b'\n_START_ARTICLE_\nLaurens van der Post\n_START_PARAGRAPH_\nLaurens van der Post, f\xc3\xb6dd 13 december 1906 i Philippolis i nuvarande Fristatsprovinsen, d\xc3\xb6d 15 december 1996 i London, var en sydafrikansk f\xc3\xb6rfattare bosatt i Storbritannien. Han \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r en m\xc3\xa4ngd b\xc3\xb6cker med stoff b\xc3\xa5de fr\xc3\xa5n sitt eget hemland och fr\xc3\xa5n sina m\xc3\xa5nga resor och utlandsvistelser, bland annat tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r i japansk krigsf\xc3\xa5ngenskap.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nvan der Post f\xc3\xb6ddes i den lilla staden Philippolis i Orange River Colony, det efter boerkriget brittiska namn f\xc3\xb6r vad som tidigare varit Afrikaner Oranjefristaten i dagens Sydafrika. Hans far, Christiaan Willem Hendrik van der Post (1856-1914), en holl\xc3\xa4ndare fr\xc3\xa5n Leiden, hade emigrerat till Sydafrika med sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar och gift sig med Johanna Lubbe 1889. De hade totalt 13 barn, med Laurens som det yngsta. Fadern var advokat och politiker, och k\xc3\xa4mpade i andra boerkriget mot britterna._NEWLINE_van der Post tillbringade sina tidiga barna\xc3\xa5ren p\xc3\xa5 familjens g\xc3\xa5rd, och fick smak f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4sa ur sin fars omfattande bibliotek, d\xc3\xa4r bl. a. Homer och Shakespeare ingick.  \xc3\x85r 1918 b\xc3\xb6rjade van der Post i skolan p\xc3\xa5 Grey College i Bloemfontein. D\xc3\xa4r chockades han av att \xe2\x80\x9dutbildas till n\xc3\xa5got som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde k\xc3\xa4nslan av den gemenskap jag delade med svarta m\xc3\xa4nniskor". _NEWLINE_\xc3\x85r 1925 tog han sitt f\xc3\xb6rsta jobb som reporter trainee p\xc3\xa5 The Natal Advertiser i Durban. \xc3\x85r 1926 publicerade han och tv\xc3\xa5 andra upproriska f\xc3\xb6rfattare, Roy Campbell och William Plomer en satirisk tidskrift kallad Voorslag (piska) som kritiserade det imperialistiska systemet. Den tvingades dock st\xc3\xa4nga efter tre utg\xc3\xa5vor p\xc3\xa5 grund av dess kontroversiella \xc3\xa5sikter. Senare samma \xc3\xa5r f\xc3\xb6retog han och Plomer en tre m\xc3\xa5nader l\xc3\xa5ng resa till Tokyo och tillbaka p\xc3\xa5 ett japanskt fraktfartyg, Kanada Maru, en upplevelse som inspirerade till flera b\xc3\xb6cker av b\xc3\xa5da f\xc3\xb6rfattarna senare i livet._NEWLINE_\xc3\x85r 1927 tr\xc3\xa4ffade van der Post Marjorie Edith Wendt (d. 1995), dotter till grundaren och ledaren av Cape Town Orchestra. Paret reste till England och gifte sig 1928 i Bridport, Dorset. \xc3\x85ret efter \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde van der Post till Sydafrika f\xc3\xb6r att arbeta f\xc3\xb6r Cape Times, en tidning i Kapstaden, d\xc3\xa4r "F\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande Marjorie och jag bor i den mest tr\xc3\xa4ngande fattigdom som existerar", skrev han i sin dagbok. Han b\xc3\xb6rjade att associera sig med bohemer och intellektuella som var motst\xc3\xa5ndare till premi\xc3\xa4rminister James Hertzog och den vita sydafrikanska politiken. I en artikel med rubriken "Sydafrika i sm\xc3\xa4ltdegeln", som klargjorde hans syn p\xc3\xa5 Sydafrikas rasproblem, sade han "Det vita Sydafrika har aldrig medvetet trott att de inf\xc3\xb6dda n\xc3\xa5gonsin skulle bli deras j\xc3\xa4mlike." Men han f\xc3\xb6rutsp\xc3\xa5dde att "processen f\xc3\xb6r utj\xc3\xa4mning och uppblandning m\xc3\xa5ste p\xc3\xa5skynda st\xc3\xa4ndigt ... framtiden civilisation i Sydafrika \xc3\xa4r, tror jag, varken svart eller vit, men brun."_NEWLINE_I maj 1940 gick van der Post som frivillig in i brittiska arm\xc3\xa9n och efter slutf\xc3\xb6rd officersutbildning i januari 1941 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes han till \xc3\x96stafrika i Intelligence Corps som kapten. I b\xc3\xb6rjan av 1942, n\xc3\xa4r japanska styrkor invaderade Sydostasien, blev van der Post \xc3\xb6verf\xc3\xb6rd till de allierade i Nederl\xc3\xa4ndska Ostindien (Indonesien), p\xc3\xa5 grund av hans holl\xc3\xa4ndska spr\xc3\xa5kkunskaper. Efter en tid som japansk krigsf\xc3\xa5nge tillbringade han sedan tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r till att bidra till medling mellan indonesiska nationalister och medlemmar av den holl\xc3\xa4ndska koloniala regeringen._NEWLINE_I november 1946 drog sig de brittiska styrkorna tillbaka och van der Post blev milit\xc3\xa4rattach\xc3\xa9 vid det brittiska konsulatet i Batavia. \xc3\x85r 1947, efter att han hade \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt till England, b\xc3\xb6rjade den indonesiska revolutionen._NEWLINE_Med kriget \xc3\xb6ver och sin verksamhet f\xc3\xb6r arm\xc3\xa9n slutf\xc3\xb6rd \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde van der Post till Sydafrika i slutet av 1947 f\xc3\xb6r att arbeta p\xc3\xa5 Natal Daily News, men med valseger av National Party och uppkomsten av apartheid \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han till London. Han kom senare att publicera kritik av apartheid (The Dark Eye i Afrika, 1955), grundade p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga av hans insikter om hans utveckling av intresse f\xc3\xb6r psykologi.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rfattarskap\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1934 publicerade Woolfs van der Post f\xc3\xb6rsta roman med titeln In a Province, som skildras de tragiska konsekvenserna av ett rasistiskt och ideologiskt delat Sydafrika._NEWLINE_van der Post gav f\xc3\xa4ngslande och poetiska skildringar av natur och folkliv, och riktade ocks\xc3\xa5 ofta uppm\xc3\xa4rksamhet mot de olika l\xc3\xa4ndernas sociala och politiska villkor, bland annat i Venture to the Interior (1951), The Heart of the Hunter (1961), Journey into Russia (1964) och The Night of the New Moon: August 6, 1945 ... Hiroshima (1970)._NEWLINE_Bland hans romaner, som ofta uttrycker hans starka motst\xc3\xa5nd mot apartheid, kan n\xc3\xa4mnas The Face Beside the Fire (1953), The Hunter and the Whale: A Tale of Africa (1967), A Story Like the Wind (1972), A Far Off Place (1973; filmatiserad 1993) och Merry Christmas, Mr. Lawrence (1983; filmatiserad samma \xc3\xa5r). A Walk With a White Bushman kom 1986.'