b'\n_START_ARTICLE_\nParma\n_START_SECTION_\nStadsbild\n_START_PARAGRAPH_\nStaden Parma ligger p\xc3\xa5 sl\xc3\xa4tten vid floden Parma, en liten biflod till Po, vid den gamla Via \xc3\x86milia, som g\xc3\xa5r genom staden. Staden \xc3\xa4r omgiven av breda vallar, vilka anv\xc3\xa4nds som promenadstr\xc3\xa5k och i s\xc3\xb6der omsluts den av citadellet. _NEWLINE_Av stadens mer \xc3\xa4n 60 kyrkor \xc3\xa4r katedralen, byggd i romansk-bysantinsk stil, den \xc3\xa4ldsta. Dess kupol pryds av Correggios ber\xc3\xb6mda freskm\xc3\xa5lning Marias himmelsf\xc3\xa4rd (som dock blivit r\xc3\xb6kskadad). \xc3\x96ster om katedralen ligger kyrkan S. Giovanni Evangelista, en vacker ren\xc3\xa4ssansbyggnad av B. Zaccagni, med fresker av Correggio. Kyrkan Madonna della Steccata, Parmas vackraste ren\xc3\xa4ssanskyrka, byggd 1521-39 efter Zaccagnis ritningar, inneh\xc3\xa5ller flera hertigars av Parma gravar._NEWLINE_Det forna hertigliga palatset och La Pilotta bildar en stor grupp av byggnader, huvudsakligen h\xc3\xa4rstammande fr\xc3\xa5n 1500- och 1600-talen. Det inrymmer konstakademin, ett v\xc3\xa4rdefullt tavelgalleri, fornminnesmuseum samt ett stort bibliotek. Den restaurerade Teatro Farnese (byggd 1618-28, f\xc3\xb6r 4 500 \xc3\xa5sk\xc3\xa5dare) h\xc3\xb6r \xc3\xa4ven dit. 1422 \xc3\xb6ppnade universitetet. F\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt har Parma biskopsseminarium, och musikkonservatorium.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nOstsorten Parmigiano-Reggiano som ofta kallas parmesanost har uppkallats efter Parma i kombination med staden Reggio nell\'Emilia. Staden har \xc3\xa4ven blivit ber\xc3\xb6md f\xc3\xb6r den lufttorkade skinka som produceras i Parma med omnejd. Lokalt kallas skinkan Prosciutto Crudo di Parma, vilket betyder r\xc3\xa5 skinka fr\xc3\xa5n Parma (i motsats till kokt skinka). I Sverige kallas denna skinka dock oftast f\xc3\xb6r "Parmaskinka" eller i vissa fall endast "Parma" vilket kan ge upphov till f\xc3\xb6rvirring. Med dessa tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda matprodukter har Parma tagit plats som ett kulinariskt h\xc3\xb6gs\xc3\xa4te.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nParma \xc3\xa4r en mycket gammal stad, som av de p\xc3\xa5lbyggnader fr\xc3\xa5n brons\xc3\xa5ldern som uppt\xc3\xa4cktes d\xc3\xa4r 1864 att d\xc3\xb6ma, h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rhistorisk tid. Det blev 183 f.Kr. en romersk koloni och fick under kejsar Augustus namnet Colonia Julia Augusta. Under Bysantinska rikets er\xc3\xb6vring av Rom, blev Parma en del av Exarkatet; grekerna kallade den Chrysopolis ("den gyllene staden"), och detta namn f\xc3\xb6rvandlades i medeltidens kr\xc3\xb6nikor till Grisopolis. Parma blev p\xc3\xa5 medeltiden en viktig station l\xc3\xa4ngs Via Francigena som f\xc3\xb6rband Rom med Nordeuropa, d\xc3\xa5 staden bland annat s\xc3\xa5g en stor tillstr\xc3\xb6mning av pilgrimer. Det inf\xc3\xb6rlivades nominellt av Karl den store i Heliga romerska riket, men regerades i praktiken av biskopen. Under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5rhundradenas maktkamper mellan imperiet och kyrkan, tog Parma som regel parti f\xc3\xb6r kejsaren. Tv\xc3\xa5 av dess biskopar blev f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt motp\xc3\xa5var. _NEWLINE_\xc3\x84ven under striderna mellan guelfer och ghibelliner tog Parma inledningsvis parti f\xc3\xb6r imperiet. 1248 \xc3\xb6vertog de p\xc3\xa5vliga sl\xc3\xa4kterna makten, varmed kejsar Fredrik II bel\xc3\xa4grade staden, men han slogs ner._NEWLINE_Till 1200-talet styrdes Parma som republik av familjerna Rossi , Pallavicino, Correggio och San vitale. 1346 kom det till Milano och delade d\xc3\xa4refter huvudsakligen hertigd\xc3\xb6met Milanos \xc3\xb6den till 1512. Under heliga ligans krig mot Frankrike er\xc3\xb6vrade p\xc3\xa5ven Julius II 1512 st\xc3\xa4derna Parma och Piacenza, vilka f\xc3\xb6renades med Kyrkostaten, men av p\xc3\xa5ven Paulus III, som var medlem av huset Farnese, upph\xc3\xb6jdes Parma 1545 till ett eget hertigd\xc3\xb6me, som han gav \xc3\xa5t sin naturlige son Pier Luigi Farnese, vars \xc3\xa4tt utgick 1731 p\xc3\xa5 manssidan med hertig Antonio. _NEWLINE_1731-35 tillh\xc3\xb6rde Parma och Piacenza spanske prinsen Karl, en son till Antonios brorsdotter Elisabet och Filip V av huset Bourbon, och 1735-48 \xc3\x96sterrike samt avtr\xc3\xa4ddes j\xc3\xa4mte Guastalla sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa5r till den ovann\xc3\xa4mnde Karls broder Filip (1748-65). D\xc3\xa5 Filips son Ferdinand (1765-1802) avled, tog Frankrike Parma, Piacenza och Guastalla. Redan 30 mars 1806 gav Napoleon I Guastalla \xc3\xa5t sin syster Pauline och senare Parma, med hertigtitel, \xc3\xa5t Cambac\xc3\xa9r\xc3\xabs och Piacenza \xc3\xa5t Lebrun som franska l\xc3\xa4n, men Parisfreden 1814 och Wienkongressen 1815 \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade Parma, Piacenza och Guastalla s\xc3\xa5som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt hertigd\xc3\xb6me \xc3\xa5t Napoleons gem\xc3\xa5l kejsarinnan Marie Louise. _NEWLINE_Efter hennes d\xc3\xb6d 1847 tog enligt 1817 och 1819 fastst\xc3\xa4llda best\xc3\xa4mmelser hertigen av Lucca Karl II, sonson till den ovan n\xc3\xa4mnde hertig Ferdinand, Parma i besittning. Huset Bourbon hade s\xc3\xa5ledes \xc3\xa5ter kommit p\xc3\xa5 Parmas tron, men redan i mars 1848 m\xc3\xa5ste hertigen fly ur sitt land som blivit statt i revolution. Hans myndighet \xc3\xa5terst\xc3\xa4lldes visserligen i april med \xc3\xb6sterrikisk vapenmakt, men 14 mars 1849 avsade han sig regeringen till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r sin son Karl III, som regerade sitt lilla rike med mycken str\xc3\xa4nghet. Sedan hertigen d\xc3\xb6tt 27 mars 1854 f\xc3\xb6r en l\xc3\xb6nnm\xc3\xb6rdares dolk, \xc3\xb6vertog hans \xc3\xa4nka, Louise Marie av Bourbon, syster till greven av Chambord, regeringen f\xc3\xb6r sin minder\xc3\xa5rige son, Robert. Denna beg\xc3\xa5vade kvinna s\xc3\xb6kte genom eftergifter och reformer blidka befolkningen. Under kriget 1859 f\xc3\xb6rblev hon dock neutral, och ansl\xc3\xb6t sig inte enligt folkets \xc3\xb6nskan till Sardinien emot \xc3\x96sterrike, och av den anledningen tvingades hon efter \xc3\xb6sterrikarnas nederlag vid Magenta l\xc3\xa4mna landet (9 juni). En provisorisk regering uppmanade Viktor Emanuel att \xc3\xb6verta hertigd\xc3\xb6mets styrelse; och sedan landet genom allm\xc3\xa4n folkomr\xc3\xb6stning uttalat sig f\xc3\xb6r en f\xc3\xb6rening med Sardinien, f\xc3\xb6ljde Parmas inf\xc3\xb6rlivande med det nya kungariket Italien 18 mars 1860, i vilket det bildade provinserna Parma och Piacenza samt en del (Pontremoli) av Massa-Carrara. _NEWLINE_Parma hade vid sin f\xc3\xb6rening med kungariket Italien (1800) en areal av 6 158 km\xc2\xb2 och 1/2 miljon inv\xc3\xa5nare.'