b'\n_START_ARTICLE_\nVolkmar Busch\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Marie Fran\xc3\xa7ois Volkmar Busch, f\xc3\xb6dd 20 november 1812 i K\xc3\xb6penhamn, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r 3 november 1893, var en dansk tons\xc3\xa4ttare._NEWLINE_Busch blev f\xc3\xb6rst sj\xc3\xb6kadett, men l\xc3\xa4mnade denna bana och erh\xc3\xb6ll anst\xc3\xa4llning inom postv\xc3\xa4sendet. Senare utgav han bland annat l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker i svenska (1843\xe2\x80\x9344), men valde under 1840-talet att inrikta sig p\xc3\xa5 musiken. Han gjorde sig bem\xc3\xa4rkt med en S\xc3\xb8rgemarch over Olaf Rye och skrev musikanm\xc3\xa4lningar i det av honom redigerade Kj\xc3\xb8benhavns Theaterblad (1844\xe2\x80\x9345) och dess forts\xc3\xa4ttning Mellemakten (1846)._NEWLINE_\xc3\x85ren 1853\xe2\x80\x9365 vistades han i Nordamerika och komponerade en del kyrkomusik f\xc3\xb6r katolska kyrkan, av vilken han blivit en ivrig anh\xc3\xa4ngare. Hans ideal i musikens v\xc3\xa4rld var Gioacchino Rossini, Vincenzo Bellini, Daniel-Fran\xc3\xa7ois-Esprit Auber och Fran\xc3\xa7ois Adrien Bo\xc3\xafeldieu, i det hela den galloromanska skolan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan och mitten av 1800-talet. De g\xc3\xa5r igen i hans huvudabete, Stabat mater f\xc3\xb6r soli, k\xc3\xb6r och orkester, ett italienskt melodi\xc3\xb6st verk, i stilen n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktat med motsvarande verk av Rossini.'