b'\n_START_ARTICLE_\nMartinus Gestrinius\n_START_PARAGRAPH_\nMartinus Erici Gestrinius, f\xc3\xb6dd 16 februari 1594 i G\xc3\xa4vle, d\xc3\xb6d 27 september 1648 i Uppsala, var en svensk matematiker, professor och rektor f\xc3\xb6r Uppsala universitet. _NEWLINE_Martinus Gestrinius f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar var kyrkoherden Ericus Nicolai Gestrinius och Anna M\xc3\xa5rtensdotter. Fadern undertecknade Uppsala m\xc3\xb6tes beslut och var rektor vid skolan i G\xc3\xa4vle. Carl Arvid Klingspor anger att hans f\xc3\xb6rf\xc3\xa4der var b\xc3\xb6nder i Nordingr\xc3\xa5. Om Anna M\xc3\xa5rtensdotter finns olika uppgifter. En tradition, baserad p\xc3\xa5 en likpredikan \xc3\xb6ver Martinus Gestrinus bror, g\xc3\xb6r g\xc3\xa4llande att hennes far var \xc3\xb6verste och st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare i Norrland. En annan att fadern var borgare i G\xc3\xa4vle. Den senare uppgiften \xc3\xa4r den mest vedertagna. I s\xc3\xa5 fall var hon faster till \xc3\xa4rkebiskop Olaus Martini._NEWLINE_Gestrinius gick f\xc3\xb6rst i G\xc3\xa4vle skola d\xc3\xa4r fadern var rektor, blev Claudius Opsop\xc3\xa6us student i Uppsala 1611, varefter han begav sig till tyska universitet p\xc3\xa5 studieresor. Han inskrevs som student vid universitetet i Greifswald 1618 d\xc3\xa4r han samma \xc3\xa5r blev filosofie magister. Samma \xc3\xa5r \xc3\xa5terkom han ocks\xc3\xa5 till Uppsala unviersitet d\xc3\xa4r han skulle stanna resten av livet. Han f\xc3\xb6rsta tj\xc3\xa4nst var som f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare (kollegie- och lektionsgivare), och 1620 utn\xc3\xa4mndes han till extra ordinarie och 1621 till ordinarie inferior professor i matematik (professor Euclideus). Han var universitetets rektor 1630, 1638 och 1643. 1633 var han en av universitetets representanter i riksdagen (f\xc3\xb6r pr\xc3\xa4stst\xc3\xa5ndet)._NEWLINE_Under 1620-talet b\xc3\xb6rjade undervisningen vid Uppsala universitet att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttras efter flera reformf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k, till en del beroende p\xc3\xa5 att Johan Skytte \xc3\xa5r 1622 blev universitetskansler och till f\xc3\xb6ljd av donationer fr\xc3\xa5n Gustav II Adolf. Gestrinius har d\xc3\xa4rmed kommit att kallas den f\xc3\xb6rste professorn i matematik vid detta universitet som f\xc3\xb6rde \xc3\xa4mnet till ett mera vetenskapligt studium. Hans goda rykte beror mer p\xc3\xa5 handledningen och undervisningen som h\xc3\xb6r till professuren, \xc3\xa4n p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra egna vetenskapliga framsteg._NEWLINE_Ett tiotal avhandlingar lades fram under Gestrinius under \xc3\xa5ren 1622\xe2\x80\x931646, framf\xc3\xb6r allt i matematisk filosofi. Bland de studenter som disputerade f\xc3\xb6r Gestrinius kan n\xc3\xa4mnas Simon Kexlerus, Laurentius Jon\xc3\xa6 Halenius och Johannes Laurbergius. Kexlerus avhandling, Disputatio inauguralis mathematica de sole (1632) \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rsta verk i Sverige som anv\xc3\xa4nder trigonometri, och Copernicus \xc3\xa5beropas i texten dock med f\xc3\xb6rtydligande att f\xc3\xb6rfattaren tar avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n dennes fysiska observationer (den heliocentriska v\xc3\xa4rldsbilden). Detta var f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen Copernicus ges n\xc3\xa5got n\xc3\xa4rmare studium i Sverige, och torde vara ett resultat av handledaren. Fr\xc3\xa5n samma \xc3\xa5r som Kexlerus avhandling finns en handskrift av Gestrinius som behandlar olika astronomiska v\xc3\xa4rldsbilder._NEWLINE_Som f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare var Gestrinius bunden av sin tj\xc3\xa4nstebeskrivning d\xc3\xa4r det framg\xc3\xa5r att han skulle undervisa i aritmetikens betydelse f\xc3\xb6r det borgerliga livet, algebra, astronomisk tider\xc3\xa4kning och geometri. F\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningarna i dessa och fler \xc3\xa4mnen finns bevarade som handskrifter._NEWLINE_Gestrinius verkar vara den f\xc3\xb6rste i Sverige att anv\xc3\xa4nda tecknen + och -, och den f\xc3\xb6rste att anv\xc3\xa4nda kvadratrotber\xc3\xa4kning. D\xc3\xa4remot anv\xc3\xa4ndes \xc3\xa4nnu inte negativa tal. Han viktigaste bidrag till vetenskapen var en latinsk utg\xc3\xa5va av de f\xc3\xb6rsta delarna av Euklides Elementa (1637), f\xc3\xb6r vilket han bel\xc3\xb6nades med kronotiondeskatten fr\xc3\xa5n Vika socken. Gestrinius verkar ha utg\xc3\xa5tt fr\xc3\xa5n Christopher Clavius och Johannes Campanus tolkningar av verket. 1627 utkom Gestrinius med ett verk om Aristoteles (In Aristotelis mechanica, argumenta et not\xc3\xa6). L\xc3\xa4roboken Urani\xc3\xa6 fr\xc3\xa5n 1647 visar att Gestrinius var den f\xc3\xb6rste svensk som besatt n\xc3\xa5gon djupare kunskap om Galileis astronomiska arbeten. Gestrinius kan vidare vara f\xc3\xb6rfattare till det f\xc3\xb6rsta svenska verket om algebra, Algebra sive cossa scripte 1638._NEWLINE_Gestrinius var gift med sin kusin Elisabeth, dotter till \xc3\xa4rkebiskop Olaus Martini. Han var d\xc3\xa4rmed sv\xc3\xa5ger till en annan av 1600-talets stora namn i den svenska matematikhistorien, Martinus Olai Nycopensis, samt med professornerna Elias Rhalambius, Samuel Andre\xc3\xa6 Grubb och logikprofessorn Nicolaus Molnerus. Gestrinius son majoren Jacob adlades med namnet Leijonsw\xc3\xa4rd .'