b'\n_START_ARTICLE_\nMalajisk p\xc3\xa4lsfladdrare\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nArten n\xc3\xa5r en kroppsl\xc3\xa4ngd (huvud och b\xc3\xa5l) av 33 till 42\xc2\xa0cm, en svansl\xc3\xa4ngd av 17,5 till 27\xc2\xa0cm och en vikt av 0,9 till 2,0\xc2\xa0kg. P\xc3\xa4lsen p\xc3\xa5 ovansidan har en grundf\xc3\xa4rg som kan vara svart, gr\xc3\xa5, vit eller r\xc3\xb6daktig. P\xc3\xa5 denna grundf\xc3\xa4rg f\xc3\xb6rekommer m\xc3\xa5nga gr\xc3\xb6naktiga fl\xc3\xa4ckar som p\xc3\xa5minner om ett skikt lav, vad som utg\xc3\xb6r ett kamouflage. Liksom den andra arten i samma familj har malajisk p\xc3\xa4lsfladdrare en glidmembran som \xc3\xa4r t\xc3\xa4ckt av p\xc3\xa4ls. Stora individer n\xc3\xa5r en vingspann av cirka 70\xc2\xa0cm. Dessutom finns mellan fingrarna och t\xc3\xa5rna hud som liknar simhud. Alla fingrar och t\xc3\xa5r \xc3\xa4r utrustade med b\xc3\xb6jda klor. Malajisk p\xc3\xa4lsfladdrare har \xc3\xa4ven en svansflyghud._NEWLINE_De nedre framt\xc3\xa4nderna liknar i formen en kam och anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r p\xc3\xa4lsv\xc3\xa5rden (f\xc3\xb6rutom f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ta). Det finns inga t\xc3\xa4nder p\xc3\xa5 \xc3\xb6verk\xc3\xa4kens framkant och de \xc3\xb6vre framt\xc3\xa4nderna ligger p\xc3\xa5 k\xc3\xa4kens sidor.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nDjuret har flera fr\xc3\xa5n varandra skilda populationer i Vietnam, Laos, Kambodja, p\xc3\xa5 Malackahalv\xc3\xb6n, p\xc3\xa5 Borneo, p\xc3\xa5 Sumatra, p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra Java och p\xc3\xa5 olika mindre \xc3\xb6ar i regionen. Arten lever i l\xc3\xa5glandet och i bergstrakter upp till 1000 meter \xc3\xb6ver havet.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nMalajisk p\xc3\xa4lsfladdrare lever i skogar d\xc3\xa4r den h\xc3\xa5ller till uppe i tr\xc3\xa4den. Den livn\xc3\xa4r sig p\xc3\xa5 blommor, blad, knoppar, nektar, tr\xc3\xa4dens v\xc3\xa4tskor och frukter och f\xc3\xb6rflyttar sig fr\xc3\xa5n tr\xc3\xa4d till tr\xc3\xa4d genom att glidflyga. Den \xc3\xa4r nattaktiv och tillbringar dagen g\xc3\xb6md, exempelvis i h\xc3\xa5ligheter i tr\xc3\xa4d.  Djuret bes\xc3\xb6ker mangrove och frukttr\xc3\xa4dodlingar._NEWLINE_Arten \xc3\xa4r allm\xc3\xa4nt nattaktiv men ibland s\xc3\xb6ker den p\xc3\xa5 morgonen eller under eftermiddagen efter f\xc3\xb6da. Den vilar i tr\xc3\xa4dens h\xc3\xa5ligheter eller i tr\xc3\xa4dtoppar 35 till 50 meter \xc3\xb6ver marken. Malajisk p\xc3\xa4lsfladdrare rullar ihop sig i tr\xc3\xa4dh\xc3\xa5lor eller den h\xc3\xa5ller sig fast med fyra f\xc3\xb6tter p\xc3\xa5 grenar medan kroppen h\xc3\xa4nger ner._NEWLINE_Glidflyget kan str\xc3\xa4cka sig \xc3\xb6ver 100 meter till ett annat tr\xc3\xa4d och en plats som ligger bara lite l\xc3\xa4gre. N\xc3\xa4r honan inte \xc3\xa4r brunstig lever varje exemplar ensam eller individerna bildar sm\xc3\xa5 flockar. Flockens sammans\xc3\xa4ttning \xc3\xa4r inte fast. Malajisk p\xc3\xa4lsfladdrare har \xc3\xb6verlappande revir som enligt uppskattningar \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 hektar stora. Individerna kan f\xc3\xb6rsvara revirets k\xc3\xa4rnomr\xc3\xa5de mot artfr\xc3\xa4nder._NEWLINE_Honan \xc3\xa4r dr\xc3\xa4ktig i ungef\xc3\xa4r 60 dagar och vanligen f\xc3\xb6ds endast en unge per dr\xc3\xa4ktighet. Honan tar ungen med sig n\xc3\xa4r hon f\xc3\xb6rflyttar sig, genom att ungen h\xc3\xa5ller sig fast i hennes p\xc3\xa4ls. Ungen diar sin mor cirka 6 m\xc3\xa5nader och den blir k\xc3\xb6nsmogen efter ungef\xc3\xa4r 3 \xc3\xa5r. Ofta blir honan kort efter ungens f\xc3\xb6delse \xc3\xa5ter brunstig. Fortplantningen \xc3\xa4r inte bunden till n\xc3\xa5gon \xc3\xa5rstid. Ungen saknar vid f\xc3\xb6delsen p\xc3\xa4ls._NEWLINE_Djurets naturliga fiender \xc3\xa4r bland annat variabel h\xc3\xb6k\xc3\xb6rn (Nisaetus cirrhatus), hj\xc3\xa4lm\xc3\xb6rnar (Spilornis), n\xc3\xa4tpyton (Malayopython reticulatus), krabbmakak (Macaca fascicularis), och tr\xc3\xa4dleopard (Neofelis nebulosa) och tiger.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nAv IUCN kategoriseras malajisk p\xc3\xa4lsfladdrare som livskraftig. Populationstrenden anges dock som minskande, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 grund av habitatf\xc3\xb6rlust genom nedhuggning av de skogar d\xc3\xa4r den lever. P\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra Java f\xc3\xb6rekommer det \xc3\xa4ven jakt p\xc3\xa5 djuret. Djuret jagas f\xc3\xb6r sitt k\xc3\xb6tt, men konsumtionsv\xc3\xa4rdet \xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis litet och jakten bedrivs mest traditionellt och har inte n\xc3\xa5gon bredare omfattning. \xc3\x96kad konkurrens om livsutrymmet med ekorren Callosciurus notatus kan ocks\xc3\xa5 vara en m\xc3\xb6jlig orsak till nedg\xc3\xa5ngen. Minskningen har trots allt inte skett i en s\xc3\xa5dan snabb takt att arten anses hotad.'