b'\n_START_ARTICLE_\nAvf\xc3\xa4rden till Cythere\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring 1709 m\xc3\xa5lade Watteau sin f\xc3\xb6rsta version p\xc3\xa5 temat. Denna m\xc3\xa5lning finns nu i St\xc3\xa4dtische Galerie im St\xc3\xa4delschen Kunstinstitut i Frankfurt-am-Main i Tyskland._NEWLINE_Watteau blev medlem av Acad\xc3\xa9mie Royale de Peinture et de Sculpture 1714 och f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntades enligt g\xc3\xa4llande kutym l\xc3\xa4mna in ett receptionsstycke. Han till\xc3\xa4ts stor frihet att v\xc3\xa4lja tema f\xc3\xb6r en s\xc3\xa5dan m\xc3\xa5lning, men dr\xc3\xb6jde med att l\xc3\xa4mna  in och fick b\xc3\xa4ra klander f\xc3\xb6r detta vid flera tillf\xc3\xa4llen. Under samma tid v\xc3\xa4xte Watteaus anseende och han arbetade med ett flertal best\xc3\xa4llningsverk. Till slut st\xc3\xa4llde akademin honom mot v\xc3\xa4ggen 1717, varefter han l\xc3\xa4mnade in sitt receptionsstycke i augusti 1717. Han hade m\xc3\xa5lat detta i h\xc3\xb6g takt under de f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende \xc3\xa5tta m\xc3\xa5naderna. M\xc3\xa5lningen fick akademin att definiera en ny genre, n\xc3\xa4mligen "f\xc3\xaate galantes", det vill s\xc3\xa4ga galanta utomhusfester. Denna genre kom imitat\xc3\xb6rer av Watteau att ge sig p\xc3\xa5, som Jean-Baptiste Pater och Nicolas Lancret. Watteau erk\xc3\xa4ndes som skaparen av genren, men detta hindrade honom samtidigt att bli erk\xc3\xa4nd som historiem\xc3\xa5lare, vilket hade h\xc3\xb6gst anseende. Akademiens professorer utvaldes ocks\xc3\xa5 enbart bland historiem\xc3\xa5larna.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5lningen\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5lningen visar en "f\xc3\xaate galante", som aristokratin i Frankrike \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t under R\xc3\xa9gence-perioden efter Louis XIV:s d\xc3\xb6d, en period som ses som en tid av utsv\xc3\xa4vningar och n\xc3\xb6je efter de sista dystra \xc3\xa5ren under den tidigare regimen._NEWLINE_Konstverket hyllar k\xc3\xa4rleken, med m\xc3\xa5nga amoriner som flyger runt paren och puffar dem n\xc3\xa4rmare tillsammans. D\xc3\xa4r st\xc3\xa5r en staty av Afrodite, den sexuella k\xc3\xa4rlekens gudinna. I f\xc3\xb6rgrunden finns tre \xc3\xa4lskande par. Paret till h\xc3\xb6ger vid statyn \xc3\xa4r fortfarande upptaget av sin passionerade kurtis, samtidigt som ett annat par reser sig f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6lja efter ett tredje par nedf\xc3\xb6r kullen till b\xc3\xa5ten, trots att kvinnan i det tredje paret blickar tillbaka med gl\xc3\xa4dje p\xc3\xa5 gudinnans heliga dunge. Vid foten av kullen f\xc3\xb6rbereder sig flera andra par p\xc3\xa5 att stiga ombord p\xc3\xa5 den gyllene b\xc3\xa5ten till v\xc3\xa4nster i bilden. Det skyiga landskapet i bakgrunden ger inte n\xc3\xa5gra ledtr\xc3\xa5dar till vilken \xc3\xa5rstid det r\xc3\xb6r sig om, eller om det \xc3\xa4r gryning eller skymning. _NEWLINE_Det har p\xc3\xa5pekats att, trots m\xc3\xa5lningens titel, folket p\xc3\xa5 \xc3\xb6n verkar l\xc3\xa4mna den snarare \xc3\xa4n att ankomma, speciellt eftersom de redan har bildat par. Olika konsthistoriker har lagt fram olika tolkningar av allegorin om resan till k\xc3\xa4rlekens \xc3\xb6._NEWLINE_I antiken ans\xc3\xa5gs den grekiska \xc3\xb6n Cythera vara den \xc3\xb6 d\xc3\xa4r k\xc3\xa4rleksgudinnan Afrodites f\xc3\xb6ddes. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r blev \xc3\xb6n h\xc3\xa5llen som helig f\xc3\xb6r gudinnan och f\xc3\xb6r k\xc3\xa4rlek. Watteau kan ocks\xc3\xa5 ha inspirerats till \xc3\xa4mnet Cythere av vissa operapj\xc3\xa4ser p\xc3\xa5 1700-talet, eller av en scen i teaterpj\xc3\xa4sen Les Trios Cousines av Florent Carton Dancourt, d\xc3\xa4r en till en pilgrim utkl\xc3\xa4dd flicka kliver ur balettflickraden och inbjuder publiken att g\xc3\xb6ra henne s\xc3\xa4llskap p\xc3\xa5 en resa till \xc3\xb6n, d\xc3\xa4r alla ska tr\xc3\xa4ffa sin idealpartner.\n_START_SECTION_\nProveniens\n_START_PARAGRAPH_\nAntoine Watteau l\xc3\xa4mnade m\xc3\xa5lningen till Acad\xc3\xa9mie Royale de Peinture et de Sculpture som sitt receptionsstycke 1717. M\xc3\xa5lningen inf\xc3\xb6rlivades 1795 i samlingarna p\xc3\xa5 Louvren i Paris. I b\xc3\xb6rjan av 1800-talet placerades det i magasin till 1818 f\xc3\xb6r att undvika protestyttringar. Under 1830-talet var Watteau och rokokon \xc3\xa5ter popul\xc3\xa4r._NEWLINE_En version av konstverket, ibland ben\xc3\xa4mnd Pilgrimsresa till Cythere f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4rskilja den, m\xc3\xa5lades av Watteau omkring 1718\xe2\x80\x9319 och finns p\xc3\xa5 Charlottenburgs slott i Berlin.'