b'\n_START_ARTICLE_\nEllen Thesleff\n_START_PARAGRAPH_\nEllen Thesleff, f\xc3\xb6dd 5 oktober 1869 i Helsingfors, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r 12 januari 1954, var en finl\xc3\xa4ndsk m\xc3\xa5lare. Hon utbildade sig i Finland och Paris samt var under flera perioder bosatt i Italien. Hennes konstn\xc3\xa4rskap domineras av oljem\xc3\xa5lningar och under de sex decennier hon var verksam utvecklades hennes stil fr\xc3\xa5n ett naturalistiskt uttryckss\xc3\xa4tt till en experimentartad f\xc3\xa4rgexpressionism.\n_START_SECTION_\nTidigt liv\n_START_PARAGRAPH_\nEllen Thesleff tillh\xc3\xb6rde en gammal kultursl\xc3\xa4kt fr\xc3\xa5n \xc3\xb6stra Finland, med antingen tyska eller slaviska r\xc3\xb6tter. Hon var dotter till \xc3\xb6verdirekt\xc3\xb6ren vid v\xc3\xa4g- och vattenbyggnadsstyrelsen Alexander August Thesleff och Emilia Mathilda Sanmark. Hon hade syskonen Eynar (1867\xe2\x80\x931927), Gerda (1871\xe2\x80\x931939), Rolf (1878\xe2\x80\x931938) och Thyra (1880\xe2\x80\x931959). Sitt namn fick hon efter f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarnas f\xc3\xb6rsta dotter, Ellen, som f\xc3\xb6ddes 1866 och dog i ett\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern. Hon f\xc3\xb6ddes i Helsingfors och bodde \xc3\xa5ren 1872\xe2\x80\x931884 med familjen i Kuopio, d\xc3\xa4r fadern var distriktsingenj\xc3\xb6r och d\xc3\xa4r hon 1880 b\xc3\xb6rjade sin skolg\xc3\xa5ng vid fruntimmersskolan. P\xc3\xa5 somrarna bodde familjen i en villa p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Kumpusaari i Kallavesi. Efter \xc3\xa5terkomsten till Helsingfors gick hon 1884\xe2\x80\x931884 i Svenska fruntimmersskolan i Helsingfors. Familjen bosatte sig p\xc3\xa5 adressen Bulevarden 13.\n_START_SECTION_\nUtbildning i hemlandet\n_START_PARAGRAPH_\nSin f\xc3\xb6rsta konstn\xc3\xa4rliga utbildning fick Thesleff hos fadern, som var mycket konstintresserad; han tog med henne p\xc3\xa5 utst\xc3\xa4llningar och betalade hennes modeller. \xc3\x85r 1885 b\xc3\xb6rjade hon studera f\xc3\xb6r Adolf von Becker, och 1887 flyttade hon till Finska konstf\xc3\xb6reningens ritskola. Bland hennes l\xc3\xa4rare d\xc3\xa4r var Fredrik Ahlstedt. \xc3\x85r 1890 b\xc3\xb6rjade hon, tillsammans med n\xc3\xa5gra andra elever fr\xc3\xa5n ritskolan, d\xc3\xa4ribland Magnus Enckell, Beda Stjernschantz och V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Blomstedt p\xc3\xa5 Gunnar Fredrik Berndtsons akademi. Sin utst\xc3\xa4llningsdebut gjorde hon p\xc3\xa5 Finska konstn\xc3\xa4rernas h\xc3\xb6stutst\xc3\xa4llning 1891 med m\xc3\xa5lningen Eko. Debuten m\xc3\xb6ttes av v\xc3\xa4lvilliga recensioner och Eko ink\xc3\xb6ptes av utst\xc3\xa4llningskommissarien Ernst Nordstr\xc3\xb6m.\n_START_SECTION_\nStudier i Paris\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6sten 1891 begav sig Ellen Thesleff tillsammans med konstn\xc3\xa4rskollegorna Anna Bremer, Jenny Cajander och Sigrid Granfelt till Paris f\xc3\xb6r att bedriva studier vid Acad\xc3\xa9mie Colarossi. D\xc3\xa4r undervisades de av bland andra Gustave Courtois, Puvis de Chavannes och Eug\xc3\xa8ne Carri\xc3\xa8re. Vid sidan av studierna tog Thesleff del av Paris kulturliv och bevistade flitigt museer och utst\xc3\xa4llningar, s\xc3\xa4rskilt Louvren, d\xc3\xa4r hon g\xc3\xa4rna tecknade och \xc3\xa4gnade mycket uppm\xc3\xa4rksamhet \xc3\xa5t verken av Leonardo da Vinci och Sandro Botticelli samt den egyptiska konsten. P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llarna bes\xc3\xb6kte hon ofta kaf\xc3\xa9restaurang R\xc3\xa9gence, en samlingsplats f\xc3\xb6r skandinaviska konstn\xc3\xa4rer. I bekantskapskretsen ingick bland andra finl\xc3\xa4ndarna Aleksander Federley och Pekka Halonen samt svenskorna Fanny L\xc3\xa5stbom och Gerda Ahlm._NEWLINE_Undervisningen vid Acad\xc3\xa9mie Colarossi avslutades den 15 mars 1892, men Thesleff reste inte tillbaka till Finland f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i b\xc3\xb6rjan av juni. De sista dagarna i Paris \xc3\xa4gnades \xc3\xa5t utst\xc3\xa4llnings- och teaterbes\xc3\xb6k. F\xc3\xa4rden hem gick igenom Bryssel, Antwerpen och L\xc3\xbcbeck i s\xc3\xa4llskap med Magnus Enckell och Carl Wilhelmson. Hon anl\xc3\xa4nde till Hang\xc3\xb6 den 9 juni 1892.\n_START_SECTION_\nSenare liv\n_START_PARAGRAPH_\nThesleff vistades mycket i Italien, dit hon kom f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1894. Hennes mor och systrar f\xc3\xb6ljde ofta med. Brodern Rolf Thesleff var ambassad\xc3\xb6r i Rom och tack vare honom utvecklade familjen ett rikt kontaktn\xc3\xa4t med skandinaviska konstn\xc3\xa4rer och kulturpersonligheter. \xc3\x85ren 1894\xe2\x80\x931939 bodde Ellen Thesleff periodvis i Florens, p\xc3\xa5 \xc3\xa5tminstone sju olika bostadsadresser. D\xc3\xa4r utvecklade hon en m\xc3\xa5ng\xc3\xa5rig v\xc3\xa4nskap med den engelske teatermannen Edward Gordon Craig, som hon tr\xc3\xa4ffade f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1906 och som introducerade henne till tr\xc3\xa4snittstekniken. Ett flertal av hennes tr\xc3\xa4snitt publicerades i Craigs teatertidskrift The Mask._NEWLINE_P\xc3\xa5 1900 \xc3\xa5rs v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llning i Paris deltog hon med fyra m\xc3\xa5lningar och vann en bronsmedalj._NEWLINE_Hon var i ett par \xc3\xa5r medlem av konstn\xc3\xa4rsgruppen Septem och deltog v\xc3\xa5ren 1912 i gruppens f\xc3\xb6rsta utst\xc3\xa4llning med flera landskapsm\xc3\xa5lningar, inklusive Figurer i landskap (1911)._NEWLINE_Somrarna tillbringade Thesleff ofta i Murole i Ruovesi, f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 en familjeg\xc3\xa5rd och senare, efter att den s\xc3\xa5ldes 1898, i ett hus kallat Casa Bianca som uppf\xc3\xb6rdes efter hennes egna ritningar.\n_START_SECTION_\nKonstn\xc3\xa4rskap\n_START_PARAGRAPH_\nEllen Thesleffs produktiva period str\xc3\xa4ckte sig fr\xc3\xa5n cirka 1890 till 1950, med mindre uppeh\xc3\xa5ll; under den tiden utf\xc3\xb6rde hon cirka 780 oljem\xc3\xa5lningar, 170 tr\xc3\xa4snitt och 60 etsningar. Bland hennes verk finns tv\xc3\xa5 monumentala uppdrag: en serie v\xc3\xa4ggm\xc3\xa5lningar som hon 1928 utf\xc3\xb6rde p\xc3\xa5 Pekkala g\xc3\xa5rd i Ruovesi och som blev hennes st\xc3\xb6rsta enskilda uppdrag, samt en dekorativ takm\xc3\xa5lning i Konstn\xc3\xa4rsgillet i Finlands festsal i Helsingfors som hon fick g\xc3\xb6ra efter vunnen t\xc3\xa4vling 1934._NEWLINE_Thesleffs stilutveckling kan indelas i tre distinkta perioder. Inledningsvis, fr\xc3\xa5n ca 1890 till 1905, bar hennes m\xc3\xa5leri en naturalistisk pr\xc3\xa4gel. Verk fr\xc3\xa5n denna period \xe2\x80\x93 huvudsakligen portr\xc3\xa4tt och landskap \xe2\x80\x93 \xc3\xa4r rotade i 1880-talets realism och h\xc3\xb6r till de mest naturtrogna och naturavbildande i hennes oeuvre. Samtida kritiker s\xc3\xa5g dem som influerade av Eug\xc3\xa8ne Carri\xc3\xa8re, vilket Thesleff sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6rnekade._NEWLINE_Efter sekelskiftet 1900 b\xc3\xb6rjade hon experimentera sig fram till nya uttrycksformer och kom att inspireras av den franska fauvismen samt av Vasilij Kandinskij; hennes verk fr\xc3\xa5n perioden ca 1906\xe2\x80\x931927 \xc3\xa4r mindre naturtrogna och anv\xc3\xa4nder sig i st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning av f\xc3\xa4rgen som uttrycksmedel. Hon blev d\xc3\xa4rmed den f\xc3\xb6rsta f\xc3\xa4rgexpressionisten i Finland. En ytterligare tydlig karakt\xc3\xa4rsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring i Thesleffs stil skedde ca 1928 d\xc3\xa5 hennes teknik blev \xc3\xa4nnu l\xc3\xa4ttare och mer experimentartad, och motiven mer fantastiska. Tyngdpunkten i hennes m\xc3\xa5leri under denna period \xc3\xb6vergick fr\xc3\xa5n formen och f\xc3\xa4rgen till linjen._NEWLINE_F\xc3\xb6rutom m\xc3\xa5leri \xc3\xa4gnade sig Thesleff \xc3\xa4ven \xc3\xa5t grafik och r\xc3\xa4knas j\xc3\xa4mte Akseli Gallen-Kallela och Hugo Simberg till tr\xc3\xa4snittskonstens fr\xc3\xa4msta f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare i Finland._NEWLINE_Ellen Thesleff \xc3\xa4r representerad med ett stort antal verk p\xc3\xa5 Finlands nationalgalleri Ateneum.'