b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89ric Rohmer\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nMaurice Sch\xc3\xa9rer v\xc3\xa4xte upp i ett sm\xc3\xa5borgerligt, katolskt hem i sm\xc3\xa5staden Tulle och debuterade 1946 med romanen \xc3\x89lisabeth utan st\xc3\xb6rre framg\xc3\xa5ng. Han t\xc3\xa4nkte sig en yrkesv\xc3\xa4g inom den akademiska v\xc3\xa4rlden och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjde sig som l\xc3\xa4rare i klassiska spr\xc3\xa5k. Efterhand fick han dock upp \xc3\xb6gonen f\xc3\xb6r filmkonsten och b\xc3\xb6rjade skriva artiklar och ess\xc3\xa4er om filmkonst, drev en filmklubb i Paris och blev 1958\xe2\x80\x9362 chefredakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r filmtidskriften Cahiers du cin\xc3\xa9ma. D\xc3\xa5 den yngre filmargenerationen under ledning av Jacques Rivette genom en kupp tog \xc3\xb6ver kontrollen av tidskriften best\xc3\xa4mde sig Sch\xc3\xa9rer f\xc3\xb6r att sj\xc3\xa4lv satsa p\xc3\xa5 en karri\xc3\xa4r som filmskapare. Han tog sig artistnamnet \xc3\x89ric Rohmer och b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6rvandla en samling outgivna egna noveller till en tematisk cykel av inledningsvis kortare filmer under temat "Moraliska ber\xc3\xa4ttelser". Detta med moraliska dilemman, filosofiska betraktelser och sensuellt f\xc3\xa4rgade samtal och situationer blev ett tema som skulle komma att l\xc3\xb6pa genom hela hans filmproduktion i ett mycket personligt stil. Tillsammans med Barbet Schroeder bildade han ett litet produktionsbolag, som de drev livet ut och oftast arbetade med mycket begr\xc3\xa4nsade ekonomiska resurser f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre konstn\xc3\xa4rlig frihet._NEWLINE_\xc3\x89ric Rohmer ville att hans filmer skulle vara helt naturliga. Han anv\xc3\xa4nde sig inte av n\xc3\xa5gra jump cuts eller \xc3\xa4ndrade vinklar. Han ville ocks\xc3\xa5 att allt ljud skulle vara naturligt, anv\xc3\xa4nde sig inte av n\xc3\xa5gra p\xc3\xa5lagda ljud eller musik och tog s\xc3\xa4llan mer \xc3\xa4n en tagning av scener, \xc3\xa4ven om ov\xc3\xa4ntade skeenden eller v\xc3\xa4deromslag intr\xc3\xa4ffade. Utm\xc3\xa4rkande f\xc3\xb6r hans filmskapande var att hans ber\xc3\xa4ttelser handlande om "vardagsm\xc3\xa4nniskor" som i samtida milj\xc3\xb6er hade att m\xc3\xb6ta och hantera allm\xc3\xa4nm\xc3\xa4nskliga problem relaterade till k\xc3\xa4rlek, lust, svek och trohet. Flera medverkande i hans filmer var ofta inte professionella sk\xc3\xa5despelare, utan personer, framf\xc3\xb6r allt yngre kvinnor,  han fattat intresse f\xc3\xb6r, l\xc3\xa4rt k\xc3\xa4nna v\xc3\xa4l genom konversationer etc och vars egna liv och samtal ofta kom att bilda grund f\xc3\xb6r mycket av handlingen och dialogen i filmerna. M\xc3\xa5nga filmer r\xc3\xb6r sig d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r i ett eget gr\xc3\xa4nsland mellan dokument\xc3\xa4r- och spelfilm. Han h\xc3\xb6ll dock \xe2\x80\x93 i linje med de \xc3\xa5terkommande dilemmana i filmerna \xe2\x80\x93 en strikt disciplin och \xc3\xa5tskillnad mellan sitt yrkesliv och privatlivet med hustru och barn. Inte ens hans mor s\xc3\xa4gs ha f\xc3\xa5 veta n\xc3\xa5got om hans dubbla identitet som filmaren Rohmer, utan visste bara att sonen var skoll\xc3\xa4rare. _NEWLINE_Rohmer fick sitt genombrott med La Collectionneuse 1967, f\xc3\xb6ljd av en serie hyllade filmer s\xc3\xa5som Min natt med Maud (1969), Claires kn\xc3\xa4 (1970) och K\xc3\xa4rlek p\xc3\xa5 eftermiddagen (1972) baserade p\xc3\xa5 hans egna manuskript. Han regisserade totalt 24 l\xc3\xa5ngfilmer fram till 2007, gjorde \xc3\xa4ven en serie dokument\xc3\xa4r- och undervisningsfilmer f\xc3\xb6r tv, ett par teaterupps\xc3\xa4ttningar och medverkade som sk\xc3\xa5despelare i n\xc3\xa5gra mindre filmroller.'