xc3\xb6ll sig med h\xc3\xb6nor, kor, grisar, f\xc3\xa5r och getter. Tr\xc3\xa4den i dalg\xc3\xa5ngarna gav skugga under de varma sommarm\xc3\xa5naderna. Getterna vallades i de h\xc3\xb6gre delarna (upp till 1300 m \xc3\xb6.h.) vars jordar inte var s\xc3\xa4rskilt b\xc3\xb6rdiga, utan de bestod till stor del av nakna klippor. Enbart jorden p\xc3\xa5 de l\xc3\xa4gre, mindre branta delarna var godtagbar f\xc3\xb6r att ge foder \xc3\xa5t korna._NEWLINE_Livet uppe i bergen kunde tidvis vara h\xc3\xa5rt. Byborna lade ner mycken m\xc3\xb6da p\xc3\xa5 att klara av det k\xc3\xa4nsliga l\xc3\xa4get. Det syntes \xc3\xa4ven i planeringen av byn, som var mer \xc3\xa4n vanligt t\xc3\xa4ttbyggd f\xc3\xb6r att man inte skulle bygga p\xc3\xa5 odlingsbar mark. Husen sida vid sida definierade gator, gr\xc3\xa4nder och de gemensamma utrymmena, s\xc3\xa5som de \xc3\xb6verbygga delarna av gatorna, alpendoradas, i vilka R\xc3\xa5det (Juntan) samlades. Orsaken till de \xc3\xb6verbyggda delarna var de allt mer fragmenterade och stora familjerna. Floden Ribeira da Furna gav vatten till den gemensamma k\xc3\xa4llan och kanalerna, levadas, som kontrollerades av ett system av dammluckor, f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rse byborna och djuren med dricksvatten och bevattna f\xc3\xa4lten nedanf\xc3\xb6r byn._NEWLINE_\xc3\x84ven om byns historia i stort sett bygger p\xc3\xa5 muntliga traditioner, vilka naturligtvis inneb\xc3\xa4r os\xc3\xa4kerhet kring fakta, har byn kanske inte romerskt p\xc3\xa5br\xc3\xa5, men den \xc3\xa4r i alla fall p\xc3\xa5verkad av romarna som reste och levde \xc3\xa4ven i denna trakt. Under de senaste 2000 \xc3\xa5ren har byn avsatt f\xc3\xa5 skriftliga sp\xc3\xa5r. Kanske byn vid det laget hade sjunkit ner i gl\xc3\xb6mska, om det inte varit f\xc3\xb6r att den ist\xc3\xa4llet dr\xc3\xa4nktes av dammen. Byggandet av dammen fick forskare att l\xc3\xa4gga m\xc3\xa4rke till byn och dess ovanliga bygemenskap, som i g\xc3\xa5ngna tider fanns \xc3\xb6ver hela \xc3\xb6ver Europa. Byns \xc3\xa4gor str\xc3\xa4cker sig \xc3\xb6ver 3\xc2\xa0000 hektar. \xc3\x84gorna delades officiellt mellan byborna 1895-08-17 som gemensam egendom av \xc3\xa4ttlingarna till de som skrev kontraktet. Detta var till stor del orsakat av den legala strid som startade i slutet p\xc3\xa5 1800-talet och byborna hade haft med den statliga skogsstyrelsen (Servi\xc3\xa7os Florestais)._NEWLINE_Bynamnet har haft m\xc3\xa5nga olika stavningar och varianter: Vilarinho da Furna, Vilarinho das Furnas, Vilarinho, Villarinho, Vilarinho de Furmas, Villarinho da Furna och Villarinho das Furnas. Men byborna och folket i de n\xc3\xa4rmaste byarna kallade byn Vilarinho da Furna. "das Furnas" syftar f\xc3\xb6rmodligen p\xc3\xa5 ih\xc3\xa5ligheter i bergen som finns kring k\xc3\xa4llan till Rio de Furnas, Ribeira de Furnas.\n_START_SECTION_\nExodus och dammen\n_START_PARAGRAPH_\nByn hade mellan 250 och 300 inv\xc3\xa5nare i 57 familjer i 80 hus under \xc3\xa5ren precis innan byn \xc3\xb6vergavs p.g.a. dammen. Dammen b\xc3\xb6rjade planeras under 1950-talet inklusive studier av terr\xc3\xa4ngen samt testborrningar etc. Byggandet p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades \xc3\xa5r 1967._NEWLINE_Innan dammbygget var alla v\xc3\xa4gar fram till byn beredda av byborna. Dammkonstruktionsf\xc3\xb6retaget misslyckades med att bygga v\xc3\xa4g f\xc3\xb6r att evakuera byborna. Till slut blev det byborna som byggde v\xc3\xa4gen s\xc3\xa5 att de kunde flytta sina tillh\xc3\xb6righeter med lastbil. Flytten startade i september 1969 d\xc3\xa5 det statliga elbolaget (Compania Portuguesa de Electricidade) b\xc3\xb6rjade betala ut skadest\xc3\xa5ndspengarna. I oktober 1970 sattes det upp anslag om att dammen snart skulle fyllas upp. Den sista bybon flyttade ut 1971, byn dr\xc3\xa4nktes av dammen under det f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ret._NEWLINE_Totalt fick byborna 20741607 escudos. Om man bortser fr\xc3\xa5n husen och andra konstruktioner s\xc3\xa5 v\xc3\xa4rderade HICA (Companhia Hidroel\xc3\xa9ctrica do Cavado) till ett v\xc3\xa4rde av en halv escudo f\xc3\xb6r varje kvadratmeter. Eller, om man s\xc3\xa5 vill, priset f\xc3\xb6r en halv sardin. Allt som allt blev det 5 escudos per person. Det beloppet var kanske l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n vad HICA bekostade f\xc3\xb6r arbetarl\xc3\xa4ngorna._NEWLINE_Alla f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ta med sig s\xc3\xa5 mycket som m\xc3\xb6jligt, \xc3\xa4ven takpannorna. I de flesta husen var bara de nakna v\xc3\xa4ggarna kvar. Bymarkerna spreds ut \xc3\xb6ver Serra Amarela (gula berget) och nuvarande nationalparken Peneda-Ger\xc3\xaas. Sj\xc3\xa4lva dammen \xc3\xa4r 344 hektar med nyttig volym 69.7 hm\xc2\xb3 samt maximal kapacitet 125 MW.\n_START_SECTION_\nBygemenskapen\n_START_PARAGRAPH_\nByn hade ett r\xc3\xa5d (junta) med en medlem f\xc3\xb6r varje familj. Detta \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligtvis ett arv ifr\xc3\xa5n visigoternas conventus publicus vicinorum (\xc3\xb6ppet grannskapsr\xc3\xa5d). Ledaren (Zelador eller Ju\xc3\xadz, dvs. vaktm\xc3\xa4stare eller domare) satt 6 m\xc3\xa5nader och var alltid en gift man. I r\xc3\xa5det diskuterades en m\xc3\xa4ngd sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5l, ofta petnoga. Det kunde vara allt fr\xc3\xa5n staket, stigar, jordbruksschemat s\xc3\xa5 att inget fattades i byn som i stort var sj\xc3\xa4lvhush\xc3\xa5llande. R\xc3\xa5dsdiskussionerna gjorde Vilarinho da Furna till en deltagardemokrati baserad p\xc3\xa5 kutym. \xc3\x84mnena i r\xc3\xa5det t\xc3\xa4ckte in allt vad g\xc3\xa4llde gemenskapen och dess \xc3\xa5taganden, att bygga och reparera stigar, turtagning av vallandet av boskapen, tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdarna, bevattning, sk\xc3\xb6tsel av skog samt tr\xc3\xa4dhuggning, vargf\xc3\xa4llor, vindruvssk\xc3\xb6rd, och under de sista \xc3\xa5ren att planera \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder f\xc3\xb6r att bek\xc3\xa4mpa sin sista fiende, dvs. f\xc3\xb6retaget som byggde dammen._NEWLINE_De sex i r\xc3\xa5det hanterade ocks\xc3\xa5 tvister och utlyste straff f\xc3\xb6r diverse brott, vilket kan f\xc3\xb6rklara varf\xc3\xb6r ledaren ocks\xc3\xa5 kallades f\xc3\xb6r Domaren (Juiz). Att utebli fr\xc3\xa5n r\xc3\xa5dsm\xc3\xb6ten straffades, f\xc3\xb6rsening ledde till en liten bot, den som inte d\xc3\xb6k upp en r\xc3\xa5dsdag blev skyldig bygemenskapen ett dagsverke. Det h\xc3\xa5rdaste straffet var att bli utst\xc3\xb6tt ur bygemenskapen ("botar fora do vizinho"). Detta betydde att den straffade inte fick n\xc3\xa5gon hj\xc3\xa4lp f\xc3\xb6r det som vanligen sk\xc3\xb6ttes inom bygemenskapen, som att vederb\xc3\xb6rande inte fick hj\xc3\xa4lp med att valla sin boskap eller hade tilltr\xc3\xa4de till de gemensamma markerna. Detta ledde vanligen till att den straffade l\xc3\xa4mnade byn._NEWLINE_Boskapen var i stort byns ekonomiska bas. \xc3\x84ven om de hade en hel del n\xc3\xb6tkreatur s\xc3\xa5 \xc3\xa5t man inte mycket k\xc3\xb6tt och det saknades sm\xc3\xb6r p\xc3\xa5 borden. Mj\xc3\xb6lk togs bara efter kalvning. Ist\xc3\xa4llet var m\xc3\xa5let att s\xc3\xa4lja djuren. 1968 hade byborna tillsammans \xc3\xb6ver 1600 djur, bortsett fr\xc3\xa5n \xc3\xa5rets kalvar. Under andra v\xc3\xa4rldskriget r\xc3\xa4knade man med cirka 1000 fler djur, som svar p\xc3\xa5 det h\xc3\xb6ga priset p\xc3\xa5 inhemskt k\xc3\xb6tt. Korna h\xc3\xb6lls mest i de l\xc3\xa4gre delarna av dalg\xc3\xa5ngarna medan getterna h\xc3\xb6lls upp p\xc3\xa5 kullarna. F\xc3\xa4lten var delade med steng\xc3\xa4rdsg\xc3\xa5rdar f\xc3\xb6r att undvika att blanda ihop djuren, speciellt f\xc3\xb6r att undvika att kastraterna skulle irritera tjurarna. Byborna turades om att valla djuren s\xc3\xa5 att ingen skulle beh\xc3\xb6va vara borta hemifr\xc3\xa5n l\xc3\xa4nge. Herdarna fick b\xc3\xb6ta om man kunde visa att de missk\xc3\xb6tt sina sysslor, om ett djur saknades eller dog under deras vakth\xc3\xa5llning. De som var ute i f\xc3\xa4lt lagade middag \xc3\xa5t dem som tog \xc3\xb6ver. P\xc3\xa5 bergen kring Vilarinho da Furna, s\xc3\xa4rskilt p\xc3\xa5 Serra Amarela, fanns m\xc3\xa5nga sm\xc3\xa5 skjul (casarotas) som tempor\xc3\xa4rt tak \xc3\xb6ver huvudet f\xc3\xb6r herdarna. Varje v\xc3\xa5r gick byborna ut f\xc3\xb6r att laga g\xc3\xa4rdsg\xc3\xa5rden som definierade byns yttre gr\xc3\xa4ns (Termo).\n_START_SECTION_\nAFURNA\n_START_PARAGRAPH_\nI oktober 1985 grundade de f\xc3\xb6re detta byborna f\xc3\xb6reningen AFURNA Associa\xc3\xa7\xc3\xa3o dos Antigos Habitantes de Vilarinho da Furna (F\xc3\xb6reningen f\xc3\xb6r inv\xc3\xa5narna i Vilarinho da Furna). F\xc3\xb6reningen avser att f\xc3\xb6rsvara och sprida kunskap om byns kulturella kollektivet och kulturarvet samt bygemenskapen. Deras id\xc3\xa9er har kommit olika l\xc3\xa5ngt i sitt f\xc3\xb6rverkligande s\xc3\xa5som \xc3\xa5terplantering av tr\xc3\xa4d p\xc3\xa5 byns marker, skapande av ett djurlivsreservat, undervattenmuseum och turistn\xc3\xa4ring som f\xc3\xb6rsvarar kulturarvet.'