b'\n_START_ARTICLE_\nVintersolst\xc3\xa5ndet\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nSett fr\xc3\xa5n jorden \xc3\xa4r vintersolst\xc3\xa5ndet tidpunkten d\xc3\xa5 solen antar sin minsta deklination, det vill s\xc3\xa4ga d\xc3\xa5 solen st\xc3\xa5r som l\xc3\xa4gst p\xc3\xa5 himlen sett fr\xc3\xa5n norra halvklotet. Detta blir s\xc3\xa5ledes \xc3\xa5rets kortaste dag, r\xc3\xa4knat efter antal ljustimmar. N\xc3\xa4r detta intr\xc3\xa4ffar st\xc3\xa5r solen i zenit (vid middagstid) \xc3\xb6ver Stenbockens v\xc3\xa4ndkrets, vilket brukar infalla n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng mellan den 21 och 23 december. Vintersolst\xc3\xa5ndet p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra halvklotet intr\xc3\xa4ffar n\xc3\xa4r solen st\xc3\xa5r i zenit (vid middagstid) \xc3\xb6ver Kr\xc3\xa4ftans v\xc3\xa4ndkrets, vilket brukar infalla n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng mellan 20 och 23 juni. P\xc3\xa5 grund av att ett genomsnittligt tropiskt \xc3\xa5r \xc3\xa4r 365 dagar, 5 timmar, 48 minuter och 45 sekunder f\xc3\xb6rskjuts vintersolst\xc3\xa5ndet i genomsnitt med dessa knappt 6 timmar fram\xc3\xa5t varje normal\xc3\xa5r och drygt 18 timmar bak\xc3\xa5t varje skott\xc3\xa5r (vilka infaller var fj\xc3\xa4rde \xc3\xa5r). Att tidsf\xc3\xb6rskjutningen inte \xc3\xa4r exakt 5 tim 48 min 45 s varje g\xc3\xa5ng beror p\xc3\xa5 nutationen och l\xc3\xa4gesst\xc3\xb6rningar p\xc3\xa5 jorden och solen fr\xc3\xa5n de \xc3\xb6vriga planeterna och m\xc3\xa5nen._NEWLINE_Vid norra halvklotets vintersolst\xc3\xa5nd lutar jordaxelns norra del bort fr\xc3\xa5n solen, vilket medf\xc3\xb6r att det norra halvklotet d\xc3\xa5 f\xc3\xa5r sin kortaste dag och l\xc3\xa4ngsta natt. Norr om norra polcirkeln g\xc3\xa5r d\xc3\xa5 solen inte ens upp utan natt eller skymning r\xc3\xa5der \xc3\xa4ven under den ljusaste delen av dygnet. Eftersom solen skiner strax under horisonten, s\xc3\xa5 blir det mera skymning \xc3\xa4n natt. Ofta ligger \xc3\xa4ven sn\xc3\xb6 som sprider ljuset. _NEWLINE_D\xc3\xa5 r\xc3\xa5der s\xc3\xa5 kallad polarvinter eller polarnatt (vilket man f\xc3\xb6retr\xc3\xa4desvis s\xc3\xa4ger i Sverige) som blir l\xc3\xa4ngre ju n\xc3\xa4rmare man kommer nordpolen. I Kiruna \xc3\xa4r det polarnatt fr\xc3\xa5n 12 till 31 december, i Troms\xc3\xb8 och Kirkenes i Norge fr\xc3\xa5n 27 november till 15 januari, i Longyearbyen p\xc3\xa5 Svalbard fr\xc3\xa5n 26 oktober till 16 februari. Nordpolens polarnatt varar i 175 dygn fr\xc3\xa5n 25 september till 18 mars. Omkring tv\xc3\xa5 veckor efter vintersolst\xc3\xa5ndet, den 5 januari, befinner sig jorden som n\xc3\xa4rmast solen, kallat perihelium._NEWLINE_Jordaxelns lutning i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till ekliptikalplanet \xc3\xa4r 23,44 grader, men man m\xc3\xa5ste \xc3\xa4ven ta h\xc3\xa4nsyn till precessionen, som \xc3\xb6ver l\xc3\xa5ng tid \xc3\xa4r en variabel att beakta.\n_START_SECTION_\nI folkkultur, religion och historia\n_START_PARAGRAPH_\nInom olika religi\xc3\xb6sa system har vintersolst\xc3\xa5ndet ofta uppfattats som betydelsefullt, och firandet av julen hade ursprungligen en koppling till vintersolst\xc3\xa5ndet. I den julianska kalendern, som inf\xc3\xb6rdes \xc3\xa5r 45 f.Kr. i Rom, inf\xc3\xb6ll vintersolst\xc3\xa5ndet ursprungligen den 25 december (kalendern hade p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjats med 1 januari med den f\xc3\xb6rsta fullm\xc3\xa5nen efter vintersolst\xc3\xa5ndet). Men kalendern hade ett litet fel - den flyttade sig l\xc3\xa5ngsamt genom seklerna. Vid kyrkom\xc3\xb6tet i Nicaea \xc3\xa5r 325 inf\xc3\xb6ll vintersolst\xc3\xa5ndet den 22 december. \xc3\x85r 1100 inf\xc3\xb6ll det den 15 december och \xc3\xa5r 1500 den 12 december. Detta korrigerades i Sverige d\xc3\xa5 den mer korrekta gregorianska kalendern inf\xc3\xb6rdes \xc3\xa5r 1753. Genom den nya gregorianska kalendern kom vintersolst\xc3\xa5ndet att forts\xc3\xa4ttningsvis fixeras i tiden, till normalt den 22 december, samma datum som det hade intr\xc3\xa4ffat vid kyrkom\xc3\xb6tet i Nicaea._NEWLINE_Vintersolst\xc3\xa5ndet har haft stor betydelse i m\xc3\xa5nga kulturer. I romerska riket gavs veckan som omger vintersolst\xc3\xa5ndet, 17\xe2\x80\x9323 december, stor betydelse som tillbedjan av Saturnus  och andra jordbruksgudomar, (Saturnalia). N\xc3\xa5gra folkseder knutna till saturnalie-firandet lever fortfarande i firandet av Jesu f\xc3\xb6delse. Inom judendomen \xc3\xa4r vintersols\xc3\xa5ndet den f\xc3\xb6rsta dagen av Tekufot tevet, d\xc3\xa5 man enligt tradition inte ska dricka vatten som funnits lagrat i huset. I Iran infaller en av \xc3\xa5rets viktigaste h\xc3\xb6gtider, Shab-e Yalda, vid vintersolst\xc3\xa5ndet. Den f\xc3\xb6rkristna julen, juldrickandet, \xc3\xa4gde rum n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng mellan slutet av oktober och mitten av januari, men kan m\xc3\xb6jligtvis ha intr\xc3\xa4ffat mellan 14 november och 14 december, och haft med vintersolst\xc3\xa5ndet att g\xc3\xb6ra.'