b'\n_START_ARTICLE_\nKvintcirkeln\n_START_PARAGRAPH_\nKvintcirkeln \xc3\xa4r ett schema som i en cirkelfigur visar relationen mellan de olika dur- och molltonarterna. Figuren \xc3\xa4r ett pedagogiskt hj\xc3\xa4lpmedel inom musikteorin f\xc3\xb6r att visa oktavens tolv toner som resultat av s\xc3\xa5 kallad kvintstapling. Den slutna cirkeln f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4tter begreppet liksv\xc3\xa4vande temperatur. En s\xc3\xa5dan temperering av skalan blev historiskt m\xc3\xb6jlig f\xc3\xb6rst i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1700-talet._NEWLINE_I den vanligaste varianten av kvintcirkeln ligger respektive parallelltonarter mitt f\xc3\xb6r varandra (till exempel ligger C-dur och a-moll i position "klockan 12", dock med C-dur i den yttre cirkeln, a-moll i den inre)._NEWLINE_Med hj\xc3\xa4lp av kvintcirkeln kan man ocks\xc3\xa5 se hur m\xc3\xa5nga korsf\xc3\xb6rtecken respektive \xe2\x99\xad-f\xc3\xb6rtecken en diatonisk skala har. Till exempel har C\xe2\x99\xaf-dur sju\xc2\xa0\xe2\x99\xaf och den likaklingande D\xe2\x99\xad-dur fem \xe2\x99\xad-f\xc3\xb6rtecken. _NEWLINE_I kvintcirkeln ligger de intilliggande tonarternas tonika alltid p\xc3\xa5 en kvints avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n varandra. Ett steg medurs fr\xc3\xa5n tonikan hittar man dominanten och ett steg moturs  subdominanten - ackord byggda p\xc3\xa5 dessa toner \xc3\xa4r grunder f\xc3\xb6r dur/moll-harmonierna. Till exempel f\xc3\xb6r D-dur: de viktigaste ackorden \xc3\xa4r D (tonika), G (subdominant) och A (dominant).\n_START_SECTION_\nTill\xc3\xa4mpningar\n_START_PARAGRAPH_\nKvintcirkelns utformning g\xc3\xb6r den \xc3\xa4ven till ett utm\xc3\xa4rkt hj\xc3\xa4lpmedel f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4ra sig att modulera mellan olika tonarter.'