b'\n_START_ARTICLE_\nRepslageri\n_START_PARAGRAPH_\nRepslageri \xc3\xa4r en verksamhet d\xc3\xa4r man sl\xc3\xa5r rep, linor och kablar. Den har i n\xc3\xa5gon form funnits s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge m\xc3\xa4nniskan \xc3\xa4gnats sig \xc3\xa5t jakt, fiske och b\xc3\xa5tkonstruktion. R\xc3\xa5material kan vara djurh\xc3\xa5r, djurhud eller v\xc3\xa4xtfiber. Under 1900-talet utvecklades produktion med syntetiska fibrer.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskan b\xc3\xb6rjade tillverka linor och rep \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt, eftersom linor alltid har beh\xc3\xb6vts till jakt och fiske eller till b\xc3\xa5tars handhavande. I en egyptisk gravkammare fr\xc3\xa5n 2600 f.Kr. finns en avbildning av hur det kan ha g\xc3\xa5tt till vid repslagning. Vilket material som har anv\xc3\xa4nts \xc3\xa4r f\xc3\xb6ga k\xc3\xa4nt; det kan ha varit h\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n djur eller n\xc3\xa5gon gr\xc3\xa4sart eller bast. Senare \xc3\xa4r det k\xc3\xa4nt fr\xc3\xa5n vikingatida l\xc3\xa4mningar att de har nyttjat bastrep och \xc3\xa4ven, i senare fynd, hud fr\xc3\xa5n valross. L\xc3\xa4mningar funna i Gokstadsskeppet \xc3\xa4r av spunnet h\xc3\xa5r av n\xc3\xb6tboskap. I den \xc3\xa4ldre Gotlandslagen fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1428 \xc3\xa4r repslagare k\xc3\xa4nt som yrke, och 1656 \xc3\xa4r yrket ett stadf\xc3\xa4st skr\xc3\xa5. Fr\xc3\xa5n medeltid fram till halva delen av 1800-talet gick reptillverkning till p\xc3\xa5 ungef\xc3\xa4r samma vis med f\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, f\xc3\xb6rutom en maskin fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1664.\n_START_SECTION_\nMaterial och mekanisering\n_START_PARAGRAPH_\nDe material som i huvudsak har kommit till anv\xc3\xa4ndning vid repslagning har varit olika sorters hampa eller lin. Repslageriet var indelat i tv\xc3\xa5 yrkesgrupper. Repslagare som sl\xc3\xa5r rep och tross, och sejlare f\xc3\xb6r linor eller klenare gods. Indelningen var av efter vilken riktning materialet sl\xc3\xa5s. Repslagare sl\xc3\xa5r kabelgarn \xc3\xa5t h\xc3\xb6ger med h\xc3\xb6ger hand medan sejlare sl\xc3\xa5r linor med v\xc3\xa4nster hand \xc3\xa5t v\xc3\xa4nster, helst en v\xc3\xa4nsterh\xc3\xa4nt person. Under 1700- och 1800-talet kom det till flera maskiner f\xc3\xb6r h\xc3\xa4ckling och garnspinneri.  _NEWLINE_F\xc3\xb6rst 1866 kom de f\xc3\xb6rsta automatiska spinnmaskiner men det dr\xc3\xb6jde fram mot sekelskiftet till de automatiska maskinerna slog igenom p\xc3\xa5 repslagarbanorna.\n_START_SECTION_\nSvenska repslagerier\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xa4ldre delen av \xc3\xb6rlogsvarvet i Karlskrona har en 300 meter l\xc3\xa5ng repslagarbana, vilken \xc3\xa4r norra Europas l\xc3\xa4ngsta byggnadsverk i tr\xc3\xa4._NEWLINE_Ett av de sista kommersiella repslagerierna i Sverige var P A Carlmarks repslageri i \xc3\x84lv\xc3\xa4ngen._NEWLINE_Idag finns endast ett enda kommersiellt repslageri kvar i Sverige med egen produktion av rep och linor. Det \xc3\xa4r AB Knut Westerbergs Repslageri i Norrk\xc3\xb6ping. H\xc3\xa4r finns en 150 meter l\xc3\xa5ng repslagarbana och maskiner fr\xc3\xa5n tre sekel i drift. AB Knut Westerbergs Repslageri \xc3\xa4ger och marknadsf\xc3\xb6r varum\xc3\xa4rket Swedish Rope.'