b"\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa4ve socken\n_START_SECTION_\nAdministrativ historik\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4ve socken har medeltida ursprung._NEWLINE_Vid kommunreformen 1862 \xc3\xb6vergick socknens ansvar f\xc3\xb6r de kyrkliga fr\xc3\xa5gorna till S\xc3\xa4ve f\xc3\xb6rsamling och f\xc3\xb6r de borgerliga fr\xc3\xa5gorna bildades S\xc3\xa4ve landskommun. Landskommunen uppgick 1967 i G\xc3\xb6teborgs stad som 1971 ombildades till G\xc3\xb6teborgs kommun. F\xc3\xb6rsamlingen uppgick 2010 i Tuve-S\xc3\xa4ve f\xc3\xb6rsamling och en mindre del till Backa f\xc3\xb6rsamling. _NEWLINE_Den 1 januari 1949 (enligt beslut den 16 januari 1948) \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes fr\xc3\xa5n S\xc3\xa4ve socken till G\xc3\xb6teborgs stad och Backa f\xc3\xb6rsamling ett omr\xc3\xa5de av fastigheterna Tagene Norg\xc3\xa5rd 3:3 och 3:7-3:9, med 5 inv\xc3\xa5nare och omfattande 0,19 km\xc2\xb2, varav 0,16 km\xc2\xb2 land._NEWLINE_1 januari 2016 inr\xc3\xa4ttades distriktet S\xc3\xa4ve, med samma omfattning som f\xc3\xb6rsamlingen hade 1999/2000._NEWLINE_Socknen har tillh\xc3\xb6rt l\xc3\xa4n, f\xc3\xb6gderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln V\xc3\xa4stra Hisings h\xc3\xa4rad. De indelta b\xc3\xa5tsm\xc3\xa4nnen tillh\xc3\xb6rde 2:a Bohusl\xc3\xa4ns b\xc3\xa5tsmanskompani.\n_START_SECTION_\nGeografi och natur\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4ve socken ligger norr om G\xc3\xb6teborg p\xc3\xa5 norra Hisingen kring Kvilleb\xc3\xa4cken och med Nordre \xc3\xa4lv i nordv\xc3\xa4st och G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv i \xc3\xb6ster. Socknen odlingsbygd vid \xc3\xa4lvarna och i \xc3\xa5dalarna med bergsbackar i v\xc3\xa4ster och viss skog i \xc3\xb6ster._NEWLINE_Socknens enda naturreservat G\xc3\xb6ta och Nordre \xc3\xa4lvs dalg\xc3\xa5ngar som delas med R\xc3\xb6dbo socken i G\xc3\xb6teborgs kommun och Harestads och Ytterby socknar i Kung\xc3\xa4lvs kommun ing\xc3\xa5r i EU-n\xc3\xa4tverket Natura 2000._NEWLINE_P\xc3\xa5 B\xc3\xa4rbyh\xc3\xb6jden l\xc3\xa5g V\xc3\xa4stra Hisings h\xc3\xa4rads tingsst\xc3\xa4lle B\xc3\xa4rby med g\xc3\xa4stgiveri._NEWLINE_H\xc3\xb6sten 2010 invigdes Sveriges l\xc3\xa4ngsta anlagda ridled genom S\xc3\xa4ve, av G\xc3\xb6teborgs kommun. Den g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n Askesby i v\xc3\xa4ster till Gunnesby i norr.\n_START_SECTION_\nJordbruk och geologi\n_START_PARAGRAPH_\nI S\xc3\xa4ve har jordbruket varit den dominerande n\xc3\xa4ringen sedan urminnes tider. M\xc3\xa5nga av markerna \xc3\xa4r helt oskiftade, och har brukats oavbrutet sedan j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern. \xc3\x84n idag \xc3\xa4r det en typisk jordbruksbygd, om \xc3\xa4n med vissa f\xc3\xb6rortsinslag. Till exempel \xc3\xa4r det inte ovanligt att hitta beteshagar inp\xc3\xa5 bebyggelsen i sj\xc3\xa4lva samh\xc3\xa4llet._NEWLINE_Potatisodlandet har l\xc3\xa4nge varit en viktig n\xc3\xa4ring. Under 1800- och tidigt 1900-tal fick man snabbt avs\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r sin sk\xc3\xb6rd, tack vare att avst\xc3\xa5ndet till G\xc3\xb6teborg \xc3\xa4r s\xc3\xa5 kort. M\xc3\xa5nga av de \xc3\xa4ldsta g\xc3\xa5rdarna har jordk\xc3\xa4llare, vilket m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger var en f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r att kunna lagra potatis. Hade man en jordk\xc3\xa4llare kunde man ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5 bo kvar vid skiftningarna, n\xc3\xa4r andra g\xc3\xa5rdar revs._NEWLINE_Idag dominerar h\xc3\xa4sth\xc3\xa5llningen, b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r privat och kommersiellt bruk._NEWLINE_Jordarna \xc3\xa4r lerjordar av mor\xc3\xa4ntyp, typiska f\xc3\xb6r Hisingen, och som l\xc3\xa4mpar sig f\xc3\xb6r allehanda beten och vallodlingar. Men h\xc3\xa4r finns \xc3\xa4ven hagar med unik natur, som endast l\xc3\xa4mpar sig f\xc3\xb6r naturbete \xc3\xa5t kor och h\xc3\xa4star. En del omr\xc3\xa5den \xc3\xa4r utsedda till Natura 2000-omr\xc3\xa5den av Naturv\xc3\xa5rdsverket och EU._NEWLINE_Bland hagar och \xc3\xa5krar finns det en hel del kala klippor, typiskt f\xc3\xb6r Bohusl\xc3\xa4n. Bergarterna \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 typiskt bohusl\xc3\xa4nska, det vill s\xc3\xa4ga fr\xc3\xa4mst gnejs och granit. I S\xc3\xa4ves \xc3\xb6stra delar, mot K\xc3\xa4rra till, g\xc3\xa5r ett str\xc3\xa5k med r\xc3\xb6d granit, s.k. \xc3\xb6gongranit, som \xc3\xa4r svagt radioaktivt. I v\xc3\xa4ster \xc3\xa4r det mest gr\xc3\xa5a bergarter._NEWLINE_S\xc3\xa4tesg\xc3\xa5rdar var Klarebergs herrg\xc3\xa5rd och H\xc3\xb6k\xc3\xa4lla s\xc3\xa4teri. Manbyggnaden till den senare som l\xc3\xa5g invid nuvarande H\xc3\xb6k\xc3\xa4llans v\xc3\xa4g revs 1933 f\xc3\xb6r att ge plats \xc3\xa5t Lillhagens sjukhus.\n_START_SECTION_\nBefolkningsutveckling\n_START_PARAGRAPH_\nBefolkningen \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n 1 509 1810 till 2 041 1850 varefter den minskade till 1 661 1920 d\xc3\xa5 den var som minst under 1900-talet. D\xc3\xa4rp\xc3\xa5 v\xc3\xa4nde folkm\xc3\xa4ngden upp\xc3\xa5t till 10 006 1990.\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet skrevs 1354 Siaffuar och kommer fr\xc3\xa5n kyrkbyn. Namnet inneh\xc3\xa5ller Siaffuar som \xc3\xa4r genitiv av 'sj\xc3\xb6'. Betydelsen \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 Sj\xc3\xb6socknen som kan syftat p\xc3\xa5 ett sankt omr\xc3\xa5de vid kyrkan._NEWLINE_Alternativt kommer namnet S\xc3\xa4ve av den \xc3\xa4ldre namnformen s\xc3\xa6va och s\xc3\xa6ver med betydelsen lugn, stilla (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r;\xc2\xa0s\xc3\xa4vlig), se exempelvis S\xc3\xa4ve\xc3\xa5n."