b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xb6rdraget i Verdun\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rdraget i Verdun 843 var ett avtal efter den frankiske kungen Ludvig den frommes d\xc3\xb6d som delade Frankerriket mellan hans tre \xc3\xb6verlevande s\xc3\xb6ner. Tre riken uppstod d\xc3\xa4rvid, n\xc3\xa4mligen V\xc3\xa4stfrankiska riket, Mellanfrankiska riket (senare uppdelat i Lotharingia, Burgund och Italien) och \xc3\x96stfrankiska riket._NEWLINE_Vid Ludvig den frommes d\xc3\xb6d 840 gjorde hans \xc3\xa4ldste son Lothar I anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 den kejserliga makten och han st\xc3\xb6dde sin brorson Pippin II:s anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 den akvitanska tronen. Lothars br\xc3\xb6der, Ludvig den tyske och Karl den skallige, besegrade dock Lothar vid slaget vid Fountenay i juni 841 och bekr\xc3\xa4ftade sin allians vid Eden i Strasbourg 842 vilket till slut tvingade Lothar till f\xc3\xb6rhandlingsbordet._NEWLINE_Alla br\xc3\xb6derna hade redan uppr\xc3\xa4ttat var sitt kungad\xc3\xb6me: Lothar i Italien, Ludvig den tyske i Bayern och Karl den skallige i Akvitanien. Lothar erh\xc3\xb6ll den centrala delarna av imperiet, det som senare blev Nederl\xc3\xa4nderna, Lothringen, Alsace, Burgund, Provence och Italien och den kejserliga titeln, \xc3\xa4ven om den i princip bara var en nominell titel. Ludvig den tyske erh\xc3\xb6ll de \xc3\xb6stra delarna, det som senare skulle bli tysk-romerska riket. Karl den skallige erh\xc3\xb6ll de v\xc3\xa4stra delarna som senare blev Frankrike. Pippin II \xc3\xb6vertog kungad\xc3\xb6met Akvitanien men blev lydkung under Karl._NEWLINE_F\xc3\xb6rdraget i Verdun beskrivs ibland som b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 uppl\xc3\xb6sningen av Karl den stores imperium, men \xc3\xa5terspeglar egentligen bara den gamla frankiska seden att dela arvet mellan faderns s\xc3\xb6ner ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r den senare brukliga f\xc3\xb6rstf\xc3\xb6dslor\xc3\xa4tten.'