b'\n_START_ARTICLE_\nMaeslantbarri\xc3\xa4ren\n_START_PARAGRAPH_\nMaeslantbarri\xc3\xa4ren eller Maeslantkering p\xc3\xa5 holl\xc3\xa4ndska, \xc3\xa4r en r\xc3\xb6rlig barri\xc3\xa4r i Hoek van Holland, Nederl\xc3\xa4nderna, som ska skydda Rotterdam och dess omgivningar fr\xc3\xa5n \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar orsakade av storm- eller springfloder fr\xc3\xa5n Nordsj\xc3\xb6n. Barri\xc3\xa4ren utg\xc3\xb6r en del av Deltaprojektet och \xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta r\xc3\xb6rliga konstruktion. Den tog sex \xc3\xa5r att bygga och invigdes den 10 maj 1997 av drottning Beatrix.\n_START_SECTION_\nDeltaprojektet\n_START_PARAGRAPH_\nNederl\xc3\xa4nderna, som \xc3\xa4r ett utpr\xc3\xa4glat l\xc3\xa5gland, \xc3\xa4r mycket utsatt vid stormfloder som kan skapa sv\xc3\xa5ra \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar \xc3\xb6ver det flacka landet. Floddeltat vid Rhen, Maas och Schelde \xc3\xa4r s\xc3\xa4rskilt utsatt. Efter de omfattande \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningarna 1953, som ledde till att \xc3\xb6ver 1800 personer omkom, inleddes ett projekt f\xc3\xb6r att skydda kusten. I projektet ing\xc3\xa5r flera f\xc3\xb6rd\xc3\xa4mningar och barri\xc3\xa4rer i de m\xc3\xa5nga flodgrenarna och havsvikarna i deltat. Calandkanalen (Calandkanaal), som ligger strax s\xc3\xb6der om Nieuwe Waterweg \xc3\xa4r skyddad av den mindre barri\xc3\xa4ren Hartelkering. Denna barri\xc3\xa4r \xc3\xa4r uppbyggd cirka 5 kilometer l\xc3\xa4ngre in i landet. _NEWLINE_Deltaplanen genomf\xc3\xb6rdes under en period p\xc3\xa5 ungef\xc3\xa4r 40 \xc3\xa5r. Den f\xc3\xb6rsta f\xc3\xa4rdiga barri\xc3\xa4ren var Stormvloedkering Hollandse IJssel, som var f\xc3\xa4rdigbyggd 1958. Maeslantkering, som var den sista delen, blev f\xc3\xa4rdig 1997.\n_START_SECTION_\nDen ursprungliga planen\n_START_PARAGRAPH_\nByggandet av Maeslantkering var en del av projektet "Europoortkering", som i sin tur var den sista etappen av Deltaprojektet. Huvudsyftet med Europoortkering var att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningsskyddet av Rotterdams hamn, d\xc3\xa4r Europoort \xc3\xa4r en viktig del, och de omgivande st\xc3\xa4derna och jordbruksmarken. Detta m\xc3\xa5ste utf\xc3\xb6ras dels genom att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka befintliga kanaler, s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt som 50 kilometer in\xc3\xa5t land. Det skulle ocks\xc3\xa5 inneb\xc3\xa4ra att historiska stadsk\xc3\xa4rnor, ibland byggda f\xc3\xb6r mer \xc3\xa4n fyra \xc3\xa5rhundraden sedan, skulle beh\xc3\xb6va rivas och \xc3\xa5teruppbyggas j\xc3\xa4mte nya och st\xc3\xb6rre kanaler. _NEWLINE_Under 1980-talet blev det tydligt att detta projekt skulle ta minst 30 \xc3\xa5r att genomf\xc3\xb6ra och till ansenliga kostnader. Den ursprungliga planen lades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa5t sidan och ministeriet f\xc3\xb6r landets vattenv\xc3\xa4gar och offentliga arbeten Rijkswaterstaat anordnade en t\xc3\xa4vling d\xc3\xa4r byggf\xc3\xb6retag skulle kunna bidrag med f\xc3\xb6rslag till en stabil, men relativt billig skyddsbarri\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nStormflodsbarri\xc3\xa4ren\n_START_PARAGRAPH_\nStormsflodsbarri\xc3\xa4ren ligger i Nieuwe Waterweg. Detta spelade en viktig roll i planeringen av bygget, eftersom detta vattendrag \xc3\xa4r den viktigaste v\xc3\xa4gen till Rotterdams hamn, som vid den tidpunkten var v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta hamn. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kunde barri\xc3\xa4rer som holl\xc3\xa4ndska Oosterscheldekering inte byggas, d\xc3\xa5 den helt skulle f\xc3\xb6rhindra trafik och inte heller Londons motsvarighet Thames Barrier, som skulle hindra trafiken. _NEWLINE_Det vinnande planf\xc3\xb6rslaget innebar tv\xc3\xa5 stora flytande grindar p\xc3\xa5 vardera flodbanken av vattenv\xc3\xa4gen. En stor f\xc3\xb6rdel med denna plan var att byggandet av stormflodsbarri\xc3\xa4ren skulle kunna \xc3\xa4ga rum p\xc3\xa5 land, i torrdockan. Andra f\xc3\xb6rdelar var att inga vitala delar av barri\xc3\xa4ren skulle placeras under vatten och att underh\xc3\xa5llet av barri\xc3\xa4ren skulle f\xc3\xb6renklas p\xc3\xa5 grund av torrdockorna. Den st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rdelen var att det skulle inneb\xc3\xa4ra en minimal p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 den omfattande handelstrafikens passerande fartyg._NEWLINE_Konstruktionen av Maeslandkering tog sex \xc3\xa5r att slutf\xc3\xb6ra fr\xc3\xa5n byggstarten 1991. Anl\xc3\xa4ggningen best\xc3\xa5r av tv\xc3\xa5 torrdockor inbyggda i varje strand d\xc3\xa4r de tolv meter h\xc3\xb6ga och 210 meter l\xc3\xa5nga st\xc3\xa5lportarna \xc3\xa4r indragna n\xc3\xa4r de inte beh\xc3\xb6vs. Vid stigande vattenniv\xc3\xa5er, och det bed\xc3\xb6ms att vattenniv\xc3\xa5n kan stiga tre meter \xc3\xb6ver det normala, st\xc3\xa4ngs portarna automatiskt. Barri\xc3\xa4ren \xc3\xa4r konstruerad f\xc3\xb6r att t\xc3\xa5la en s\xc3\xa5pass kraftig storm som ber\xc3\xa4knas intr\xc3\xa4ffa en g\xc3\xa5ng per tiotusen \xc3\xa5r baserat p\xc3\xa5 aktuellt klimat, men kan beh\xc3\xb6va justeras vid klimatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar.\n_START_SECTION_\nByggandet av barri\xc3\xa4ren\n_START_PARAGRAPH_\nByggandet av barri\xc3\xa4ren startade 1991. F\xc3\xb6rst byggdes torrdockorna p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor och tr\xc3\xb6skeln i botten av vattenv\xc3\xa4gen, som skulle utg\xc3\xb6ra fundament i st\xc3\xa4ngt l\xc3\xa4ge. N\xc3\xa4sta byggnadsetapp utgjordes av konstruktion av tv\xc3\xa5 stycken 22 meter h\xc3\xb6ga och 210 meter l\xc3\xa5nga st\xc3\xa5lportar. Efter detta svetsades 237 meter l\xc3\xa5nga fackverksarmar i st\xc3\xa5l, som portarna f\xc3\xa4stes i. Armarnas prim\xc3\xa4ra uppgift \xc3\xa4r att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra det stora vattentrycket, som portbladen ska h\xc3\xa5lla emot, till de kraftiga kullederna i fundamenten i armarnas andra \xc3\xa4nde. Under \xc3\xb6ppning eller st\xc3\xa4ngning medger denna led att portarna kan f\xc3\xb6lja med b\xc3\xa5de vattenniv\xc3\xa5n, vinden och v\xc3\xa5gorna. Delarna tillverkades i Tjeckien av \xc5\xa0koda Works. Den sf\xc3\xa4riska leden \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta i v\xc3\xa4rlden av sitt slag, med en diameter av 10 meter och en vikt p\xc3\xa5 680\xc2\xa0ton. Byggandet av barri\xc3\xa4ren kostade 450 miljoner euro. Det totala Europoortkering-projektet har kostat 660 miljoner euro. _NEWLINE_En modell av barri\xc3\xa4ren byggdes i skala 1:250 i miniatyrstaden Madurodam i Haag, vilket tog sex m\xc3\xa5nader (den verkliga barri\xc3\xa4ren tog sex \xc3\xa5r att bygga). En annan modell finns i Visitors Center bredvid Maeslantkering. Detta informationscentrum \xc3\xa4r \xc3\xb6ppet varje dag och kan bes\xc3\xb6kas utan kostnad.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nMaeslantkering har i genomsnitt ber\xc3\xa4knats beh\xc3\xb6va vara st\xc3\xa4ngd en g\xc3\xa5ng vart tionde \xc3\xa5r p\xc3\xa5 grund av stormflod. P\xc3\xa5 grund av stigande havsniv\xc3\xa5er kan dock antalet st\xc3\xa4ngningar komma att f\xc3\xb6rdubblas, vilket d\xc3\xa5 inneb\xc3\xa4r en st\xc3\xa4ngning var femte \xc3\xa5r. Under barri\xc3\xa4rens f\xc3\xb6rsta tio \xc3\xa5r var barri\xc3\xa4ren aldrig st\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 grund av en stormflod. F\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen som portarna st\xc3\xa4ngdes var i samband med stormfloden i Nordsj\xc3\xb6n november 2007 och barri\xc3\xa4ren fungerade d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 avsett vis. Portarna var d\xc3\xa5 st\xc3\xa4ngda i 17 timmar tillsammans med \xc3\xb6vriga f\xc3\xb6rd\xc3\xa4mningar i Deltaprojektet.\n_START_SECTION_\nDriften\n_START_PARAGRAPH_\nBarri\xc3\xa4rens drift sk\xc3\xb6ts automatiskt av ett datoriserat system, med input fr\xc3\xa5n aktuella v\xc3\xa4derleksf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, v\xc3\xa4derprognoser och vattenst\xc3\xa5nd. Under normala v\xc3\xa4derf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden \xc3\xa4r de tv\xc3\xa5 barri\xc3\xa4rportarna v\xc3\xa4l skyddade i sina torrdockor, som ger en 360 meter bred \xc3\xb6ppning i vattenv\xc3\xa4gen. Denna \xc3\xb6ppning ger fartyg gott om utrymme f\xc3\xb6r att passera s\xc3\xa4kert._NEWLINE_N\xc3\xa4r en stormflod \xc3\xa4r, eller f\xc3\xb6rutsp\xc3\xa5s bli, \xc3\xb6ver 3 meter \xc3\xb6ver NAP, p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas ett st\xc3\xa4ngningsf\xc3\xb6rfarande. Fyra timmar innan den faktiska st\xc3\xa4ngningen inleds, varnas ledens inkommande och utg\xc3\xa5ende fartyg och tv\xc3\xa5 timmar innan st\xc3\xa4ngning ska trafiken p\xc3\xa5 Nieuwe Waterweg st\xc3\xa5 stilla. Trettio minuter innan st\xc3\xa4ngning ska portarnas torrdockor vara helt vattenfyllda. Vid denna tidpunkt \xc3\xa4r barri\xc3\xa4rportarna flytande och tv\xc3\xa5 s\xc3\xa5 kallade "locomobiles" st\xc3\xa5r redo att flytta portarna mot varandra. N\xc3\xa4r avst\xc3\xa5ndet mellan portarna \xc3\xa4r cirka 1,5 meter, fylls de ih\xc3\xa5liga portarna med vatten och de b\xc3\xb6rjar att sjunka till sin ordinarie st\xc3\xa4ngda position. Havsbottnen \xc3\xa4r h\xc3\xa4r urgr\xc3\xa4vd, bearbetad och uppbyggd med stenlager, f\xc3\xb6r att ge portarna ett stabilt fundament, s\xc3\xa5 att portarna kan bilda ett relativt vattent\xc3\xa4tt skydd emot havet._NEWLINE_I de fall som barri\xc3\xa4ren m\xc3\xa5ste st\xc3\xa4ngas under en l\xc3\xa4ngre period, vilket skulle leda till att vattnet i Rhen kan stiga innanf\xc3\xb6r barri\xc3\xa4ren, t\xc3\xb6ms portarna tillf\xc3\xa4lligt p\xc3\xa5 vatten och b\xc3\xb6rjar d\xc3\xa5 flyta. D\xc3\xa5 till\xc3\xa5ts \xc3\xb6verskottsvatten fr\xc3\xa5n floden att passera vidare till havet, varp\xc3\xa5 portarna kan s\xc3\xa4nkas igen. _NEWLINE_Barri\xc3\xa4ren st\xc3\xa4ngs regelm\xc3\xa4ssigt \xc3\xa5rligen f\xc3\xb6r funktionstest, vanligtvis i september eller oktober, strax f\xc3\xb6re b\xc3\xb6rjan av storms\xc3\xa4songen i november. _NEWLINE_Beslutsprocessen och dess sekvenser \xc3\xa4r helt datorstyrd. Det styrande datorsystemet (BOS) instruerar kontrollsystemet (BES) att man\xc3\xb6vrera barri\xc3\xa4ren. Programvaran f\xc3\xb6r barri\xc3\xa4rens styrsystem \xc3\xa4r skriven i C++ och best\xc3\xa5r av 200\xc2\xa0000 rader kod f\xc3\xb6r det operativa systemet och 250\xc2\xa0000 rader kod f\xc3\xb6r simuleringssystemet.\n_START_SECTION_\n8 november 2007\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att testa barri\xc3\xa4ren under verkliga stormf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden s\xc3\xa4nktes tillf\xc3\xa4lligt det undre tr\xc3\xb6skelv\xc3\xa4rdet, som initierar st\xc3\xa4ngning, fr\xc3\xa5n 3,0 m \xc3\xb6ver NAP till 2,6 meter, vid 2007 \xc3\xa5rs storms\xc3\xa4song. Den 8 november 2007 kom en storm fr\xc3\xa5n nordv\xc3\xa4st emot den holl\xc3\xa4ndska kusten, som innebar en tillr\xc3\xa4cklig h\xc3\xb6jning av vattenniv\xc3\xa5n f\xc3\xb6r att initiera en barri\xc3\xa4rst\xc3\xa4ngning. Barri\xc3\xa4ren st\xc3\xa4ngdes d\xc3\xa4rmed f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 grund av en storm, sedan dess konstruktion. D\xc3\xa5 \xc3\xa4ven Oosterscheldekering och Hartelkerings stormflodsskydd st\xc3\xa4ngdes, var hela den holl\xc3\xa4ndska kusten skyddad mot \xc3\xb6versv\xc3\xa4mning. Vid 22.00 lokal tid (CET), rapporterade de holl\xc3\xa4ndska nyheterna att sj\xc3\xb6trafiken p\xc3\xa5 Nieuwe Waterweg var avst\xc3\xa4ngd. St\xc3\xa4ngningsf\xc3\xb6rfarande f\xc3\xb6r Maeslantkering startade 23.10 och barri\xc3\xa4ren var helt st\xc3\xa4ngd klockan 01.00. Den \xc3\xb6ppnades sedan cirka 18.00 den 9 november.'