b'\n_START_ARTICLE_\nKarbanjon\n_START_PARAGRAPH_\nEn karbanjon \xc3\xa4r en jon med en negativ laddning helt eller delvis utspridd p\xc3\xa5 en kolatom.\n_START_SECTION_\nStruktur och stabilitet\n_START_PARAGRAPH_\nEn karbanjon med tre substituenter \xc3\xa4r tetraedral, men har s\xc3\xa5 l\xc3\xa5g inversionsbarri\xc3\xa4r (cirka 4-10 kJ/mol) att den kan betraktas som plan._NEWLINE_Alla karbanjoner \xc3\xa4r baser, och m\xc3\xa5nga \xc3\xa4r nukleofiler. Hur reaktiva de \xc3\xa4r best\xc3\xa4ms av flera faktorer, till exempel elektrondragande och -donerande substituenter, steriska faktorer och vad de har f\xc3\xb6r motjon. Elektrondragande substituenter (karbonylgrupper, nitrogrupper, halogener, med mera) har en stabiliserande verkan d\xc3\xa5 de bidrar till laddningsspridning.\n_START_SECTION_\nFramst\xc3\xa4llning\n_START_PARAGRAPH_\nIcke-stabiliserade karbanjoner kan framst\xc3\xa4llas genom metallering av en haloalkan:_NEWLINE__NEWLINE_   R-X + 2 M \xe2\x86\x92 R-M + MX_NEWLINE_Karbanjoner som \xc3\xa4r mindre basiska (till exempel acetylider) kan framst\xc3\xa4llas i en j\xc3\xa4mviktsreaktion med ett \xc3\xa4mne som \xc3\xa4r mer basiskt._NEWLINE__NEWLINE_   R-H + B\xe2\x81\xbb \xe2\x87\x8c R\xe2\x81\xbb + HB\n_START_SECTION_\nBas\n_START_PARAGRAPH_\nKarbanjoner som inte \xc3\xa4r stabiliserade tillh\xc3\xb6r de starkaste av de vanliga organkemiska baserna. N\xc3\xa5gra vanliga f\xc3\xb6reningar \xc3\xa4r n-butyllitium, tert-butyllitium, metyllitium och fenyllitium. Dessa baser har viss nukleofil karakt\xc3\xa4r men anv\xc3\xa4nds ofta f\xc3\xb6r att framst\xc3\xa4lla svagare, men mer steriskt hindrade baser, till exempel litiumdiisopropylamid.\n_START_SECTION_\nNukleofil\n_START_PARAGRAPH_\nBeroende p\xc3\xa5 vilken motjon karbanjonen har kan den utf\xc3\xb6ra olika nukleofila attacker, till exempel p\xc3\xa5 karbonylkol, p\xc3\xa5 haloalkaner och vid 1,4-addition.'