b'\n_START_ARTICLE_\nSydafrikas nationals\xc3\xa5ng\n_START_PARAGRAPH_\nSedan 1997 har Sydafrikas nationals\xc3\xa5ng varit en blandning av en ny text p\xc3\xa5 engelska, utdrag ur s\xc3\xa5ngen Nkosi Sikelel\' iAfrika och den tidigare nationals\xc3\xa5ngen Die stem van Suid-Afrika/The Call of South Africa. Det \xc3\xa4r den enda nationals\xc3\xa5ng i v\xc3\xa4rlden som inte slutar i samma tonart som den b\xc3\xb6rjar. Texten \xc3\xa4r p\xc3\xa5 de vanligaste av Sydafrikas elva officiella spr\xc3\xa5k \xe2\x80\x93 xhosa (f\xc3\xb6rsta strofens tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta versrader, zulu (f\xc3\xb6rsta strofens tv\xc3\xa5 sista rader, sesotho (andra strofen), afrikaans (tredje strofen) och engelska (sista strofen)._NEWLINE_"Nkosi Sikelel\' iAfrika" skrevs 1897 av Enoch Sotonga, l\xc3\xa4rare i en metodistskola. Den var till en b\xc3\xb6rjan en psalm, men kom senare att anv\xc3\xa4ndas som politiskt trots mot apartheidregeringen. "Die Stem van Suid-Afrika\xe2\x80\x9d skrevs av C.J. Langenhoven 1918. \xe2\x80\x9dDie Stem\xe2\x80\x9d fungerade som alternativ nationals\xc3\xa5ng vid sidan av God Save the King/Queen fr\xc3\xa5n 1936 till 1957 d\xc3\xa5 den blev den enda nationals\xc3\xa5ngen. Sydafrikas regering under Nelson Mandela antog b\xc3\xa5da s\xc3\xa5ngerna som nationals\xc3\xa5nger fr\xc3\xa5n 1995 tills de slog samman 1997 till dagens version.'