b'\n_START_ARTICLE_\nOrtnamnsforskning\n_START_PARAGRAPH_\nOrtnamnsforskning eller toponymi (\xc3\xa4ven toponomastik eller geografisk onomatologi) \xc3\xa4r det spr\xc3\xa5kvetenskapliga studiet av den del av spr\xc3\xa5kens ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d, som omfattar proprier (egennamn), som betecknar lokaliteter. Ortnamnsforskningen \xc3\xa4r en gren inom onomastiken (eller namnforskningen), vars viktigaste grenar \xc3\xa4r ortnamns- och personnamnsforskning._NEWLINE_\xc3\x96verallt d\xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskor har bott eller f\xc3\xa4rdats p\xc3\xa5 jordens yta har lokaliteter blivit namngivna. Traderingen av de \xc3\xa4ldsta ortnamnen sammanfaller  med de f\xc3\xb6rsta exemplen p\xc3\xa5 nedskrivet spr\xc3\xa5k, som samtidigt \xc3\xa4r de f\xc3\xb6rsta historiska k\xc3\xa4llorna \xc3\xb6ver huvud taget, fr\xc3\xa5n omkring \xc3\xa5r 4000 f.Kr. M\xc3\xa4nniskans bofasta levnadss\xc3\xa4tt i f\xc3\xb6rbindelse med lantbruk har medf\xc3\xb6rt fasth\xc3\xa5llandet av ortnamn genom flera tusen \xc3\xa5r, men namngivning av lokaliteter \xc3\xa4ger alltj\xc3\xa4mt rum.\n_START_SECTION_\nDanmark\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark \xc3\xa4r den officiella ortnamnspublikationen Danmarks Stednavne, fr\xc3\xa5n 1922 utgiven av Stednavneudvalget.\n_START_SECTION_\nDefinition av begreppet ortnamn\n_START_PARAGRAPH_\nOrtnamn eller toponymer \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 geografiska f\xc3\xb6reteelser och ortnamnen kan delas upp i bebyggelsenamn och naturnamn._NEWLINE_En spr\xc3\xa5kvetenskaplig definition \xc3\xa4r att "ett ortnamn \xc3\xa4r ett spr\xc3\xa5kligt uttryck som i en viss namnbrukarkrets \xc3\xa4r knutet till en best\xc3\xa4md plats"._NEWLINE_Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet v\xc3\xa4ljer att definiera ortnamn som "ett gemensamt ord f\xc3\xb6r alla namn p\xc3\xa5 geografiska objekt och omr\xc3\xa5den" och inkluderar specifikt \xc3\xa4ven nyare ortnamn, s\xc3\xa5som gatunamn.\n_START_SECTION_\nOrtnamnskategorier\n_START_PARAGRAPH_\nAlla ortnamn delas upp i tv\xc3\xa5 huvudkategorier: naturnamn och kulturnamn. Kulturnamnen kan indelas tre kategorier: \xc3\xa4gonamn, bebyggelsenamn och namn p\xc3\xa5 artefakter._NEWLINE_Naturnamn \xc3\xa4r vattendrag, sj\xc3\xb6ar, skogar o.s.v. \xc3\x84gonamn \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 mark som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r jordbruk och boskapssk\xc3\xb6tsel, till exempel \xc3\xa5krar, \xc3\xa4ngar och hagar. Bebyggelsenamn \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 t\xc3\xa4torter, byar, g\xc3\xa5rdar, bygder med mera. Artefaktnamn \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 broar, hamnar, gruvor, gravh\xc3\xb6gar m.m. M\xc3\xa5nga bebyggelsenamn har ursprungligen varit naturnamn, \xc3\xa4gonamn eller artefaktnamn till exempel Bor\xc3\xa5s, V\xc3\xa4stervik, Bergs\xc3\xa4ng, Fellingsbro o.s.v.._NEWLINE_Samma sak g\xc3\xa4ller ortnamn i andra l\xc3\xa4nder, som det engelska Oxford (-ford betyder \'vadst\xc3\xa4lle\'), det tyska Osnabr\xc3\xbcck (-br\xc3\xbcck kommer av \'br\xc3\xbccke\' (bro)) eller det finska Lappeenranta (-ranta betyder strand)._NEWLINE_Naturnamnen kan ocks\xc3\xa5 vidareindelas i olika typer beroende p\xc3\xa5 lokalitet. Man har beteckningar som vattendragsnamn, sj\xc3\xb6namn, \xc3\xb6namn, h\xc3\xb6jdnamn och dalnamn._NEWLINE_Utifr\xc3\xa5n en annan indelningsgrund kan man tala om endonymer och exonymer, beroende p\xc3\xa5 om ortnamnen \xc3\xa4r inhemska/officiella i ett visst land eller utl\xc3\xa4ndska/icke-officiella i samma land. Ett exempel f\xc3\xb6r Sveriges del: "Sk\xc3\xa5ne" \xc3\xa4r en endonym och "Escania" \xc3\xa4r en exonym._NEWLINE_Ett exempel g\xc3\xa4llande Finland: P\xc3\xa5 \xc3\x85land \xc3\xa4r Mariehamn en endonym eftersom \xc3\xb6gruppen \xc3\xa4r enspr\xc3\xa5kigt svensk. I Finland i \xc3\xb6vrigt \xc3\xa4r b\xc3\xa5de Mariehamn och Maarianhamina endonymer, eftersom Finland (utom \xc3\x85land) \xc3\xa4r tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kigt.\n_START_SECTION_\nMorfologi\n_START_PARAGRAPH_\nDen st\xc3\xb6rsta delen av v\xc3\xa4rldens ortnamn best\xc3\xa5r av spr\xc3\xa5kens nominala ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d, det vill s\xc3\xa4ga substantiv och adjektiv. De vanligaste ortnamnstyperna \xc3\xa4r en kombination av tv\xc3\xa5 substantiv, antingen genom ren sammans\xc3\xa4ttning eller genom sammanbindning med genitiv. Ortnamnen kan ocks\xc3\xa5 vara en kombination av ett adjektiv och ett substantiv. Dessa element betecknas som led och fast det finns namn med ett, tv\xc3\xa5 eller tre led (och \xc3\xa4ven fler \xc3\xa4n s\xc3\xa5) \xc3\xa4r det vanligast att ortnamnen i v\xc3\xa4rlden best\xc3\xa5r av tv\xc3\xa5 led. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r betecknas dessa som f\xc3\xb6rled och efterled. Ett ortnamns f\xc3\xb6rled \xc3\xa4r f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt ofta ett namn i sig sj\xc3\xa4lvt, n\xc3\xa4mligen ett personnamn._NEWLINE_I de flesta spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5den finns ocks\xc3\xa5 ortnamn som best\xc3\xa5r av ett led som utvidgas av antingen avlednings- eller b\xc3\xb6jnings\xc3\xa4ndelser. I m\xc3\xa5nga spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5den upptr\xc3\xa4der ortnamn med pluralis\xc3\xa4ndelser. I Sverige finns s\xc3\xa5dana \xc3\xa4ndelser i form av -a, -e, -om och -um. Varf\xc3\xb6r s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga ortnamn har plural form \xc3\xa4r omtvistat.\n_START_SECTION_\nDatering\n_START_PARAGRAPH_\nOrtnamn \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda fr\xc3\xa5n den v\xc3\xa4stliga kuturkretsens forntid i Medelhavsomr\xc3\xa5det och Mellan\xc3\xb6stern \xc3\xa4nda fr\xc3\xa5n brons- och j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern, och kunskapen utvidgas i takt med den historiska traditionen. I n\xc3\xa5gra omr\xc3\xa5den har de flesta ortnamn bildats redan innan ett skriftspr\xc3\xa5k uppstod. Namnbildningen fortsatte genom antiken och medeltiden men stagnerade i Europa omkring \xc3\xa5r 1500, n\xc3\xa4r kontinenten i allt v\xc3\xa4sentligt var fullt bebyggd. Det europeiska ortnamnskicket fortsatte sedan i den nya v\xc3\xa4rlden._NEWLINE_Om ortnamnet har tillkommit i f\xc3\xb6rhistorisk tid, vilket \xc3\xa4r fallet med de flesta europeiska ortnamn, kan namnets best\xc3\xa5ndsdelar, s\xc3\xa4rskilt efterledet, medverka till att dess bildning kan dateras, genom att bildningen av ett givet efterled \xc3\xa4r produktiv i en period p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra \xc3\xa5rhundraden. D\xc3\xa4refter upph\xc3\xb6r bildningen av detta led gradvis.\n_START_SECTION_\nOrtnamnstolkning\n_START_PARAGRAPH_\nRedan l\xc3\xa5ngt tillbaka i tiden har folketymologiska omtolkningar gjorts av ortnamn. Intresset f\xc3\xb6r ortnamnen har gjort att gemene man och/eller skrivare i offentlig tj\xc3\xa4nst har gjort felaktiga tolkningar.\n_START_SECTION_\nUrsp\xc3\xa5ring\n_START_PARAGRAPH_\nEn omtolkning som d\xc3\xb6ljer ett ortnamns ursprung kallas en ursp\xc3\xa5ring. I vissa fall har ursp\xc3\xa5ringar blivit de officiellt fastst\xc3\xa4llda namnen. Ett svenskt exempel \xc3\xa4r Vedyxa i Uppland som kommer av det i medeltida urkunder belagda Vidhusa, en sammans\xc3\xa4ttning av det fornsvenska vidher \xe2\x80\x99skog\xe2\x80\x99 och hus.\n_START_SECTION_\nPopul\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rklaringar av of\xc3\xb6rvanskade ortnamn\n_START_PARAGRAPH_\nI andra fall orsakar folketymologisk tolkning ingen f\xc3\xb6rvanskning av namnet men g\xc3\xb6r att ofta seglivad etymologi blir f\xc3\xb6rknippad med namnet. Innan ortnamnsforskningen blev en vetenskap hade s\xc3\xa5v\xc3\xa4l l\xc3\xa4rda m\xc3\xa4n som enkelt folk ovetenskapliga f\xc3\xb6rklaringar till olika ortnamn. Namnet Uppsala f\xc3\xb6rklarades av Heliga Birgittas biktfader Mathias Lincopensis komma av Uppo, som skulle vara stadens grundare. Denne Uppo var far till Sven, Nore och Dan i Sverige, Norge och Danmark. D\xc3\xa4rmed skulle Uppsala vara den \xc3\xa4ldsta huvudstaden f\xc3\xb6r de tre nordiska rikena. En mer folklig f\xc3\xb6rklaring finns till namnet B\xc3\xa4linge: N\xc3\xa4r man skulle namnge socknen l\xc3\xa5g f\xc3\xa5ren runt kyrkmurarna. Ett f\xc3\xa5r br\xc3\xa4kte ett "b\xc3\xa4" och s\xc3\xa5 lades -linge till och namnet B\xc3\xa4linge uppstod.\n_START_SECTION_\nVetenskapling ortnamnstolkning\n_START_PARAGRAPH_\nTolkningen av ortnamn, ortnamnens etymologi, har en central plats inom ortnamnsforskningen. F\xc3\xb6r den etymologiska forskningen hade den j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande spr\xc3\xa5kforskningen i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet en mycket stor betydelse. F\xc3\xb6retr\xc3\xa4darna f\xc3\xb6r denna spr\xc3\xa5kvetenskapliga inriktning, Jacob Grimm, Rasmus Rask med flera, skapade en  vetenskaplig grund som bland annat kunde anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r forskningen om de olika ortnamnens ursprung._NEWLINE_Ortnamnstolkningen har sedan urminnes tider sysselsatt de l\xc3\xa4rde. Redan Varro, Plinius den \xc3\xa4ldre och Pomponius Mela \xc3\xa4gnade mycket intresse \xc3\xa5t att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka reda ut ortnamnens betydelse, och under medeltiden gjordes flera aktningsv\xc3\xa4rda arbeten inom detta omr\xc3\xa5de. Men det var f\xc3\xb6rst med spr\xc3\xa5kvetenskapens utveckling p\xc3\xa5 1800-talet som en vetenskaplig namnforskning blev m\xc3\xb6jlig. H\xc3\xa4r, som p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga andra h\xc3\xa5ll, var det Tyskland som gick i spetsen, och tysken E. F\xc3\xb6rstemann b\xc3\xb6r betraktas som f\xc3\xb6rste man inom den vetenskapliga onomatologien. Hans arbete "Altdeutsches namenbuch. 2: Ortsnamen" (1859; 3:e uppl. 1911 ff.) blev banbrytande.\n_START_SECTION_\nTolkningsvillkor\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r alla ortnamn m\xc3\xa5ste vissa villkor uppfyllas, f\xc3\xb6r att man skall komma fram till en rimlig tolkning._NEWLINE_Tolkningen m\xc3\xa5ste st\xc3\xa4mma med de \xc3\xa4ldre skriftliga bel\xc3\xa4gg som finns. M\xc3\xa5nga ortnamn kan feltolkas om man enbart ser till namnens nutida skriftliga form  (som oftast p\xc3\xa5verkar \xc3\xa4ven uttalet av namnet). Ett exempel \xc3\xa4r Norrby\xc3\xa5s i N\xc3\xa4rke, som \xc3\xa5r 1275 skrevs som Nerboahs.  Namnet kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte ha varken med ordet \'norr\' eller med ordet \'by\' att g\xc3\xb6ra._NEWLINE_Tolkningen m\xc3\xa5ste st\xc3\xa4mma med hur namnet uttalas i den trakt d\xc3\xa4r namnet finns. Om inga \xc3\xa4ldre bel\xc3\xa4gg finns, eller om s\xc3\xa5dana ger en mots\xc3\xa4gande bild, \xc3\xa4r lokalbefolkningens uttal av namnet s\xc3\xa4rskilt viktig. Exempel: Utanf\xc3\xb6r Ludvika ligger sj\xc3\xb6n G\xc3\xa5rl\xc3\xa5ngen. Sj\xc3\xb6ns genuina uttal \xc3\xa4r G\xc3\xa5rl\xc3\xa5ngen med \xc3\xa5 som i g\xc3\xa5rd och inte med ljudet \xc3\xb4 som i traktens dialekt finns i till exempel \'kol\' och \'h\xc3\xa5l\'. F\xc3\xb6rledet skulle kunna vara g\xc3\xa5r, gorr \'smuts, dy, orenlighet\'. I s\xc3\xa5 fall skulle G\xc3\xa5r- uttalas som G\xc3\xb4r-. Eftersom det ist\xc3\xa4llet uttalas G\xc3\xa5r- b\xc3\xb6r det komma fr\xc3\xa5n ett ursprungligt l\xc3\xa5ngt a, som i fornsvenska gardher \'g\xc3\xa5rd\'. Allts\xc3\xa5 \xc3\xa4r det rimligt att anta att  ordet i f\xc3\xb6rledet \xc3\xa4r g\xc3\xa5rd. Den troliga betydelsen \xc3\xa4r \'fiskeg\xc3\xa5rd\', en inr\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r fiskf\xc3\xa5ngst._NEWLINE_Tolkningen m\xc3\xa5ste st\xc3\xa4mma sakligt. Faktorer som bland annat b\xc3\xb6r beaktas \xc3\xa4r topografin, ort- och personnamnsskick och v\xc3\xa4xt- och djurv\xc3\xa4rld. N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller topografin m\xc3\xa5ste en plats ha en terr\xc3\xa4ng som st\xc3\xa4mmer med ortnamnet. Om till exempel en plats heter Backag\xc3\xa5rden kan namnet inneh\xc3\xa5lla ordet backe. Men om terr\xc3\xa4ngen inte \xc3\xa4r det minsta kuperad just d\xc3\xa4r, saknas den m\xc3\xb6jligheten. F\xc3\xb6rledet kan d\xc3\xa5 ist\xc3\xa4llet inneh\xc3\xa5lla ett personnamn Back eller Backe._NEWLINE_Om inte ort- eller personnamnsskick st\xc3\xa4mmer med ortnamnet m\xc3\xa5ste man vara f\xc3\xb6rsiktig med tolkningen. Om till exempel ett ortnamn i Sk\xc3\xa5ne inneh\xc3\xa5ller "Tuna" eller -tuna, som Tuna i Lund, f\xc3\xa5r man anta att det kan vara ett uppkallelsenamn, eftersom Tuna normalt inte f\xc3\xb6rekommer i sk\xc3\xa5nska ortnamn._NEWLINE_\xc3\x84ven de dialektord som finns i en trakt b\xc3\xb6r man ha i \xc3\xa5tanke. Ett exempel \xc3\xa4r Ramsta i Uppland har som f\xc3\xb6rled det fornsvenska mansnamnet Rampn (isl\xc3\xa4ndska Hrafn). Ordets betydelse \xc3\xa4r korp, som i en del svenska dialekter kallas ramm eller ramn. F\xc3\xb6rr uttalades ortnamnet Rammsta. Numera \xc3\xa4r uttalet Ramsta och inv\xc3\xa5narna i socknen kallas Ramsta ramarna._NEWLINE_I Uppland kallas f\xc3\xa5geln \'korp\' och bland \xc3\xb6knamn p\xc3\xa5 sockenbor finns Morkarla korpar och Loh\xc3\xa4rads korpar. Ett annat exempel \xc3\xa4r Raml\xc3\xb6sa (in Ranfl\xc3\xb8se 1349) d\xc3\xa4r namnet kommer av det sk\xc3\xa5nska dialektordet ramm \'fuktig \xc3\xa4ng\' och -l\xc3\xb6sa \'gl\xc3\xa4nta, \xc3\xa4ng\'. I skogrika trakter betecknar annars Ram- oftast \'korp\', som i Ramdala (ecclesie Rafndal\xc3\xa6 1345) i Blekinge._NEWLINE_Ett stort antal ortnamn, speciellt \xc3\xa4go- och naturnamn, har ett v\xc3\xa4xt- eller djurbetecknande f\xc3\xb6rled. Ett ortnamn Lin- eller Lindtj\xc3\xa4rn i Bohusl\xc3\xa4n kan antingen inneh\xc3\xa5lla lin eller lind. N\xc3\xa4r man ser p\xc3\xa5 fakta om tj\xc3\xa4rnen ser man att den ligger f\xc3\xb6r avl\xc3\xa4gset f\xc3\xb6r att man skulle ha r\xc3\xb6tat lin i den. D\xc3\xa4remot har det enligt uppgift v\xc3\xa4xt lind vid tj\xc3\xa4rnen. Allts\xc3\xa5 b\xc3\xb6r det vara ordet lind som finns i namnet._NEWLINE_I Tiveden finns sj\xc3\xb6n Kr\xc3\xa5ksj\xc3\xb6n mitt i skogen n\xc3\xa4ra gr\xc3\xa4nsen mellan N\xc3\xa4rke och V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland. I och med att sj\xc3\xb6n finns i ett skogslandskap och inte i ett jordbrukslandskap \xc3\xa4r det inte troligt att namnet skulle ha med kr\xc3\xa5kor att g\xc3\xb6ra. Det finns svenska ortnamn som i sitt f\xc3\xb6rled har ett ord som motsvarar fornv\xc3\xa4stnordiska kr\xc3\xa1kr \'korp\', till exempel Kr\xc3\xa5kshult i Sm\xc3\xa5land. Kr\xc3\xa5ksj\xc3\xb6n i Tiveden skulle d\xc3\xa5 kunna betyda Korpsj\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nForskning om ortnamn kan medverka till att kasta ljus \xc3\xb6ver ett landomr\xc3\xa5des tidiga spr\xc3\xa5khistoria. Om omr\xc3\xa5det har bytt spr\xc3\xa5k kan man med hj\xc3\xa4lp av spr\xc3\xa5khistorisk metod komma underfund med n\xc3\xa4r eventuella spr\xc3\xa5kskiften har \xc3\xa4gt rum, och vilka spr\xc3\xa5k som tidigare har talats i omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Detta kan emellertid ocks\xc3\xa5 i n\xc3\xa5gra omr\xc3\xa5den, till exempel Balkan, g\xc3\xb6ra forskningen kontroversiell, d\xc3\xa5 den kan avsl\xc3\xb6ja att andra folk har bott i omr\xc3\xa5det tidigare \xc3\xa4n de nuvarande staternas majoritetsbefolkning. Forskningen kan d\xc3\xa4rmed bli tagen till int\xc3\xa4kt f\xc3\xb6r nationella politiska konflikter och krav p\xc3\xa5 omstridda omr\xc3\xa5den._NEWLINE_Ett annat exempel \xc3\xa4r Sydtyrolen, d\xc3\xa4r spr\xc3\xa5kforskaren Ettore Tolomei i boken "Prontuario dei nomi locali dell\'Alto Adige" (1916) ersatte ladinska och tyska ortnamn med italienska f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4vda Sydtyrolens samh\xc3\xb6righet med Italien, som ville f\xc3\xa5 \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet \xc3\xb6ver omr\xc3\xa5det. Alltsedan \xc3\x96sterrike efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskrigets slut tvingades \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna Sydtyrolen till Italien har speciellt de tyskspr\xc3\xa5kiga i omr\xc3\xa5det motsatt sig den italienska \xc3\xb6verh\xc3\xb6gheten och de italienska ortnamnen.'