b'\n_START_ARTICLE_\nPsykologiskt test\n_START_PARAGRAPH_\nEtt psykologiskt test \xc3\xa4r en standardiserad m\xc3\xa4tning av olika aspekter av m\xc3\xa4nskligt beteende, till exempel intelligens eller personlighet. Till skillnad fr\xc3\xa5n till exempel ett prov i skolan relateras psykologiska test till psykologiska teorier eller vetenskapligt etablerad psykologisk kunskap. Grupptest f\xc3\xb6rekommer, men oftast testas man individuellt.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den\n_START_PARAGRAPH_\nPsykologiska test anv\xc3\xa4nds inom olika omr\xc3\xa5den. Inom psykiatrin anv\xc3\xa4nds psykologiska test som hj\xc3\xa4lpmedel f\xc3\xb6r att st\xc3\xa4lla diagnos av psykiska st\xc3\xb6rningar. Psykologiska test anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 vid rekrytering, till exempel f\xc3\xb6r att avg\xc3\xb6ra n\xc3\xa5gons l\xc3\xa4mplighet f\xc3\xb6r anst\xc3\xa4llning eller vid m\xc3\xb6nstringen. \xc3\x84ven inom psykologisk forskning anv\xc3\xa4nds test.\n_START_SECTION_\nUtformning av test\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt att utforma psykologiska test. Ett test \xc3\xa4r antigen ipsativt eller normativt. I ett ipsativt test j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rs resultaten med testarens egna. Med ett s\xc3\xa5dant test kan man f\xc3\xa5 fram utm\xc3\xa4rkande egenskaper men det g\xc3\xa5r inte att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra tv\xc3\xa5 testresultat med varandra. _NEWLINE_Ett normativt psykologiskt test utformas alltid med en viss m\xc3\xa5lgrupp, eller population, i \xc3\xa5tanke. En individs resultat p\xc3\xa5 testet presenteras alltid i relation till denna population, p\xc3\xa5 en l\xc3\xa4mplig skala s\xc3\xa5 som IK-po\xc3\xa4ng (\xc3\xa4ven k\xc3\xa4nt som IQ) eller stanine. I den process som kallas standardisering utprovas testet p\xc3\xa5 ett representativt stickprov ur denna population. Fr\xc3\xa5n denna standardiseringsgrupps medelv\xc3\xa4rden och varians bildar man en funktion fr\xc3\xa5n r\xc3\xa5po\xc3\xa4ng till \xc3\xb6nskad skala._NEWLINE_Vid standardiseringen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man ocks\xc3\xa5 ta reda p\xc3\xa5 testets reliabilitet och validitet, det vill s\xc3\xa4ga, hur p\xc3\xa5litligt m\xc3\xa4tinstrument \xc3\xa4r respektive hur v\xc3\xa4l det m\xc3\xa4ter det som det avser att m\xc3\xa4ta._NEWLINE_F\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kerst\xc3\xa4lla reliabiliteten, det vill s\xc3\xa4ga m\xc3\xa4tnoggrannheten, standardiseras testproceduren. Man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker bland annat se till att de instruktioner som ges till testpersonen alltid \xc3\xa4r likadana och att den omgivning d\xc3\xa4r testet utf\xc3\xb6rs \xc3\xa4r likartad (inga yttre st\xc3\xb6rningar).\n_START_SECTION_\nTyper av psykologiska test\n_START_PARAGRAPH_\nPsykologiska test kan kategoriseras p\xc3\xa5 huvudsakligen tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt: vad testet m\xc3\xa4ter och hur det m\xc3\xa4ter det. _NEWLINE_Lee Cronbach f\xc3\xb6reslog en indelning i vad psykologiska test m\xc3\xa4ter i kategorierna maximal prestationstest och typiskt utf\xc3\xb6randetest. Ett maximal prestationstest m\xc3\xa4ter vad en individ som b\xc3\xa4st kan prestera. Till denna kategori h\xc3\xb6r test som avser m\xc3\xa4ta en individs beg\xc3\xa5vning, som intelligenstest och kunskapstest. Ett typiskt utf\xc3\xb6randetest avser att m\xc3\xa4ta hur en individ vanligtvis reagerar i en given situation. Till denna kategori h\xc3\xb6r personlighetstest och test som m\xc3\xa4ter attityder, vanor och intressen. _NEWLINE_Personlighetstest delas ofta upp i tv\xc3\xa5 typer, som har att g\xc3\xb6ra med hur testen g\xc3\xa5r till. Strukturerade personlighetstest utg\xc3\xa5r ofta fr\xc3\xa5n traitpsykokologiska grunder, och \xc3\xa4r formade som inventorier av standardiserade fr\xc3\xa5gor. Projektiva test utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n psykodynamisk teori, och skiljer sig fr\xc3\xa5n andra psykologiska test genom att de bygger p\xc3\xa5 tolkning.\n_START_SECTION_\nSkalor\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5po\xc3\xa4ngen \xc3\xa4r den po\xc3\xa4ng som testpersonen f\xc3\xa5r "direkt" fr\xc3\xa5n testet, till exempel antal korrekt besvarade fr\xc3\xa5gor._NEWLINE_Inom psykologisk testning brukar man anta att de psykologiska egenskaper man m\xc3\xa4ter \xc3\xa4r normalt f\xc3\xb6rdelade \xc3\xb6ver populationen. Genom att subtrahera medelv\xc3\xa4rdet fr\xc3\xa5n r\xc3\xa5po\xc3\xa4ngen och dividera med standardavvikelsen, f\xc3\xa5r man testpersonens po\xc3\xa4ng i standardpo\xc3\xa4ng eller z-po\xc3\xa4ng. Denna skala har d\xc3\xa5 medelv\xc3\xa4rde 0 och standardavvikelse 1._NEWLINE_Man kan sedan f\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver po\xc3\xa4ngen till en annan, mer "l\xc3\xa4ttl\xc3\xa4st" skala med hj\xc3\xa4lp av linj\xc3\xa4ra transformationer. N\xc3\xa5gra skalor som ofta anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4r IK-po\xc3\xa4ng och stanineskala. IK-po\xc3\xa4ng, eller IQ, anv\xc3\xa4nds ofta f\xc3\xb6r att presentera resultat p\xc3\xa5 intelligenstest som Stanford-Binet, WAIS och BasIQ. Denna skala \xc3\xa4r definierad med ett medelv\xc3\xa4rde p\xc3\xa5 100 och en standardavvikelse p\xc3\xa5 15. I stanine ("standard nine") delar man upp po\xc3\xa4ngen i nio klasser (1 - 9). Medelv\xc3\xa4rdet \xc3\xa4r d\xc3\xa5 5 och standardavvikelsen 2, men alla ytterlighetsv\xc3\xa4rden hamnar i grupperna 1 resp. 9.'