b'\n_START_ARTICLE_\nHumphrey Gilbert\n_START_PARAGRAPH_\nSir Humphrey Gilbert, f\xc3\xb6dd omkring 1540, d\xc3\xb6d 9 september 1583, var en engelsk \xc3\xa4ventyrare fr\xc3\xa5n Devon, som grundade den f\xc3\xb6rsta engelska kolonin i Nordamerika. Han var \xc3\xa4ven adelsman, arm\xc3\xa9tj\xc3\xa4nsteman, medlem i parlamentet och en forskningsresande. Han var halvbror till Sir Walter Raleigh. Gilbert var gift med Anne Aucher och de hade sju barn tillsamman, sex s\xc3\xb6ner och dotter.\n_START_SECTION_\nTidigt liv\n_START_PARAGRAPH_\nGilbert var den andre sonen till Otho och Katherine Gilbert av Compton och Greenway, Devonshire. Sir Henry Sidney blev hans mentor, och han utbildade sig vid Eton och Oxford University, d\xc3\xa4r han l\xc3\xa4rde sig franska och spanska, och studerade \xc3\xa4ven krigskonst och navigation. Han bosatte sig i  Inns of Chancery i London omkring 1560-61._NEWLINE_Gilberts antagna personliga motton var Quid non? (Varf\xc3\xb6r inte?) och Mutare vel timere sperno (Jag f\xc3\xb6raktar f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring och r\xc3\xa4dsla), vilket visar hur han valde att leva sitt liv. Han var n\xc3\xa4rvarande vid bel\xc3\xa4gringen av Newhaven in Havre-de-gr\xc3\xa2ce (le Havre), Normandie, d\xc3\xa4r han skadades i juni 1563. I juli 1566 var han i tj\xc3\xa4nst i Irland under Sidney (d\xc3\xa5 Lord Deputy) mot Shane O\'Neill, men s\xc3\xa4ndes senare under det \xc3\xa5ret till England med rapporter till drottningen. (Se Koloniseringen av Irland och Tudors \xc3\xa5terer\xc3\xb6vring av Irland). Han kunde d\xc3\xa5 visa upp sin A discourse of a discoverie for a new Passage to Cataia (publicerad i reviderad form 1576), som handlade om utforskandet av Nordv\xc3\xa4stpassagen genom Amerika till Asien, f\xc3\xb6r drottningen. Han fortsatte att skriva en redog\xc3\xb6relse om konstiga och turbulenta uppenbarelser som han hade f\xc3\xa5tt under b\xc3\xb6rjan av 1567, d\xc3\xa4r han fick Salomon och Jobs v\xc3\xb6rdnad och l\xc3\xb6ften om att ge honom tillg\xc3\xa5ng till hemlig kunskap.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa4r karri\xc3\xa4r i Irland\n_START_PARAGRAPH_\nGilbert \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Irland och efter att O\'Neill m\xc3\xb6rdats 1569, uts\xc3\xa5gs han till det ol\xc3\xb6nsamma uppdraget som guvern\xc3\xb6r av Ulster och medlem av det irl\xc3\xa4ndska parlamentet. Det var vid denna tid han skrev en petition till drottningens huvudsekreterare, lord Burghley, f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 bli \xc3\xa5terkallad till England - "f\xc3\xb6r mina \xc3\xb6gons tillfrisknande" - men han hade fortfarande ambitioner i Irland, s\xc3\xa4rskilt i Munster.\n_START_SECTION_\nUppt\xc3\xa4cktsresa\n_START_PARAGRAPH_\nDen 11 juni 1583 seglade han f\xc3\xb6r andra g\xc3\xa5ngen med 5 skepp. 19 dagar senare kom bara 4 skepp fram till Nordamerika och startade en koloni. P\xc3\xa5 sin v\xc3\xa4g tillbaka efter 2 veckor p\xc3\xa5 kolonin sj\xc3\xb6nk hans skepp n\xc3\xa4ra Azorerna. Han omkom 9 september 1583.'