b'\n_START_ARTICLE_\nVilhelm I av Normandie\n_START_PARAGRAPH_\nVilhelm av Normandie, eller mera folkligt Vilhelm L\xc3\xa5ngsv\xc3\xa4rd (franska: Guillaume Longue-\xc3\x89p\xc3\xa9e), f\xc3\xb6dd 893, d\xc3\xb6d 17 december 942, var jarl av Normandiet, Comte de Normandie (greve av Normandie, eller greve av Rouen). Son till Rollo (som kan vara densamme som G\xc3\xa5nge-Rolf eller Rolf av M\xc3\xb6re, n\xc3\xa5gon klarhet \xc3\xa4r inte n\xc3\xa5dd trots ivrigt efterforskande om huset Normandies ursprung) och hans frilla Poppa av Bayeux. Efter faderns d\xc3\xb6d 932 erk\xc3\xa4nd som l\xc3\xa4nsherre till Normandie. I den normandiska historieskrivningen retroaktivt r\xc3\xa4knad som den andre hertigen av Normandie, efter sin far._NEWLINE_931 av sin far s\xc3\xa4nd till Bretagne f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja de normandiska h\xc3\xb6vdingarna d\xc3\xa4r, vilket ledde till \xc3\x96stra Bretagnes pacificerande och enligt den franske historikern Musset till ett slags normandiskt protektorat \xc3\xb6ver stora delar av Bretagne. Redan 932 vid hans makttilltr\xc3\xa4dde uppstod en stark opposition mot Vilhelm som o\xc3\xa4kta son till gamle Rollo och 933-34 upptr\xc3\xa4dde hans fr\xc3\xa4nde Rolf (eller p\xc3\xa5 franska Rioulf; isl\xc3\xa4ndska i 1300-tals sagorna Herg\xc3\xb3lfr) som upprorsman och samlade de missn\xc3\xb6jda h\xc3\xb6vdingarna med sina f\xc3\xb6ljen till en marsch mot Rouen. Det \xc3\xa4r oklart om han sj\xc3\xa4lv kr\xc3\xa4vde makten eller om han arbetade f\xc3\xb6r andra, kanske utl\xc3\xa4ndska, inflytanden. Vilhelm agerade kraftfullt, samlade sina trogna och ryckte ut ur Rouen f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta Rolf, vilken han efter en blodig strid besegrade genom \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna antal och b\xc3\xa4ttre organisation. Vilhelm samlade d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 sina underherrar (latin: baronii och vicecomes) till Rouen, d\xc3\xa4r de deklarerade sin f\xc3\xb6rnyade l\xc3\xa4nsplikt till honom. _NEWLINE_Under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren konsoliderades Vilhelms makt allt mer och han ans\xc3\xa5gs som en av den franske kungens fr\xc3\xa4msta l\xc3\xa4nsherrar i norr och k\xc3\xa4mpade f\xc3\xb6r denne mot inhemska upprorsm\xc3\xa4n och utl\xc3\xa4ndska angripare. Mot Arnoul av Flandern utk\xc3\xa4mpade Vilhelm flera krig och er\xc3\xb6vrade bl.a. delar av Picardie, men \xc3\xa5drog sig samtidigt ett starkt hat bland sina grannar i takt med att han blev allt m\xc3\xa4ktigare. Julen 942 lockades Vilhelm till ett fredsm\xc3\xb6te med Arnoul och flera av hans vasaller i Picquigny i Picardie, d\xc3\xa4r man n\xc3\xa5dde en \xc3\xb6verenskommelse. Kort d\xc3\xa4refter, den 17 december 942, h\xc3\xb6lls en fest f\xc3\xb6r att fira freds\xc3\xb6verenskommelsen p\xc3\xa5 en holme i Somme, n\xc3\xa4r Arnoulf pl\xc3\xb6tsligt l\xc3\xa4t sina hejdukar \xc3\xb6verfalla och m\xc3\xb6rda Vilhelm. Hans kropp \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades till hans s\xc3\xb6ner och lades till vila bredvid fadern i katedralen i Rouen._NEWLINE_Med sin hustru Li\xc3\xa8garde, dotter till den rike och m\xc3\xa4ktige Herbert II, greve av Vermandois, hade han bl.a. sonen Rikard I vilken eftertr\xc3\xa4dde honom som herre till Normandie._NEWLINE_Vilhelm slog samman faderns herrad\xc3\xb6me, er\xc3\xb6vrade delar av Bretagne och Picardie och gjorde sig k\xc3\xa4nd som en av de m\xc3\xa4ktigaste furstarna i norra Frankrike.'