b'\n_START_ARTICLE_\nEU-n\xc3\xa4mnden\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nI juni 1994 antogs i riksdagen ett f\xc3\xb6rslag om samarbetsformer mellan riksdag och regering i EU-fr\xc3\xa5gor, bl.a. antogs ett principf\xc3\xb6rslag om inr\xc3\xa4ttandet av EU-n\xc3\xa4mnden. Senare samma \xc3\xa5r reglerades riksdagens befattande med EU-fr\xc3\xa5gorna och EU-n\xc3\xa4mndens uppgifter av ett riksdagsbeslut enligt f\xc3\xb6ljande:_NEWLINE_"Regeringen skall underr\xc3\xa4tta EU-n\xc3\xa4mnden om fr\xc3\xa5gor som skall beslutas i Europeiska unionens r\xc3\xa5d. Regeringen skall ocks\xc3\xa5 r\xc3\xa5dg\xc3\xb6ra med n\xc3\xa4mnden om hur f\xc3\xb6rhandlingarna i r\xc3\xa5det skall f\xc3\xb6ras inf\xc3\xb6r besluten i r\xc3\xa5det._NEWLINE_Regeringen skall \xc3\xb6verl\xc3\xa4gga med EU-n\xc3\xa4mnden i andra fr\xc3\xa5gor r\xc3\xb6rande arbetet i Europeiska unionen n\xc3\xa4r n\xc3\xa4mnden p\xc3\xa5 grund av s\xc3\xa4rskilda sk\xc3\xa4l p\xc3\xa5kallar s\xc3\xa5dan \xc3\xb6verl\xc3\xa4ggning. Regeringen skall r\xc3\xa5dg\xc3\xb6ra med n\xc3\xa4mnden inf\xc3\xb6r m\xc3\xb6ten i Europeiska r\xc3\xa5det." (RO kap. 10, 10 \xc2\xa7)_NEWLINE_Grundlagsutredningen inf\xc3\xb6r EG diskuterade f\xc3\xb6rutom den inr\xc3\xa4ttade EU-n\xc3\xa4mnden m\xc3\xb6jligheten att samr\xc3\xa5det skulle \xc3\xa4ga rum i Utrikesn\xc3\xa4mnden eller i utskott. Eftersom EU-fr\xc3\xa5gorna endast i vissa fall och d\xc3\xa5 ringa handlar om traditionell utrikespolitik avvisades f\xc3\xb6rslaget med Utrikesn\xc3\xa4mnden. Om samr\xc3\xa5det skulle \xc3\xa4ga rum i utskotten fanns risken att arbetsbelastningen skulle bli f\xc3\xb6r stor liksom att riksdagens \xc3\xb6verblick \xc3\xb6ver EU-politiken skulle bli lidande. Regeringen skulle dessutom ha sv\xc3\xa5rt att ha ett stort antal utskott att samr\xc3\xa5da med. Grundlagsutredningen menade ocks\xc3\xa5 att det samlade inflytande skulle bli st\xc3\xb6rre om riksdagens samr\xc3\xa5d samordnades genom en talesman ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r genom respektive utskott._NEWLINE_EU-n\xc3\xa4mnden inr\xc3\xa4ttades med en tydlig f\xc3\xb6rebild i det danska Folketingets Markedsudvalget \xe2\x80\x93 ett s\xc3\xa4rskilt utskott f\xc3\xb6r behandling och f\xc3\xb6rankring av EG-fr\xc3\xa5gor. Markedsudvalget har ansetts ha ett starkt grepp om EU-politikens utformning i Danmark.\n_START_SECTION_\nEU-n\xc3\xa4mndens arbetsformer\n_START_PARAGRAPH_\nEU-n\xc3\xa4mnden har 17 ordinarie ledam\xc3\xb6ter. Under innevarande mandatperiod (2014 \xe2\x80\x93 2018) har Socialdemokraterna sex ledam\xc3\xb6ter, Moderaterna fyra, Sverigedemokraterna tv\xc3\xa5 och \xc3\xb6vriga partier \xe2\x80\x93 Milj\xc3\xb6partiet, Centerpartiet, V\xc3\xa4nsterpartiet, Folkpartiet och Kristdemokraterna   \xe2\x80\x93 en var. EU-n\xc3\xa4mnden har fler suppleanter \xc3\xa4n i de \xe2\x80\x9dvanliga\xe2\x80\x9d fackutskotten, 41 per den 7 september 2011. Partierna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker med tills\xc3\xa4ttningarna av ledam\xc3\xb6ter och suppleanter t\xc3\xa4cka in de utskott som ber\xc3\xb6rs mest av EU-fr\xc3\xa5gorna._NEWLINE_EU-n\xc3\xa4mnden sammantr\xc3\xa4der med regeringen vanligen p\xc3\xa5 fredagar utifr\xc3\xa5n de dagordningspunkter som kommer upp p\xc3\xa5 ministerr\xc3\xa5dsm\xc3\xb6tena veckan d\xc3\xa4refter. Ofta \xc3\xa4r det sv\xc3\xa5rt att veta exakt vilka fr\xc3\xa5gor som blir f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rhandlingar i ministerr\xc3\xa5det, f\xc3\xb6rberedelserna i COREPER avslutas kort inp\xc3\xa5 m\xc3\xb6tet och det \xc3\xa4r f\xc3\xb6rst d\xc3\xa5 som man vet vilka punkter som tas upp p\xc3\xa5 ministerr\xc3\xa5dsm\xc3\xb6tet (f\xc3\xb6r beslutsordning, se Europeiska unionen). Normalt \xc3\xa5terrapporterar ansvarigt statsr\xc3\xa5d (eller statssekreterare) fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende ministerr\xc3\xa5dsm\xc3\xb6te och g\xc3\xa5r d\xc3\xa4refter igenom dagordningen inf\xc3\xb6r n\xc3\xa4sta veckas m\xc3\xb6te. I det f\xc3\xb6ljande kan d\xc3\xa5 ledam\xc3\xb6terna med regeringen diskutera den av regeringen f\xc3\xb6reslagna svenska h\xc3\xa5llningen i fr\xc3\xa5gan. De ledam\xc3\xb6ter eller partier som inte delar regeringens syn i fr\xc3\xa5gan f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntas klarg\xc3\xb6ra detta. Enligt praxis \xc3\xa4r det i EU-n\xc3\xa4mnden som Sveriges f\xc3\xb6rhandlingsposition best\xc3\xa4ms. Ordf\xc3\xb6randen avslutar varje samr\xc3\xa5dspunkt med att konstatera huruvida det f\xc3\xb6religger en majoritet f\xc3\xb6r regeringens h\xc3\xa5llning i fr\xc3\xa5gan eller ej.\n_START_SECTION_\nInformation inf\xc3\xb6r samr\xc3\xa5den\n_START_PARAGRAPH_\nMaterialet inf\xc3\xb6r samr\xc3\xa5den best\xc3\xa5r huvudsakligen av kommenterade ministerr\xc3\xa5dspromemorior d\xc3\xa4r viktigare dagordningspunkter kommenteras. Materialet ska inneh\xc3\xa5lla en information om inneb\xc3\xb6rden av fr\xc3\xa5gorna samt hur svenska regler och f\xc3\xb6rfattningar p\xc3\xa5verkas. Vidare ska den inneh\xc3\xa5lla bl.a. eventuella \xc3\xa4ndringsf\xc3\xb6rslag fr\xc3\xa5n Europaparlamentet och Kommissionens h\xc3\xa5llning i fr\xc3\xa5gan samt \xc3\xa4ven medlemsl\xc3\xa4nders \xc3\xb6ppet deklarerade st\xc3\xa4llningstaganden. \xc3\x84ven regeringens f\xc3\xb6rslag till svensk f\xc3\xb6rhandlingsposition ska klarg\xc3\xb6ras. P\xc3\xa5 grund av arbetsrytmen i EU kommer materialet ledam\xc3\xb6terna tillhanda f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 m\xc3\xa5ndag eftermiddag eller tisdag f\xc3\xb6rmiddag samma vecka som samr\xc3\xa5den h\xc3\xa5lls.\n_START_SECTION_\nEU-n\xc3\xa4mndens politiska mandat\n_START_PARAGRAPH_\nInf\xc3\xb6r EG-medlemskapet och \xc3\xa4ven efter ett och halvt \xc3\xa5r av svenskt medlemskap uttryckte Konstitutionsutskottet vad som kan betecknas som utarbetad praxis, n\xc3\xa4mligen att "man b\xc3\xb6r kunna utg\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n att regeringen inte kommer att f\xc3\xb6retr\xc3\xa4da en st\xc3\xa5ndpunkt som st\xc3\xa5r i strid med vad n\xc3\xa4mnden har gett uttryck f\xc3\xb6r i samr\xc3\xa5det." (bet. 1994/95:KU22:15, bet. 1996/97:KU2:28)_NEWLINE_Praxis utvecklas ytterligare och med anledning av riksdagsstyrelsen f\xc3\xb6rslag \xe2\x80\x9dRiksdagen inf\xc3\xb6r 2000-talet\xe2\x80\x9d l\xc3\xa4mnar KU \xc3\xa5r 2001 ett bet\xc3\xa4nkande som bejakar en skarpare skrivning av regeringens bundenhet av EU-n\xc3\xa4mndens synpunkter._NEWLINE_"Riksdagsstyrelsen anser att den praxis b\xc3\xb6r best\xc3\xa5 som inneb\xc3\xa4r att det inte anses tillr\xc3\xa4ckligt att regeringen inte g\xc3\xb6r n\xc3\xa5got som st\xc3\xa5r i strid med EU-n\xc3\xa4mndens synpunkter utan i st\xc3\xa4llet agerar i enlighet med n\xc3\xa4mndens r\xc3\xa5d och st\xc3\xa5ndpunkter." (Bet. 1996/97:KU2)_NEWLINE_KU uttrycker i annat bet\xc3\xa4nkande samma \xc3\xa5r att det m\xc3\xa5ste f\xc3\xb6religga mycket goda sk\xc3\xa4l f\xc3\xb6r att regeringen inte ska f\xc3\xb6retr\xc3\xa4da n\xc3\xa4mndens st\xc3\xa5ndpunkt. EU-n\xc3\xa4mndens r\xc3\xa5d och synpunkter kan allts\xc3\xa5 s\xc3\xa4gas vara politiskt, men inte r\xc3\xa4ttsligt, bindande.\n_START_SECTION_\nNy ordning f\xc3\xb6r behandling av EU-fr\xc3\xa5gorna i riksdagen?\n_START_PARAGRAPH_\nI en SOU-rapport fr\xc3\xa5n 2002 menar statsvetarna Shirin Ahlb\xc3\xa4ck \xc3\x96berg och Ann-Cathrin Jungar (\xe2\x80\x9dParlament i bakvatten?\xe2\x80\x9d) att de finska parlamentarikerna \xc3\xa4r mer engagerade i EU-fr\xc3\xa5gor och erfar parlamentets makt som st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n de svenska parlamentarikerna g\xc3\xb6r. F\xc3\xb6rfattarna s\xc3\xa4ger att i stort verkar skillnaden mellan parlamenten kunna f\xc3\xb6rklaras i olika konstitutionella l\xc3\xb6sningar \xe2\x80\x93 i Finland har utskotten varit mycket mer aktiva i EU-fr\xc3\xa5gor och ofta l\xc3\xa4mnat yttranden till Stora utskottet, EU-n\xc3\xa4mndens motsvarighet._NEWLINE_Det finns en \xc3\xb6nskan fr\xc3\xa5n riksdagen och EU-n\xc3\xa4mnden att tidigare \xc3\xa4n nu komma in i EU:s beslutprocess. Det kan annars f\xc3\xb6religga en risk att riksdagens samlade inflytande \xc3\xb6ver EU-politiken blir lidande. Detsamma g\xc3\xa4ller informationen inf\xc3\xb6r sammantr\xc3\xa4dena i EU-n\xc3\xa4mnden, som p\xc3\xa5 grund av arbetsrytmen ankommer sent, och vilken av ledam\xc3\xb6terna uppfattats, inte minst i n\xc3\xa4mndens tidiga \xc3\xa5r, som bristf\xc3\xa4llig. Vidare har ocks\xc3\xa5 EU-n\xc3\xa4mndens ledam\xc3\xb6ter att behandla fr\xc3\xa5gor fr\xc3\xa5n vitt skilda politikomr\xc3\xa5den \xe2\x80\x93 \xc3\xa4ven om ledam\xc3\xb6terna ofta \xc3\xa4r erfarna riksdagspolitiker har regeringen vanligen ett f\xc3\xb6rsteg vad g\xc3\xa4ller sakkunskap._NEWLINE_Riksdagskommitt\xc3\xa9n har ett p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende uppdrag att utv\xc3\xa4rdera riksdagens beslut fr\xc3\xa5n 2001 om riksdagens hantering av EU-fr\xc3\xa5gorna och att_NEWLINE_\xe2\x80\x9df\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningsl\xc3\xb6st pr\xc3\xb6va formerna f\xc3\xb6r riksdagens arbete med EU-fr\xc3\xa5gor och f\xc3\xb6resl\xc3\xa5 de organisatoriska och f\xc3\xb6rfattningsm\xc3\xa4ssiga f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar kommitt\xc3\xa9n finner n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga. En utg\xc3\xa5ngspunkt f\xc3\xb6r kommitt\xc3\xa9ns arbete \xc3\xa4r att EU-fr\xc3\xa5gorna s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt som m\xc3\xb6jligt skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetet och att alla ledam\xc3\xb6ter skall ha m\xc3\xb6jlighet att s\xc3\xa4tta sig in i och f\xc3\xb6lja EU-fr\xc3\xa5gorna. En annan \xc3\xa4r att tydligg\xc3\xb6ra riksdagens roll och st\xc3\xa4rka riksdagens inflytande i EU-fr\xc3\xa5gor. Slutligen skall EU-arbetet i riksdagen pr\xc3\xa4glas av \xc3\xb6ppenhet med goda m\xc3\xb6jligheter till insyn f\xc3\xb6r medborgarna.\xe2\x80\x9d (Bet. 2004/05:KU29)_NEWLINE_Fr\xc3\xa5gan \xc3\xa4r i vilken m\xc3\xa5n EU-politiken kommer att integrereras i de \xc3\xb6vriga utskottens verksamhet och vilken roll EU-n\xc3\xa4mnden kommer att ha i framtiden._NEWLINE_Redan nu f\xc3\xb6rs stenografiska anteckningar fr\xc3\xa5n EU-n\xc3\xa4mndens sammantr\xc3\xa4den, vilka ocks\xc3\xa5 blir offentliga och tillg\xc3\xa4ngliga bl.a. p\xc3\xa5 EU-n\xc3\xa4mndens hemsida (se l\xc3\xa4nk nedan). F\xc3\xb6r att ytterligare \xc3\xb6ka \xc3\xb6ppenhet och tillg\xc3\xa4nglighet diskuteras om n\xc3\xa4mndens sammantr\xc3\xa4den ska bli offentliga och m\xc3\xb6jliga att f\xc3\xb6lja antingen p\xc3\xa5 plats eller via riksdagens webb-TV.'