b'\n_START_ARTICLE_\nKonstitutionalism\n_START_PARAGRAPH_\nKonstitutionalism som begrepp innefattar flera id\xc3\xa9er och inneb\xc3\xb6rder men kan generellt sett beskrivas som ett system f\xc3\xb6r att begr\xc3\xa4nsa statsmaktens makt med en skriven konstitution. _NEWLINE_Fast\xc3\xa4n konstitutionellt styre n\xc3\xa4mns av Aristoteles i Politiken, brukar John Locke framh\xc3\xa5llas som dess fr\xc3\xa4msta uttolkare. _NEWLINE_Begreppet konstitutionalism \xc3\xa4r dubbelsidigt. Konstitutionalism innefattar b\xc3\xa5de bemyndigandet och begr\xc3\xa4nsandet av makten, b\xc3\xa5de beviljar maktbefogenhet och specificerar dess omfattning och syfte. Konstitutionalismen anses fr\xc3\xa4mja r\xc3\xa4ttsstatens principer, f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4gbarhetsprincipen, och f\xc3\xb6rhindra godtycklig r\xc3\xa4ttsskipning. Enligt konstitutionalism kan lagar och domar i l\xc3\xa4nder med common law f\xc3\xb6rklaras ogiltiga eftersom de strider emot konstitutionen om det sker i enlighet med uppenbarhetsprincipen, vanligen av en f\xc3\xb6rfattningsdomstol eller domstol med liknande befogenhet._NEWLINE_S\xc3\xa5v\xc3\xa4l f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r naturr\xc3\xa4tten som Hans Kelsens l\xc3\xa4rjungar, menar att en konstitution b\xc3\xb6r inneh\xc3\xa5lla en grundnorm och regeringsmaktens f\xc3\xb6rpliktelser. Som regel \xc3\xa4r konstitutionen avkodad i ett dokument i moderna stater, som i den amerikanska grundlagen USA:s konstitution. I Aristoteles Politiken avser ett konstitutionellt styre ett statsskick d\xc3\xa4r lagen \xc3\xa4r \xc3\xb6verst\xc3\xa4lld regenten; en monarki i vilken regeringsmakten \xc3\xa4r begr\xc3\xa4nsad i grundlag, kallas med ett senare spr\xc3\xa5kbruk "konstitutionell monarki". Demokratisk konstitutionalism \xc3\xa4r statsskick vars grundlagar garanterar medborgarna demokrati.'