b'\n_START_ARTICLE_\nBorough\n_START_PARAGRAPH_\nBorough \xc3\xa4r en administrativ indelning, kommun, i engelskspr\xc3\xa5kiga l\xc3\xa4nder. Betydelsen av termen varierar mellan olika l\xc3\xa4nder._NEWLINE_Ordet, besl\xc3\xa4ktat med svenskans borg, betecknade ursprungligen en bos\xc3\xa4ttning omgiven av en mur.\n_START_SECTION_\nAustralien\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns numera bara en kommun i Australien som ben\xc3\xa4mns borough, n\xc3\xa4mligen Queenscliff i Victoria.\n_START_SECTION_\nRepubliken Irland\n_START_PARAGRAPH_\nI republiken Irland finns fem kommuner, som ben\xc3\xa4mns borough. Detta inneb\xc3\xa4r dock ingen s\xc3\xa4rstatus f\xc3\xb6r dessa, utan \xc3\xa4r endast en namnfr\xc3\xa5ga.\n_START_SECTION_\nKanada\n_START_PARAGRAPH_\nI Ontario anv\xc3\xa4ndes borough f\xc3\xb6r att beteckna Torontos fem f\xc3\xb6rst\xc3\xa4der i Metropolitan Toronto fr\xc3\xa5n 1967. Fyra fick senare status som city, s\xc3\xa5 East York blev Kanadas enda kommun med borough-status fram till att Metropolitan Toronto ersattes av det utvidgade Toronto 1998._NEWLINE_I Qu\xc3\xa9bec anv\xc3\xa4nds borough som engelsk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av arrondissement, en enhet under kommunniv\xc3\xa5n.\n_START_SECTION_\nStorbritannien\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Vilhelm Er\xc3\xb6vraren anv\xc3\xa4ndes det i England som beteckning p\xc3\xa5 orter som erh\xc3\xa5llit stadsprivilegier och r\xc3\xa4tt att s\xc3\xa4nda egna representanter till parlamentet. Flera av dessa gick med tiden starkt tillbaka och kunde i m\xc3\xa5nga fall n\xc3\xa4stan helt sakna befolkning men beh\xc3\xb6ll trots det representanter i underhuset. Dessa blev p\xc3\xa5 grund av korruptionen vid tills\xc3\xa4ttningen av representanter i dessa boroughs k\xc3\xa4nda som rotten boroughs. I samband med parlamentreformen 1832 gick 56 boroughs miste om sin representation i underhuset, och 31 f\xc3\xb6rlorade en av sina representanter d\xc3\xa4r. Borough anv\xc3\xa4nds fortfarande som beteckning p\xc3\xa5 ett valdistrikt, i vissa fall oberoende av kommunindelning._NEWLINE_Genom parlaments beslut skapades 1888 i Storbritannien s\xc3\xa5 kallade County boroughs, st\xc3\xa4der som inte ingick i grevskapsf\xc3\xb6rvaltningen men erh\xc3\xb6ll en organisation som liknade dessas. De omfattade dels ett antal \xc3\xa4ldre st\xc3\xa4der, dels ett antal nyare st\xc3\xa4der med \xc3\xb6ver 50.000 innev\xc3\xa5nare. St\xc3\xa4der med under 10.000 innev\xc3\xa5nare inf\xc3\xb6rlivades administrativt med respektive grevskap. 1926 h\xc3\xb6jdes gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r county boroughs till 75.000 innev\xc3\xa5nare. 1937 fanns i Storbritannien 83 County boroughs, 256 boroughs och 486 andra stadskommuner med sj\xc3\xa4lvstyre. Genom kommunsammanslagningar har m\xc3\xa5nga boroughs d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6rlorat sin roll som administrativa enheter. En speciell typ som levat kvar \xc3\xa4r London boroughs, de kommuner, t.ex. Westminster, som tillsammans utg\xc3\xb6r Greater London.\n_START_SECTION_\nUSA\n_START_PARAGRAPH_\nUrsprungligen liknade lagstiftningen i de amerikanska kolonierna kring boroughs den i Storbritannien. Numera \xc3\xa4r kommunallagstiftningen i USA en fr\xc3\xa5ga f\xc3\xb6r de enskilda staterna, varf\xc3\xb6r det skiljer sig mellan dem._NEWLINE_I Alaska motsvarar borough ett county. _NEWLINE_I New York \xc3\xa4r det var och en av de fem countyn (tre av dessa countyn har andra namn \xc3\xa4n de boroughs de utg\xc3\xb6r, countyna heter: New York, Kings, Bronx, Queens, Richmond) som tillsammans utg\xc3\xb6r New York, allts\xc3\xa5 Manhattan, Brooklyn, Bronx, Queens  och Staten Island. _NEWLINE_I n\xc3\xa5gra andra delstater \xc3\xa4r borough en ben\xc3\xa4mning anv\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r lokala sj\xc3\xa4lvstyren av ungef\xc3\xa4r samma typ som st\xc3\xa4der (city/town).\n_START_SECTION_\nAndra betydelser\n_START_PARAGRAPH_\nIbland anv\xc3\xa4nds borough oegentligt vid \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning till engelska av till exempel svenska kommundelsn\xc3\xa4mnder och motsvarande. F\xc3\xb6rmodligen har man d\xc3\xa5 utg\xc3\xa5tt fr\xc3\xa5n Londons och New Yorks boroughs. Detta \xc3\xa4r inte riktigt korrekt d\xc3\xa5 de svenska n\xc3\xa4mnderna endast \xc3\xa4r lokala styrelser inom en kommun och s\xc3\xa5ledes inte egna juridiska personer.'