b'\n_START_ARTICLE_\nAxel Erdmann (geolog)\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nAxel Erdmann var son till grosshandlaren och j\xc3\xa4rnexport\xc3\xb6ren Johan Fredrik Ehregott Erdmann och Anna Fredrika Flygarsson. Efter att ha varit elev vid en privatskola i hemstaden Stockholm blev han 1829 student vid Uppsala universitet. Erdmann avlade 1833 hovr\xc3\xa4tts- och 1836 bergsexamen i Uppsala samt genomgick 1837-38 Bergsskolan i Falun. \xc3\x85r 1850 blev han l\xc3\xa4rare i mineralogi, geologi, gruvm\xc3\xa4tning och -brytning vid Bergsskolan och 1852 tillika l\xc3\xa4rare i kemi vid H\xc3\xb6gre artilleril\xc3\xa4roverket vid Marieberg. Han grundade 1858 Sveriges geologiska unders\xc3\xb6kning (SGU) och var dess f\xc3\xb6rste chef. \xc3\x85r 1846 blev han ledamot av Vetenskapsakademien, var 1868 dess preses och dessutom ledamot av en stor m\xc3\xa4ngd andra in- och utl\xc3\xa4ndska l\xc3\xa4rda samfund. Under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r var han inspektor \xc3\xb6ver de geologisk-mineralogiska och kemiska institutionerna vid Vetenskapsakademien samt hade 1851-60 inseendet \xc3\xb6ver de meteorologiska iakttagelser och vattenh\xc3\xb6jdsobservationer, som, efter hans f\xc3\xb6rslag, dagligen utf\xc3\xb6rdes vid fyrb\xc3\xa5ksstationerna. \xc3\x85r 1854 fick han professors namn._NEWLINE_Vintern 1839-40 var han elev hos J\xc3\xb6ns Jacob Berzelius och sysselsatte sig sedermera p\xc3\xa5 sitt enskilda laboratorium med rent kemiska och mineralogiska studier, under vilka han uppt\xc3\xa4ckte flera nya mineral, till exempel praseolit och esmarkit, leukofan, uvarovit och monradit. Han b\xc3\xb6rjade \xc3\xa4ven att \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t geologi, huvudsakligen inom Sverige, och deltog 1841-48 i de av Brukssocieteten bekostade, under Jakob Henrik af Forselles ledning st\xc3\xa4llda unders\xc3\xb6kningarna av Sverige i geognostiskt h\xc3\xa4nseende. Han l\xc3\xa4mnade dock detta arbete kort f\xc3\xb6re den slutliga bearbetningen och kartutgivningen p\xc3\xa5 grund av meningsskiljaktigheter med f\xc3\xb6retagets ledare. Han fortsatte dock att p\xc3\xa5 egen hand utf\xc3\xb6ra geologisk forskning inom Sverige, dels f\xc3\xb6r vetenskapliga, dels f\xc3\xb6r praktiska \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Bland annat utf\xc3\xb6rde han detaljerade unders\xc3\xb6kningar och uppr\xc3\xa4ttade kartor \xc3\xb6ver de geologiska och petrografiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena vid Tunabergs, Dannemora, Ut\xc3\xb6 och Dalkarlsbergs malmf\xc3\xa4lt, vilka unders\xc3\xb6kningar, de f\xc3\xb6rsta i sitt slag inom Sverige, publicerades i Vetenskapsakademiens skrifter och sedermera bel\xc3\xb6nades med Jernkontorets stora medalj._NEWLINE_Under tre utlandsresor (den sista, 1857, med statsbidrag) bes\xc3\xb6kte han bland annat Tyskland, Frankrike och England. P\xc3\xa5 statens och Uppsala l\xc3\xa4ns hush\xc3\xa5llningss\xc3\xa4llskaps gemensamma bekostnad unders\xc3\xb6kte och kartlade han 1856 en del av Uppsala l\xc3\xa4n och utgav 1857 den p\xc3\xa5 detta arbete grundade geologiska kartan \xc3\xb6ver Fyris\xc3\xa5ns dalb\xc3\xa4cken, vilken var den f\xc3\xb6rsta - s\xc3\xa5v\xc3\xa4l inom som utom Sverige - som omfattade ett st\xc3\xb6rre omr\xc3\xa5de och med samma fullst\xc3\xa4ndighet redog\xc3\xb6r f\xc3\xb6r de l\xc3\xb6sa jordavlagringarna som f\xc3\xb6r den fasta bergskorpan. _NEWLINE_Den svenska staten, som tidigare n\xc3\xa4stan inte gjort n\xc3\xa5gonting f\xc3\xb6r utredandet av Sveriges geologiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, uppr\xc3\xa4ttade 1858 SGU, f\xc3\xb6r vilket Erdmann utn\xc3\xa4mndes till chef. Fr\xc3\xa5n detta \xc3\xa5r \xc3\xa4gnade han sig \xc3\xa5t organisationen och ledningen av den detaljerade geologiska unders\xc3\xb6kningen och kartl\xc3\xa4ggningen av Sverige. Redan 1862 publicerades tre kartblad j\xc3\xa4mte beskrivningar, och vid Erdmanns d\xc3\xb6d hade det utkommit mer \xc3\xa4n 30 blad, tillsammans omfattande en areal av 20\xc2\xa0566 km\xc2\xb2. Han var i oavbruten verksamhet, dels p\xc3\xa5 resor, f\xc3\xb6r att utreda allm\xc3\xa4nna geologiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden i stort, till exempel glaciallerans och glacialm\xc3\xa4rgelns utbredning inom Sverige, rullstens\xc3\xa5sarnas lopp och inneh\xc3\xa5ll, urbergarternas f\xc3\xb6rekomst och lagerf\xc3\xb6ljd m.m., dels p\xc3\xa5 inspektion hos de inom olika trakter stationerade bitr\xc3\xa4dande geologerna. Av f\xc3\xb6r mikroskopisk unders\xc3\xb6kning \xc3\xa4mnade tunnslipningar av bergartsprov (troligen de f\xc3\xb6rsta i Sverige) efterl\xc3\xa4mnade han en rik samling, vars bearbetning han emellertid endast hann p\xc3\xa5b\xc3\xb6rja. F\xc3\xb6r resultaten d\xc3\xa4rav redogjorde han vid nedl\xc3\xa4ggandet av presidiet i Vetenskapsakademien (mars 1869).'