b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tt kallades tidigare underr\xc3\xa4tten (f\xc3\xb6rsta r\xc3\xa4ttsinstansen) i allm\xc3\xa4nna m\xc3\xa5l p\xc3\xa5 landsbygden i Sverige till och med 1971 och i Finland till 1993, d\xc3\xa5 de i b\xc3\xa5da l\xc3\xa4nderna ersattes av tingsr\xc3\xa4tter.\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4nt\n_START_PARAGRAPH_\nDet fanns en h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tt i varje tingslag. R\xc3\xa4tten sammantr\xc3\xa4dde p\xc3\xa5 tingsst\xc3\xa4llet, som i regel bara fanns p\xc3\xa5 en plats i varje tingslag. Varje domsaga bestod i sin tur av minst ett, och oftast flera, tingslag._NEWLINE_I G\xc3\xb6taland och st\xc3\xb6rre delen Svealand baserades tingslagsindelningen p\xc3\xa5 den urgamla indelningen i h\xc3\xa4rader (p\xc3\xa5 vissa h\xc3\xa5ll kallade skeppslag eller bergslag). I Norrland och Dalarna (s\xc3\xa5n\xc3\xa4r som p\xc3\xa5 Folkare h\xc3\xa4rad) fanns d\xc3\xa4remot inga h\xc3\xa4rader, utan tingslagen byggde direkt p\xc3\xa5 sockenindelningen._NEWLINE_Varje h\xc3\xa4rad utgjorde, med f\xc3\xa5 undantag, ett tingslag. En del st\xc3\xb6rre h\xc3\xa4rader var dock indelade i flera tingslag. Vadsbo h\xc3\xa4rad i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland var unikt i det avseendet att det inte bara var indelat i fyra tingslag, utan \xc3\xa4ven i tv\xc3\xa5 domsagor.\n_START_SECTION_\n1600-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDen domare som var chef f\xc3\xb6r en h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tt hade titeln h\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vding och d\xc3\xb6mde tillsammans med den av 12 ledam\xc3\xb6ter sammansatta n\xc3\xa4mnden (h\xc3\xa4radsn\xc3\xa4mnden). N\xc3\xa4mndem\xc3\xa4nnen kallades ibland, anspelande p\xc3\xa5 deras antal, tolvm\xc3\xa4n och var i regel framg\xc3\xa5ngsrika storb\xc3\xb6nder bosatta i den aktuella domsagan. F\xc3\xb6r att r\xc3\xa4tten skulle vara domf\xc3\xb6r fordrades att minst sju av n\xc3\xa4mndem\xc3\xa4nnen n\xc3\xa4rvarade. Den fr\xc3\xa4mste av tolvm\xc3\xa4nnen uppbar titeln h\xc3\xa4radsdomare och var n\xc3\xa4mndens talesman gentemot h\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vdingen. H\xc3\xa4radsdomaren ansvarade ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r en av de tre nycklar som tillsammans med h\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vdingens och kronofogdens motsvarigheter kr\xc3\xa4vdes f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ppna h\xc3\xa4radskistan._NEWLINE_Inf\xc3\xb6randet av hovr\xc3\xa4tter medf\xc3\xb6rde att h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tterna p\xc3\xa5 ett helt annat s\xc3\xa4tt \xc3\xa4n tidigare kom under central kontroll. Allvarligare brott, som kunde medf\xc3\xb6ra d\xc3\xb6dsstraff, refererades regelm\xc3\xa4ssigt till den h\xc3\xb6gre instansen och h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4ttens domsb\xc3\xb6cker reviderades ocks\xc3\xa5 av hovr\xc3\xa4tten med j\xc3\xa4mna intervaller._NEWLINE_H\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vdinge\xc3\xa4mbetet medf\xc3\xb6rde b\xc3\xb6tesinkomster och var attraktivt f\xc3\xb6r adelsm\xc3\xa4n som inte alltid var villiga att alltf\xc3\xb6r ofta bes\xc3\xb6ka h\xc3\xa4radet. Ist\xc3\xa4llet uppr\xc3\xa4tth\xc3\xb6lls \xc3\xa4mbetet i praktiken ofta under 1600-talet av s\xc3\xa5 kallade lagl\xc3\xa4sare (\xc3\xa4ven lagf\xc3\xb6rare) som var ett slags avl\xc3\xb6nade vikarier, som inte s\xc3\xa4llan genom det ofta f\xc3\xb6rekommande bruket att l\xc3\xa4sa lag vid flera h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tter parallellt, f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade betydande juridiska erfarenheter._NEWLINE_Systemet med lagl\xc3\xa4sare fanns ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 lagmansr\xc3\xa4tten d\xc3\xa4r lagl\xc3\xa4saren ist\xc3\xa4llet ersatte den ordinarie lagmannen._NEWLINE_Lagl\xc3\xa4sarsystemet medf\xc3\xb6rde under 1600-talets g\xc3\xa5ng att bondest\xc3\xa5ndet och lokalsamh\xc3\xa4llet fick \xc3\xb6kat inflytande \xc3\xb6ver domsmakten. Denna utveckling avbr\xc3\xb6ts \xc3\xa5r 1680 d\xc3\xa5 Karl XI inf\xc3\xb6rde krav p\xc3\xa5 att en h\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vding m\xc3\xa5ste bos\xc3\xa4tta sig inom sin domsaga.\n_START_SECTION_\n1700- och 1800-talen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1700- och 1800-talet f\xc3\xb6rsk\xc3\xb6ts mycket av den kommunala makt utanf\xc3\xb6r r\xc3\xa4ttsskipningsomr\xc3\xa5det som h\xc3\xa4radet och h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tten tidigare haft till socknen och sockenst\xc3\xa4mman. Den stora prestige som n\xc3\xa4mndemanna\xc3\xa4mbetet tidigare innehaft minskade till den grad att man 1823 fann det f\xc3\xb6r gott att inf\xc3\xb6ra en regel som tvingade n\xc3\xa4mndem\xc3\xa4n att sitta kvar \xc3\xa5tminstone tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 sin post innan det blev m\xc3\xb6jligt avg\xc3\xa5. Tidigare hade livstidstj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ringar varit vanliga, och \xc3\xa4mbetet hade inte s\xc3\xa4llan g\xc3\xa5tt fr\xc3\xa5n far till son vid den f\xc3\xb6rres fr\xc3\xa5nf\xc3\xa4lle._NEWLINE_Mot slutet av 1800-talet b\xc3\xb6rjade antalet h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tter att minska, s\xc3\xa4rskilt i s\xc3\xb6dra delen av Sverige d\xc3\xa4r m\xc3\xa5nga h\xc3\xa4rader var sm\xc3\xa5 till s\xc3\xa5v\xc3\xa4l yta som folkm\xc3\xa4ngd, och slogs ihop till st\xc3\xb6rre tingslag. Under denna och den n\xc3\xa4rmast f\xc3\xb6ljande tiden byggdes ett flertal av de tingshusbyggnader som \xc3\xa4nnu finns kvar.\n_START_SECTION_\n1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nSammanslagningarna fortsatte under 1900-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft. Under denna period b\xc3\xb6rjade ocks\xc3\xa5 allt fler st\xc3\xa4der l\xc3\xa4ggas under landsr\xc3\xa4tt, vilket g\xc3\xa4llde de flesta st\xc3\xa4der av blygsam storlek och samtliga nytillkomna oavsett storlek. Det innebar att staden ingick i den omgivande domsagan och lydde under dess h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tt. St\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der fortsatte dock vanligen att ha egen jurisdiktion, det vill s\xc3\xa4ga r\xc3\xa5dhusr\xc3\xa4tter._NEWLINE_1970 fanns det i Sverige 108 h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tter, att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra med 223 stycken \xc3\xa5r 1909 och 303 stycken \xc3\xa5r 1882. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 byttes h\xc3\xa4radsr\xc3\xa4tter och r\xc3\xa5dhusr\xc3\xa4tter ut mot tingsr\xc3\xa4tter.'