b'\n_START_ARTICLE_\nKarpl\xc3\xb6ss\n_START_SECTION_\nYttre anatomi\n_START_PARAGRAPH_\nKarpl\xc3\xb6ss kan vara upp till 10 mm l\xc3\xa5nga, men \xc3\xa4r i de flesta fall h\xc3\xb6gst tv\xc3\xa5 mm. De \xc3\xa4r starkt dorsoventralt plattade och har en stor carapax (sk\xc3\xb6ld) som t\xc3\xa4cker st\xc3\xb6rre delen av kroppen. Kroppens indelning i huvud, mellankropp (thorax) och bakkropp (abdomen) \xc3\xa4r tydlig. Det sista thoraxsegmentet och den tv\xc3\xa5lobiga fenliknande bakkroppen sticker ut baktill utanf\xc3\xb6r sk\xc3\xb6lden. _NEWLINE_P\xc3\xa5 huvudet b\xc3\xa4r djuren tv\xc3\xa5 mycket tydliga komplex\xc3\xb6gon. Dessutom finns ett centralt nauplius\xc3\xb6ga. Huvudets extremiteter och mundelar \xc3\xa4r anpassade till det ektoparasitiska levnadss\xc3\xa4ttet. S\xc3\xa5lunda \xc3\xa4r de b\xc3\xa5da antennparen ombildade till hakar och tj\xc3\xa4nar till att h\xc3\xa5lla fast djuret vid v\xc3\xa4rdens hud. Det f\xc3\xb6rsta paret maxiller har vid sin bas dessutom sugkoppar, och andra maxillparet har p\xc3\xa5 undersidan klor och p\xc3\xa5 ovansidan raspartade ytor. Mandiblerna \xc3\xa4r ombildade till en gadd, som ligger antingen i en sugsnabel (proboscis) eller helt enkelt mellan \xc3\xb6ver- och underl\xc3\xa4ppen (hos sl\xc3\xa4ktet Dolops) och kan skjutas ut._NEWLINE_Thoraxbenen \xc3\xa4r tv\xc3\xa5grenade och fungerar som simorgan. Bakkroppen \xc3\xa4r osegmenterad och utplattad, och gaffeln (furca) i bakkropps\xc3\xa4nden \xc3\xa4r reducerad till tv\xc3\xa5 korta utskott.\n_START_SECTION_\nInre anatomi\n_START_PARAGRAPH_\nMittarmen best\xc3\xa5r av tv\xc3\xa5 huvuddelar, som \xc3\xa4r starkt f\xc3\xb6rgrenade. H\xc3\xa4r sker matsm\xc3\xa4ltning och upplagring av n\xc3\xa4ring. F\xc3\xb6r exkretion har djuren nefridier vid maxillbaserna. Blodkretsloppet drivs av ett hj\xc3\xa4rta som \xc3\xa4r bel\xc3\xa4get i fj\xc3\xa4rde thoraxsegmentet. F\xc3\xb6r andningen anv\xc3\xa4nds fyra omr\xc3\xa5den med tunn kutikula p\xc3\xa5 undersidan av thorax._NEWLINE_Karpl\xc3\xb6ss \xc3\xa4r skildk\xc3\xb6nade. Hos honorna ligger den opariga \xc3\xa4ggstocken i thorax och g\xc3\xa5r bakom det fj\xc3\xa4rde thoraxsegmentet \xc3\xb6ver i ett genitalrum. I abdomen har honan \xc3\xa4ven s\xc3\xa4desbeh\xc3\xa5llare, som ocks\xc3\xa5 mynnar i genitalrummet. Hos hanarna mynnar de i abdomen liggande testiklarna via en oparig s\xc3\xa4desbl\xc3\xa5sa mellan de bakersta benparen. F\xc3\xb6r parningen har hanarna speciella bihang vid det sista benparet.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nKarpl\xc3\xb6ss parasiterar p\xc3\xa5 olika fiskarter och andra ryggradsdjur i vatten (t.ex. grodyngel). De f\xc3\xb6rekommer i b\xc3\xa5de s\xc3\xb6tvatten och havsvatten och f\xc3\xb6r\xc3\xb6kar sig bra i akvarium._NEWLINE_Karplusen st\xc3\xb6ter f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 sitt v\xc3\xa4rddjur d\xc3\xa5 den simmar omkring, och d\xc3\xa4refter simmar den m\xc3\xa5lmedvetet mot v\xc3\xa4rden. Den orienterar sig efter vattenstr\xc3\xb6mmar som uppst\xc3\xa5r dels vid g\xc3\xa4larna genom fiskens andning, dels bakom fenorna. P\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt hittar karplusen g\xc3\xa4larna eller fenbaserna, d\xc3\xa4r den klamrar sig fast med sina mundelar. F\xc3\xb6r att hitta ett optimalt st\xc3\xa4lle att sticka kan den krypa l\xc3\xa4ngs fiskens hud med hj\xc3\xa4lp av antennerna. Den kan r\xc3\xb6ra sig \xc3\xb6ver hela fiskens kroppsyta. D\xc3\xa5 den har hittat ett bra st\xc3\xa4lle sticker den in sugsnabeln. Karplusen injicerar ett koagulationsh\xc3\xa4mmande sekret och d\xc3\xa4refter \xc3\xb6ppnas s\xc3\xa5ret mer tills sugsnabeln hittar ett blodk\xc3\xa4rl. _NEWLINE_Som n\xc3\xa4ring tar djuren in b\xc3\xa5de blod och v\xc3\xa4vnadsv\xc3\xa4tska, som sedan digereras i mittarmens f\xc3\xb6rgreningar. De kan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rt\xc3\xa4ra slem och hudflagor. Genom att tarmen \xc3\xa4r f\xc3\xb6rgrenad kan djuren ta upp mycket n\xc3\xa4ring - en blodm\xc3\xa5ltid kan r\xc3\xa4cka upp till tre veckor. Genom sekretinjektionen och sugningen kan den sjukdomsalstrande bakterien Pseudomonas punctata \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras.  Sj\xc3\xa4lva sticket \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot ganska ofarligt f\xc3\xb6r fisken. Vid kraftiga angrepp kan dock v\xc3\xa4rddjuren f\xc3\xb6rsvagas, vilket m\xc3\xa4rks som en h\xc3\xb6gre mortalitet. Efter blodm\xc3\xa5ltiden l\xc3\xa4mnar parasiten sin v\xc3\xa4rd och \xc3\xa5terg\xc3\xa5r till det fria vattnet._NEWLINE_Eftersom karpl\xc3\xb6ssen genom sitt parasitiska levnadss\xc3\xa4tt skadar v\xc3\xa4rddjuren \xc3\xa4r deras bek\xc3\xa4mpning i fiskodlingar o.dyl. av stor vikt. Den sker vanligen med medlet Triklorfon.\n_START_SECTION_\nFortplantning och utveckling\n_START_PARAGRAPH_\nParningen sker vanligen p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rddjuret, varvid hanen f\xc3\xb6rst samlar sperma i s\xc3\xa4desbl\xc3\xa5san och sedan \xc3\xb6verf\xc3\xb6r den till honans receptaculum. I de flesta fall r\xc3\xb6r det sig om enskilda spermieceller, bara sl\xc3\xa4ktet Dolops har spermiepaket (spermatoforer),_NEWLINE_Honan l\xc3\xa4gger de befruktade \xc3\xa4ggen p\xc3\xa5 stenar eller andra h\xc3\xa5rda underlag, varvid \xc3\xa4ggens h\xc3\xb6lje vid kontakt med vattnet sv\xc3\xa4ller och klibbar fast \xc3\xa4ggen. Honan formar bollar eller sn\xc3\xb6ren av \xc3\xa4ggen. Honan av karplusen Argulus foliaceaus producerar under den 15 dagar l\xc3\xa5nga fortplantningstiden i genomsnitt fyra kullar med tillsammans betydligt \xc3\xb6ver 1000 \xc3\xa4gg._NEWLINE_Efter kort tid kl\xc3\xa4cks ur \xc3\xa4ggen larver med f\xc3\xb6rkortad carapax (s.k. copepoditstadium). Redan det f\xc3\xb6rsta larvstadiet \xc3\xa4r parasiter, men sugkopparna utbildas inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i tredje stadiet. Totalt har utvecklingen nio stadier.'