b'\n_START_ARTICLE_\nOmar Khayyam\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xb6nlitter\xc3\xa4rt f\xc3\xb6rfattarskap\n_START_PARAGRAPH_\nHan \xc3\xa4r mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sin poesi, och utanf\xc3\xb6r Iran, f\xc3\xb6r sina klassiska fyraradingar (rob\xc3\xa2iy\xc3\xa2t), populariserade genom Edward FitzGeralds \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning. Denna har i sin tur legat till grund f\xc3\xb6r tre \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar till svenska: av A. G. Damm 1912, Sten Selander 1919 samt Ole Torvalds 1948. Svenska tolkningar av Rubaiyat direkt fr\xc3\xa5n persiskan har getts ut av Eric Hermelin 1928 (\xc3\xa5terutgiven i faksimilutg\xc3\xa5va 1993), samt av Akbar Golrang och Sven Christer Swahn 1996 (i en fj\xc3\xa4rde illustrerad upplaga 2007). Nils Wiklund har gjort en j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande studie av alla svenska \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar i boken "De svenska \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningarna av Omar Khayyam" (Alhambra, 2017).\n_START_SECTION_\nVetenskaplig verksamhet\n_START_PARAGRAPH_\nKhayyams substantiella matematiska bidrag inkluderar hans Avhandling om demonstration av problem inom Algebra, som ger en geometrisk metod f\xc3\xb6r att l\xc3\xb6sa kubiska ekvationer genom att korsa en hyperbel med en cirkel. Khayyam arbetade som astronom \xc3\xa5t sultanen i Samarkand. Som astronom bidrog Khayyam till den persiska kalendern, som \xc3\xa4ven kallas f\xc3\xb6r Jalalikalendern. Som matematiker l\xc3\xb6ste Khayyam tredjegradsekvationer genom att studera sk\xc3\xa4rningen mellan en hyperbel och en parabel.\n_START_SECTION_\nEfterm\xc3\xa4le\n_START_PARAGRAPH_\nEn m\xc3\xa5nkrater fick namnet Omar Khayyam \xc3\xa5r 1970. \xc3\x84ven asteroiden 3095 Omarkhayyam \xc3\xa4r uppkallad efter honom.'