b'\n_START_ARTICLE_\nHed\n_START_SECTION_\nTillkomst och vegetation\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns flera olika orsaker till att hedar saknar tr\xc3\xa4d. H\xc3\xa5rd betning, l\xc3\xa5g temperatur och brist p\xc3\xa5 vatten \xc3\xa4r n\xc3\xa5gra exempel. Betestryck och \xc3\xa5terkommande br\xc3\xa4nning har skapat ljunghedar, som tidigare varit vanliga bland annat p\xc3\xa5 Jylland, i v\xc3\xa4stra Norge och i v\xc3\xa4stra och s\xc3\xb6dra G\xc3\xb6taland. _NEWLINE_Fj\xc3\xa4ll- och tundrahedar \xc3\xa4r bildade genom den l\xc3\xa5ga temperaturen (vilken motverkar m\xc3\xa5nga st\xc3\xb6rre v\xc3\xa4xter). P\xc3\xa5 bland annat Azorerna best\xc3\xa5r v\xc3\xa4xtligheten p\xc3\xa5 h\xc3\xb6g h\xc3\xb6jd av samma v\xc3\xa4xtarter som l\xc3\xa4ngre ned bildar skog._NEWLINE_En hed \xc3\xa4r en l\xc3\xa5gproduktiv v\xc3\xa4xtmilj\xc3\xb6. Jorden \xc3\xa4r oftast podsolerad, med sur reaktion. En s\xc3\xa4rskild typ av hed finns dock p\xc3\xa5 berg med kalkrik berggrund, inklusive fj\xc3\xa4llsippshedar, alvarvegetation och vissa hedmarker runt Medelhavet (i Grekland \xc3\xa4r frygana en s\xc3\xa5dan). Antalet arter p\xc3\xa5 en hed \xc3\xa4r l\xc3\xa5gt, och risv\xc3\xa4xter \xc3\xa4r stort._NEWLINE_Inom botaniken utg\xc3\xb6r hedlandskapets v\xc3\xa4xter det v\xc3\xa4xtsamh\xc3\xa4lle som kallas hedserien. Till hedserien h\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 saftfattiga gr\xc3\xa4sarter med smala blad samt enstaka \xc3\xb6rter. Typarter \xc3\xa4r ljung, lingon, tall och f\xc3\xa5rsvingel.'