b"\n_START_ARTICLE_\nTamerlano\n_START_PARAGRAPH_\nTamerlano (svensk transkription: Timur Lenk, HWV 18) \xc3\xa4r en opera i tre akter, med musik av Georg Friedrich H\xc3\xa4ndel till en italiensk text av Nicola Francesco Haym h\xc3\xa4mtad fr\xc3\xa5n Agostin Piovenes Tamerlano tillsammans med ett annat libretto kallat Bajazet efter Nicolas Pradons Tamerlan, ou La Mort de Bajazet._NEWLINE_Verket \xc3\xa4r ett av H\xc3\xa4ndels st\xc3\xb6rre verk, skrivet under 20 dagar i juli 1724, samma \xc3\xa5r som han ocks\xc3\xa5 skrev tv\xc3\xa5 andra st\xc3\xb6rre operor, Giulio Cesare in Egitto och Rodelinda. Eve Meyer har p\xc3\xa5pekat att rollen som Bajazet \xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta stora tenorroll som H\xc3\xa4ndel skrev och \xc3\xa4ven p\xc3\xa5talat den \xc3\xb6sterl\xc3\xa4ndska, turkiska eller osmanska, milj\xc3\xb6n som var p\xc3\xa5 modet vid den h\xc3\xa4r tiden._NEWLINE_Operan hade premi\xc3\xa4r p\xc3\xa5 King's Theatre i London den 31 oktober 1724, vid en tid d\xc3\xa5 \xc3\xa5rliga Timur Lenk-spel brukade framf\xc3\xb6ras. Operan gavs tolv g\xc3\xa5nger och gavs igen i november 1731. Operan gavs ocks\xc3\xa5 i Hamburg, med recitativen \xc3\xb6versatta till tyska och ariorna sjungna p\xc3\xa5 italienska. Det f\xc3\xb6rsta framf\xc3\xb6randet i modern tid \xc3\xa4gde rum i Karlsruhe den 7 september 1924. 2009 gavs den i Washington, D.C. och den kommer att ges i Los Angeles s\xc3\xa4songen 2009/2010.\n_START_SECTION_\nOm operan\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84r 1724 engagerade H\xc3\xa4ndel en ny s\xc3\xa5ngare vid operas\xc3\xa4llskapet p\xc3\xa5 Cannons som kallades Royal Academy of Music, den firade Francesco Borosini. Han var den f\xc3\xb6rste betydande italienske tenoren som kom till London. Han hade \xc3\xa4ven ett finger med i Tamerlanos tillkomst, genom att han gjorde H\xc3\xa4ndel bekant med Francesco Gasparinis opera, vars libretto skulle komma att ligga till grund f\xc3\xb6r H\xc3\xa4ndels egen. Han l\xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ha kommit med uppslaget till det tragiska slutet (Bajazetes sj\xc3\xa4lvmord och monolog, som H\xc3\xa4ndel m\xc3\xa4sterligt framst\xc3\xa4ller som en blandform best\xc3\xa5ende av recitativ och arioso). Redan det faktum att en av huvudpersonerna, den tragiske Bajazete (Bajasid), var t\xc3\xa4nkt f\xc3\xb6r en tenorst\xc3\xa4mma g\xc3\xb6r den h\xc3\xa4r operan s\xc3\xa4rskilt intressant, eftersom det handlar om den f\xc3\xb6rsta viktiga tenorrollen i hela operalitteraturen. Efter den romantiska operaepokens otaliga hj\xc3\xa4ltetenorer \xc3\xa4r det idag sv\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r oss att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 varf\xc3\xb6r man i opera seria valde att bes\xc3\xa4tta de manliga hj\xc3\xa4lterollerna med kastrater eller kvinnor och varf\xc3\xb6r tenorer - fram till Tamerlano - ans\xc3\xa5gs vara ol\xc3\xa4mpliga f\xc3\xb6r detta \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. P\xc3\xa5 den tiden betraktades visserligen basr\xc3\xb6sten som ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt r\xc3\xb6stfack, men tenoren ans\xc3\xa5gs bara vara en blek kopia av sopranen.\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nAkt I_NEWLINE_Mongolh\xc3\xa4rskaren Tamerlano har er\xc3\xb6vrat Turkiet och tagit sultan Bajazete tillf\xc3\xa5nga tillsammans med dennes dotter Asteria. Vid Tamerlanos hov lever den grekiske prinsen Andronico, som \xc3\xa4lskar Asteria och f\xc3\xa5r sin k\xc3\xa4rlek besvarad. Tamerlano har av politiska sk\xc3\xa4l f\xc3\xb6rlovat sig med prinsessan Irene av Trapezunt, som han aldrig har tr\xc3\xa4ffat, men uppvaktar nu Asteria. Hon och hennes far avvisar honom dock med avsky. Men Tamerlano k\xc3\xa4nner till Andronicos k\xc3\xa4rlek till Asteria och griper till list genom att f\xc3\xb6rtala greken hos Asteria. Irene av Trapezunt befinner sig inkognito vid Tamerlanos hov och iakttar allt._NEWLINE_Akt II_NEWLINE_P\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som Tamerlano har f\xc3\xb6rt Asteria bakom ljuset, g\xc3\xa5r han nu bakom ryggen p\xc3\xa5 Tamerlanos \xc3\xa4ktenskapsanbud, men bara f\xc3\xb6r att kunna m\xc3\xb6rda honom. Andronico och hennes far Bajazete \xc3\xa4r inte invigda i hennes planer utan \xc3\xa4r djupt best\xc3\xb6rta. Irene av Trapezunt utger sig f\xc3\xb6r att vara en budb\xc3\xa4rare fr\xc3\xa5n sig sj\xc3\xa4lv, p\xc3\xa5minner mongolfursten om hans l\xc3\xb6fte och varnar honom f\xc3\xb6r att bryta det. Det tj\xc3\xa4nar ingenting till. Dagen f\xc3\xb6r br\xc3\xb6llopet best\xc3\xa4ms. Bajazete hotar dottern med att beg\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvmord, n\xc3\xa5got som hon bara kan avv\xc3\xa4rja genom att inviga honom i mordplanerna. Tamerlano \xc3\xa4r ursinnig._NEWLINE_Akt III_NEWLINE_Bajazete och Asteria f\xc3\xb6rbereder sig p\xc3\xa5 en \xc3\xa4rel\xc3\xb6s d\xc3\xb6d och g\xc3\xb6r i ordning giftet. Tamerlano f\xc3\xb6rnedrar Asteria genom att l\xc3\xa5ta henne upptr\xc3\xa4da som slavinna vid en bankett. Hon tar tillf\xc3\xa4llet i akt och h\xc3\xa4ller gift i en b\xc3\xa4gare som hon ger till Tamerlano. Irene f\xc3\xb6rhindrar mordf\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket, avsl\xc3\xb6jar vem hon \xc3\xa4r och vinner Tamerlanos gunst. Asteria skall sk\xc3\xa4ndas genom att ges till slavarna. D\xc3\xa5 beg\xc3\xa5r Bajazete sj\xc3\xa4lvmord inf\xc3\xb6r Tamerlanos \xc3\xb6gon och ger d\xc3\xa4rigenom tyrannen samvetskval. Asteria v\xc3\xa4ntar p\xc3\xa5 sitt \xc3\xb6de och Andronico vill inte l\xc3\xa4ngre leva. Men Bajazetes frivilliga d\xc3\xb6d har bevekat Tamerlano. Mongolh\xc3\xa4rskaren visar mildhet, gifter sig med Irene och l\xc3\xa5ter Andronico \xc3\xa4kta Asteria."