b'\n_START_ARTICLE_\nVolvo Personvagnar\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVolvo grundades 1926 som ett hel\xc3\xa4gt dotterbolag inom SKF med Assar Gabrielsson som vd och Gustav Larson som vice vd och teknisk chef. I september 1924 skrev Gustaf Larson till Gabrielsson om en utredning han gjort g\xc3\xa4llande kapitalkostnaden f\xc3\xb6r en produktion av 4\xc2\xa0000 bilar per \xc3\xa5r. Larson beskriver att bilarna skulle byggas helt i egen regi, allts\xc3\xa5 konstruera, tillverka och montera alla delar. Det var en helt annan id\xc3\xa9 \xc3\xa4n tillverkning p\xc3\xa5 "Volvo-vis" som sedan kom att bli den huvudsakliga aff\xc3\xa4rsid\xc3\xa9n. Den planerade fabriken skulle allts\xc3\xa5 kunna bygga 4\xc2\xa0000 bilar per \xc3\xa5r, vilket innebar investeringar p\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra 1,6 miljoner kronor i maskiner och utrustning. D\xc3\xa4rtill kom kostnaderna f\xc3\xb6r tomt och fabrik som uppskattades till cirka 1 miljon kronor. Fyra t\xc3\xa4nkbara orter tas upp: Stockholm, Eskilstuna, \xc3\x96rebro och G\xc3\xb6teborg. Sj\xc3\xa4lvkostnadspriset f\xc3\xb6r bilarna skulle bli 1\xc2\xa0400 kronor._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n oktober 1924 arbetade de tillsammans med planeringen och konstruktionen av den f\xc3\xb6rsta Volvo-bilen. _NEWLINE_Den 16 december 1925 tr\xc3\xa4ffar Gabrielsson och Larson en \xc3\xb6verenskommelse i Stockholm, som l\xc3\xb6d:_NEWLINE_\xc3\x96verenskommelse_NEWLINE_H\xc3\xa4rmed bekr\xc3\xa4ftas skriftligt en mellan mig A. Gabrielsson och mig Gustaf Larson i augusti 1924 tr\xc3\xa4ffad muntlig \xc3\xb6verenskommelse._NEWLINE_\xc2\xa71_NEWLINE_Jag Gabrielsson, som beslutat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka ig\xc3\xa5ngs\xc3\xa4tta en tillverkning av automobiler i Sverige, erbjuder G. Larson att som tekniker samarbeta med mig. Jag Larson antager detta erbjudande._NEWLINE_\xc2\xa72_NEWLINE_Larson utf\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Gabrielssons r\xc3\xa4kning det erfoderliga konstruktionsarbetet mot viss ers\xc3\xa4ttning, som utg\xc3\xa5r endast i det fall att tillverkning i stor skala senast den 1 januari 1928 kommer till st\xc3\xa5nd i Sverige av den konstruerade biltypen. I annat fall g\xc3\xb6r jag Larson icke anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon ers\xc3\xa4ttning._NEWLINE_\xc2\xa73_NEWLINE_N\xc3\xa4r s\xc3\xa5dan tillverkning startats, varmed f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s s\xc3\xa4ttande i arbete av minst 100 st bilar, betalar jag Gabrielsson till Gust. Larson en kontant summa, ett f\xc3\xb6r allt, svarande mot en tredjedel av det belopp, som jag sj\xc3\xa4lv kan betinga mig av det f\xc3\xb6retag som kan komma att \xc3\xb6vertaga tillverkningen av den konstruerade biltypen, dock s\xc3\xa5, att det belopp som Larson erh\xc3\xa5ller ej ska understiga kr. 5000:- (femtusen) och ej \xc3\xb6verstiga kr. 20000:- (tjugotusen)._NEWLINE_\xc2\xa74_NEWLINE_Skulle vi icke kunna enas om det belopp, som \xc3\xa4r att anse som den ers\xc3\xa4ttning, som jag Gabrielsson kan betinga mig vid en eventuell tillverknings ig\xc3\xa5ngs\xc3\xa4ttande, utse vi h\xc3\xa4rmed \xc3\xb6veringeni\xc3\xb6r Erik Lindstr\xc3\xb6m, Katrineholm som skiljeman oss emellan, och \xc3\xa4r hans skiljedom f\xc3\xb6r oss b\xc3\xa5da bindande._NEWLINE_\xc2\xa75_NEWLINE_Denna \xc3\xb6verenskommelse \xc3\xa4r uppgjord i tvenne lika lydande exemplar, av vilka vi vardera tagit ett._NEWLINE_Stockholm den 16 dec. 1925_NEWLINE_Gabrielsson och Larson lyckades \xc3\xb6vertyga ledningen inom SKF, d\xc3\xa4r Gabrielsson var f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningschef, att tillverkning av bilar skulle kunna bli en l\xc3\xb6nsam verksamhet. Den 10 augusti 1926 besl\xc3\xb6t SKF:s styrelse \xe2\x80\x93 som \xc3\xa4gde Volvo\xe2\x80\x93bolaget - att personbilsverksamheten skulle f\xc3\xa5 \xc3\xb6verta bolaget, och den 21 augusti 1926 skrevs ett kontrakt. AB Volvo var d\xc3\xa5 ett vilande bolag som inregistrerats av SKF redan 22 juni 1915 och som nu "dammades av" f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4ndas till den planerade biltillverkningen. Samtidigt st\xc3\xa4llde SKF garantier och krediter till Volvos f\xc3\xb6rfogande f\xc3\xb6r en serie p\xc3\xa5 1\xc2\xa0000 vagnar._NEWLINE_Namnet Volvo \xc3\xa4r latin och betyder bland annat "jag rullar" och var ursprungligen inr\xc3\xa4ttat som namnet p\xc3\xa5 ett av SKF:s kullager "...ett enradigt stelt sp\xc3\xa5rkullager med ifyllnadssp\xc3\xa5r.". I stadsdelen Rambergsstaden p\xc3\xa5 Hisingen i G\xc3\xb6teborg, namngavs Volvogatan 1929 efter n\xc3\xa4rheten till Volvos anl\xc3\xa4ggningar. Volvo Jakobs V\xc3\xa4g i stadsdelen S\xc3\xb6rred fick sitt namn 1991 efter Volvos f\xc3\xb6rsta personbil \xc3\x96V 4, kallad "Jakob"._NEWLINE_Helmer MasOlle formgav det klassiska Volvo\xe2\x80\x93emblemet, en ring med pil, den kemiska symbolen f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rn. Bakgrunden till emblemet var att Volvo ville marknadsf\xc3\xb6ra sin bil som \xe2\x80\x9dDen svenska vagnen\xe2\x80\x9d, och reklamen tryckte p\xc3\xa5 att det var svenskt tekniskt kunnande, svensk kvalitet och svenskt j\xc3\xa4rn och st\xc3\xa5l \xe2\x80\x93 "det b\xc3\xa4sta st\xc3\xa5let i v\xc3\xa4rlden" \xe2\x80\x93 som skulle k\xc3\xa4nneteckna den nya bilen. Den tunna diagonala pl\xc3\xa5tremsan var endast till f\xc3\xb6r att f\xc3\xa4sta upp symbolen mitt framf\xc3\xb6r kylaren men blev kvar l\xc3\xa5ng tid p\xc3\xa5 kommande bilmodeller._NEWLINE_D\xc3\xa5varande chefen f\xc3\xb6r Pentaverken i Sk\xc3\xb6vde, Carl S:son Schmidt, fick den 6 september 1925 bes\xc3\xb6k av direkt\xc3\xb6ren vid Svenska Kullagerfabriken (SKF), Assar Gabrielsson. Han erbj\xc3\xb6d Pentaverken att tillverka motorerna f\xc3\xb6r den satsning p\xc3\xa5 en svensk bilindustri som planerades. Pentaverkens styrelse tog d\xc3\xa4refter den 13 augusti 1926 ett historiskt beslut om att tillverka Volvos motorer. F\xc3\xb6rsta bilmotorn var en fyrcylindrig sidventilmotor p\xc3\xa5 28 h\xc3\xa4stkrafter, med typbeteckning DA._NEWLINE_Volvo flyttade i oktober 1926 sin verksamhet fr\xc3\xa5n Stockholm till G\xc3\xb6teborg. Det skedde i tre \xc3\xb6ppna prototyper av Volvo \xc3\x96V4 i vilka man packat allt kontorsmaterial och alla ritningar. Ljus saknades p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 av bilarna och den ena k\xc3\xb6rde i diket i m\xc3\xb6rkret vid Tiveden. Endast n\xc3\xa5gra hundra meter fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5let vid Chalmersgatan i G\xc3\xb6teborg blev det stopp p\xc3\xa5 sp\xc3\xa5rvagnssp\xc3\xa5ret och man tvingades skjuta fordonet sista biten. Assar Gabrielsson och hans fru k\xc3\xb6rde den f\xc3\xb6rsta bilen, Gustaf Larsson och Gotthard Hallgren fr\xc3\xa5n SKF, den andra och ingenj\xc3\xb6r Erik Carlberg och Henry Westerberg den tredje bilen. Det var tre \xc3\xb6ppna prototyper i en serie p\xc3\xa5 tio som byggts i samarbete med Freyschuss Karosserifabrik._NEWLINE_Bolaget flyttade under h\xc3\xb6sten 1926 in i sitt f\xc3\xb6rsta kontor, inrett p\xc3\xa5 vinden i en f\xc3\xb6rr\xc3\xa5dsbyggnad i kvarteret J\xc3\xa4gm\xc3\xa4staren p\xc3\xa5 Hisingen i G\xc3\xb6teborg. Fabrikslokaler st\xc3\xa4lldes till f\xc3\xb6rfogande i samma kvarter, vilka ink\xc3\xb6pts av SKF p\xc3\xa5 exekutiv auktion vid Nordkulans (Nordiska Kullager Fabriken) konkurs och som st\xc3\xa5tt oanv\xc3\xa4nda en tid. Assar Gabrielsson anst\xc3\xa4lldes som verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r 1 januari 1927 d\xc3\xa5 han samtidigt l\xc3\xa4mnade posten som f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningschef p\xc3\xa5 SKF. Den f\xc3\xb6rsta serietillverkade bilen rullade ut ur Lundbyfabriken strax efter klockan 10, den 14 april 1927._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta bilmodellen registrerades under namnet "Larson" efter Gustaf Larson, s\xc3\xa5 sent som i juni 1926. De f\xc3\xb6rsta biltyperna fick senare beteckningen \xc3\x96V 4, 4\xe2\x80\x93cylindrig \xc3\xb6ppen vagn, och PV 4, 4\xe2\x80\x93cylindrig personvagn. Dessa b\xc3\xa5da typer tillverkades mellan \xc3\xa5ren 1927 och 1929. Totalt tillverkades strax under 1\xc2\xa0000 exemplar i olika varianter av dessa typer. Personbilstillverkningen blev dock inte den succ\xc3\xa9 man hoppats p\xc3\xa5 och ist\xc3\xa4llet blev lastbils- och busstillverkningen f\xc3\xb6retagets viktigaste delar fram till 1950-talet._NEWLINE_F\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsv\xc3\xa4rdet f\xc3\xb6r den samlade produktionen av personbilar, lastbilar och bussar, uppgick 1927 till 1\xc2\xa0392\xc2\xa0556 kronor och 1928 till 3\xc2\xa0931\xc2\xa0621 kronor.\n_START_SECTION_\nUtbyggnad av koncernen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder hela 1930-talet byggdes Volvo-koncernen ut d\xc3\xa5 man k\xc3\xb6pte upp de stora underleverant\xc3\xb6rerna: Pentaverken i Sk\xc3\xb6vde och K\xc3\xb6pings mekaniska verkstad var exempel och snart hade man fabriker \xc3\xb6ver stora delar av Sverige. Sammans\xc3\xa4ttningen av bilarna \xc3\xa4gde fortfarande rum i Lundby p\xc3\xa5 Hisingen vilket den skulle komma att g\xc3\xb6ra fram tills att Torslandaverken invigdes 1964. H\xc3\xa4r tillverkades inte bara personbilar utan \xc3\xa4ven lastbilar, bussar och traktorer. Den 5 maj 1933 levererade Volvo sitt tiotusende fordon. Det var en PV 652 f\xc3\xb6rsedd med en liten graverad silverpl\xc3\xa5t. Av de tiotusen bilarna var 3\xc2\xa0800 personvagnar, varav 1\xc2\xa0000 4\xe2\x80\x93cylindriga och 2\xc2\xa0800 6\xe2\x80\x93cylindriga. De \xc3\xb6vriga 6\xc2\xa0200 var lastvagnar. _NEWLINE_\xc3\x85r 1933 presenterade Gustaf LM Ericsson, son till den "gamle" LM Ericsson, en mycket extrem bil i ett enda handgjort exemplar, vilken d\xc3\xb6ptes till Venus Bilo (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r Venus Milo). Bilen var byggd p\xc3\xa5 Volvos uppdrag f\xc3\xb6r att testa marknaden f\xc3\xb6r en avancerad, str\xc3\xb6mlinjeformad bil. Bilen v\xc3\xa4ckte stor uppm\xc3\xa4rksamhet, men alla uppskattade inte dess utseende och man sk\xc3\xa4mtade en del om den i pressen. N\xc3\xa5gon serietillverkning blev det aldrig, men Venus Bilo banade v\xc3\xa4g f\xc3\xb6r mer str\xc3\xb6mlinjeformade karosser i senare modeller, bland annat den klassiska Cariocan (Volvo PV36) som presenterades 1936._NEWLINE_Volvos serviceskola startade 1938, huvudsakligen med f\xc3\xb6redrag och servicem\xc3\xb6ten f\xc3\xb6r reparat\xc3\xb6rer runt om i Sverige. Under h\xc3\xb6sten 1951 fick Serviceskolan egna lokaler p\xc3\xa5 Volvo i G\xc3\xb6teborg. D\xc3\xa4r fanns specialinredda lokaler med en v\xc3\xa4lutrustad verkstads- och verktygsutrustning, speciella avdelningar f\xc3\xb6r dieselservice och bilelektriska arbeten. I maj 1954 diplomerades den 1\xc2\xa0000:de eleven, r\xc3\xa4knat fr\xc3\xa5n undervisningens b\xc3\xb6rjan i lokalerna p\xc3\xa5 Volvo (1951).\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta Volvon i USA\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1933 l\xc3\xa4mnade den svenske konstrukt\xc3\xb6ren Ivan \xc3\x96rnberg Hupmobile i USA f\xc3\xb6r att b\xc3\xb6rja p\xc3\xa5 Volvo. Samma \xc3\xa5r h\xc3\xb6lls v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen i Chicago. En museiman fr\xc3\xa5n G\xc3\xb6teborg och tv\xc3\xa5 tidningsm\xc3\xa4n best\xc3\xa4mde sig d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6r att bes\xc3\xb6ka Chicago, och valde d\xc3\xa5 att g\xc3\xb6ra resan New York-Chicago, tur och retur, i en Volvo med registreringsnumret O 9328. Myndigheten i delstaten New York, hade utf\xc3\xa4rdat tillst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r svenska bil\xc3\xa4gare att under en tid av 30 dagar resa genom staterna med svenska bilar och svenska pl\xc3\xa5tar. Volvon var den f\xc3\xb6rsta att f\xc3\xa5 detta tillst\xc3\xa5nd. Bilen v\xc3\xa4ckte stor uppm\xc3\xa4rksamhet, till och med hos Ford i Detroit.\n_START_SECTION_\nKrigs\xc3\xa5ren\n_START_PARAGRAPH_\nUnder andra v\xc3\xa4rldskriget producerade Volvo mycket milit\xc3\xa4r materiel, men rustade samtidigt f\xc3\xb6r tiden efter kriget. I september 1944 presenterades Volvo PV 444 i Kungliga Tennishallen. Intresset var stort och 148\xc2\xa0437 bes\xc3\xb6kare noterades under utst\xc3\xa4llningens tio dagar. Bilen kostade d\xc3\xa5 4\xc2\xa0800 kronor, vilket var lika mycket som Volvos f\xc3\xb6rsta bil "Jakob" hade kostat, sjutton \xc3\xa5r tidigare. Hela 2\xc2\xa0300 kontrakt tecknades p\xc3\xa5 PV 444 under utst\xc3\xa4llningstiden. PV 444 kom i produktion 1947 och blev f\xc3\xb6retagets f\xc3\xb6rsta verkliga stors\xc3\xa4ljare. Den kom att kallas "den svenska folkbilen". \xc3\x85r 1944 lanserades en omfattande reklamkampanj, med slogan, "Volvos v\xc3\xa4rde varar", som tagits fram av vd Assar Gabrielsson i anslutning till utst\xc3\xa4llningen i Kungliga Tennishallen. Denna slogan anv\xc3\xa4ndes in p\xc3\xa5 1970-talet.\n_START_SECTION_\nNya fabriker och export\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1950-talet fick man fart p\xc3\xa5 USA-exporten som varit avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retagets tillv\xc3\xa4xt. \xc3\x85r 1955 startade exporten \xc3\xa4ven till Kalifornien och \xc3\xa5r 2005 exporterades \xc3\xb6ver 100\xc2\xa0000 bilar till USA. Volvo fick \xc3\xa4ven exportframg\xc3\xa5ngar i Europa i samband med att exporttullar togs bort. Den 1 juni 1958 startade Volvo sin verksamhet i Tyskland, genom att kontoret i centrala Frankfurt \xc3\xb6ppnades (Volvo GmbH). Chef f\xc3\xb6r Volvo Tyskland blev Carl Henrik Norlander. I b\xc3\xb6rjan koncentrerade Volvo f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen p\xc3\xa5 de amerikaner, som var stationerade i V\xc3\xa4sttyskland, vilka v\xc3\xa4l k\xc3\xa4nde till m\xc3\xa4rket. Endast exportmodellerna av Volvo PV 544 och Amazon s\xc3\xa5ldes. F\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ret s\xc3\xa5ldes 200 bilar, vilket mer \xc3\xa4n femdubblades \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5. Samtidigt s\xc3\xa5ldes det 1959 ett femtiotal volvolastbilar i landet._NEWLINE_Volvo hyrde 1955 ett skogsparti i S\xc3\xa4ve p\xc3\xa5 35\xc2\xa0000 kvadratmeter, vilket successivt blev f\xc3\xb6retagets permanenta provbana f\xc3\xb6r fordon._NEWLINE_\xc3\x85r 1956 tog Gunnar Engellau \xc3\xb6ver som Volvo\xe2\x80\x93chef efter Assar Gabrielsson som blev styrelseordf\xc3\xb6rande. Engellau var med under tiden fram till 1970 d\xc3\xa5 f\xc3\xb6retaget v\xc3\xa4xte som allra mest. Under Engellaus ledning fyrdubblades Volvos storlek och personbilstillverkningen blev den dominerade delen av f\xc3\xb6retaget. \xc3\x85r 1957 l\xc3\xa5g personbilsproduktionen p\xc3\xa5 42\xc2\xa0192 och den 17 november 1959 tillverkades den 500\xc2\xa0000:e volvon. \xc3\x85r 1960 bildades Volvo Personvagnar Aktiebolag. \xc3\x85r 1967 var \xc3\xa5rsproduktionen uppe i 148\xc2\xa0742 bilar. \xc3\x85r 1964 invigde Gustav VI Adolf Torslandaverken i G\xc3\xb6teborg,  som ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r Lundbyverken, med en kapacitet p\xc3\xa5 200 000 fordon. Samma \xc3\xa5r l\xc3\xa4mnade den miljonte Volvon bandet och koncernen seglade upp som Sveriges st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6retag. 1965 etablerade Volvo den nya fabriken Volvo Car Gent i Belgien. Fabriken i Gent byggdes f\xc3\xb6r att ha produktion inom EG\xe2\x80\x93omr\xc3\xa5det och har utvecklats till att vara Volvos st\xc3\xb6rsta fabrik sett till tillverkningsantal. Torslanda och Gent \xc3\xa4r idag Volvos tv\xc3\xa5 huvudfabriker._NEWLINE_1961 lanserades den i Italien ritade sportbilen Volvo P1800 som fick extra stj\xc3\xa4rnglans av att Helgonet (The Saint, spelad av Roger Moore) k\xc3\xb6rde den i TV-serien med samma namn. L\xc3\xa5ngt senare framkom det att det i sj\xc3\xa4lva verket var formgivaren och seglaren Pelle Petterson som ritat bilen under praktiktj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring p\xc3\xa5 Frua i Turin.\n_START_SECTION_\n1966: Den moderna Volvon presenteras\n_START_PARAGRAPH_\n1966 kom 140\xe2\x80\x93serien som markerade ett stort steg f\xc3\xb6r Volvo som l\xc3\xa4nge litat till 1950-talets Amazon och den \xc3\xa4nnu \xc3\xa4ldre PV 444/544 som slutat att tillverkas f\xc3\xb6rst 1965. 140:an hade en f\xc3\xb6r tiden modern och f\xc3\xb6r Volvo sedermera typisk kantig design som f\xc3\xb6retaget sedan anv\xc3\xa4nde under decennier. 1968 f\xc3\xb6ljde Volvo 164, en lyxigare variant av 140-serien. Volvo 164 var den f\xc3\xb6rsta Volvo-bilen i lyxbilsklassen p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r n\xc3\xa4r den introducerades. 140:ans design fick en forts\xc3\xa4ttning i den 1974 lanserade Volvo 240. 240 var en vidareutveckling av 140:an, och i grunden anv\xc3\xa4ndes samma kaross, men med en ny front och en hel del nya tekniska l\xc3\xb6sningar under skalet. Volvo 240 kom att tillverkas i 3,5 miljoner exemplar fram till 1993. Med 140\xe2\x80\x93 och 240-serierna fick Volvo stora framg\xc3\xa5ngar med kombibilar.\n_START_SECTION_\n1970\xe2\x80\x93talet: Oljekris och negativ trend f\xc3\xb6r Volvo\n_START_PARAGRAPH_\n1970-talet dominerades av oljekriserna 1973 och 1979 och bristen p\xc3\xa5 nya modeller fr\xc3\xa5n Volvo. Man kom f\xc3\xb6rvisso med Volvo 240 men detta var en vidareutveckling av 140:n. Man fick dessutom sv\xc3\xa5ra kvalitetsproblem med lackeringen under en period. 1970-talet var ocks\xc3\xa5 \xc3\xa5rtiondet d\xc3\xa5 man tog fram flera konceptbilar d\xc3\xa4r Volvo VESC var den som fick st\xc3\xb6rst inflytande \xc3\xb6ver kommande produktioner. En ny fabrik som fick stor uppm\xc3\xa4rksamhet f\xc3\xb6r sin utformning var Volvo Kalmarverken som b\xc3\xb6rjade sin tillverkning 1972. Volvo planerade \xc3\xa4ven att \xc3\xb6ppna en fabrik i Chesapeake i USA. Den b\xc3\xb6rjade byggas men kort innan starten 1976 stoppades fabriken._NEWLINE_Den tremiljonte Volvon l\xc3\xa4mnar Torslandafabriken, en mellanbl\xc3\xa5 245:a. R\xc3\xb6da Korset i Gen\xc3\xa8ve fick bilen som g\xc3\xa5va.\n_START_SECTION_\nDAF blir en del av Volvo\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1970-talet k\xc3\xb6pte Volvo den nederl\xc3\xa4ndska fordonstillverkaren DAF:s personbilsdivision. Den f\xc3\xb6rsta bilen blev Volvo 66 som var en n\xc3\xa5got ombyggd DAF 66. Bland annat hade man modifierat Variomatic-v\xc3\xa4xell\xc3\xa5dan s\xc3\xa5 att man i Volvo 66:an inte l\xc3\xa4ngre kunde starta bilen utan att ha l\xc3\xa5dan i neutrall\xc3\xa4ge. Den f\xc3\xb6rsta modellen helt och h\xc3\xa5llet under Volvos regim, var ursprungligen t\xc3\xa4nkt som en DAF, DAF 77, men lanserades ist\xc3\xa4llet som Volvo 343 1976. Volvos k\xc3\xb6p av DAF var t\xc3\xa4nkt att fylla ut den lucka som Volvo haft i sm\xc3\xa5bilsklassen och f\xc3\xb6r den delen mellanbilsklassen. I k\xc3\xb6pet ingick fabriken i Born i Nederl\xc3\xa4nderna._NEWLINE_Under vd:n Pehr G Gyllenhammar, som eftertr\xc3\xa4tt Gunnar Engellau 1970, lanserades 1978 id\xc3\xa9n om ett samg\xc3\xa5ende med Saabs personbilsdivision \xe2\x80\x93 men detta blev aldrig av. Under Gyllenhammars ledning b\xc3\xb6rjade Volvo samtidigt rikta in sig mot diversifiering, d\xc3\xa4r man ville f\xc3\xa5 in f\xc3\xb6retaget p\xc3\xa5 andra marknader d\xc3\xa5 man trodde att bilr\xc3\xb6relsen skulle g\xc3\xa5 allt s\xc3\xa4mre (bl\xc2\xa0a Procordia, Volvo Fritid). Fokus saknades allts\xc3\xa5 under en l\xc3\xa4ngre tid \xe2\x80\x93 men det var bildelen som senare skulle bli avg\xc3\xb6rande framg\xc3\xa5ngarna och de \xc3\xb6vriga delarna s\xc3\xa5ldes senare av.\n_START_SECTION_\nVolvo 50 \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\n1977 \xc3\xa4gde ett stort 50-\xc3\xa5rsjubileum rum vilket bland annat tog sig uttryck i den originella coup\xc3\xa9-modellen Volvo 262C (design Bertone). Volvo gjorde \xc3\xa4ven jubileumsbil i 240\xe2\x80\x93serien som bland annat pryddes med den speciella jubileumslogotyp som togs fram. Under jubileums\xc3\xa5ret tillverkades 225 700 bilar._NEWLINE_I slutet av 1970-talet tog arbetet med att f\xc3\xa5 fram en helt ny personbilsmodell fart i syfte att ers\xc3\xa4tta den 1966 lanserade 140, som 1974 blivit 240. En f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rsmak blev konceptbilen Volvo VCC, som visades 1980. I b\xc3\xb6rjan av 1980-talet kom \xc3\xa4ven sportigare varianter av en Volvo 240 i och med GLT och Turbo. Samtidigt uppgraderades Volvo 240 med ny bland annat en ny front.\n_START_SECTION_\n1980\xe2\x80\x93talet: Framg\xc3\xa5ngs\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\n1982 lanserade man den lyxiga 760\xe2\x80\x93serien, som 1984 f\xc3\xb6ljdes av 740\xe2\x80\x93serien som var en enklare version av 760\xe2\x80\x93serien. Kombimodellen av 740/760\xe2\x80\x93serien kom 1986. 740\xe2\x80\x93serien blev en stor framg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r Volvo, som \xc3\xa4ven fortsatte att tillverka 240\xe2\x80\x93serien. Efter ett problemfyllt 1970\xe2\x80\x93tal (oljekris, f\xc3\xa5 bilmodeller, problem med kvalit\xc3\xa9n under en period) fick Volvo stora framg\xc3\xa5ngar under 1980-talet. 1983 och 1987 slog f\xc3\xb6retaget tillverkningsrekord med 372 400 respektive 423 800 tillverkade Volvobilar. 1988 \xc3\xb6ppnades Volvo Uddevallaverken men fabriken lades ner efter fem \xc3\xa5r._NEWLINE_I slutet av 1980-talet lanserade man 400\xe2\x80\x93serien som ersatte den p\xc3\xa5 1970-talet lanserade 300\xe2\x80\x93serien.  400-serien var framhjulsdriven och gav en f\xc3\xb6rsta antydan om nya tankar hos Volvo. Man skapade \xc3\xa4ven en sportbil \xe2\x80\x93 Volvo 480. Volvo fick dock varken med 440/460 eller sportbilen 480 n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre succ\xc3\xa9 och de f\xc3\xb6rde en t\xc3\xa4mligen anonym tillvaro under de \xc3\xa5r de tillverkades. Christer Zetterberg uts\xc3\xa5gs 1990 till vd och koncernchef f\xc3\xb6r Volvo. D\xc3\xa4rmed br\xc3\xb6t han den roll Pehr G. Gyllenhammar haft sedan 1983. Samtidigt blev Lennart Jeansson vd f\xc3\xb6r Volvo PV ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r Roger Holtback.\n_START_SECTION_\n1990\xe2\x80\x93talet: Ny inriktning\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1990-talet genomgick Volvo flera stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, inte minst 1999 n\xc3\xa4r Volvo Personvagnar k\xc3\xb6ptes upp av Ford Motor Company. Volvo har satsat alltmer p\xc3\xa5 att f\xc3\xa5 en image med b\xc3\xa5de s\xc3\xa4kerhet men \xc3\xa4ven en sportigare sida av m\xc3\xa4rket. 1991 lanserades 850\xe2\x80\x93serien som var Volvos f\xc3\xb6rsta framhjulsdrivna bil i storbilssegmentet och som dessutom hade en helt ny femcylindrig, tv\xc3\xa4rst\xc3\xa4lld motor - helt nytt f\xc3\xb6r en Volvo. Den stod i stor kontrast till den f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrade Volvo 240 som h\xc3\xb6lls i produktion fram till maj 1993 d\xc3\xa5 den sista Volvo 240, en bl\xc3\xa5 Volvo 240 i kombiversion, l\xc3\xa4mnade bandet. Ocks\xc3\xa5 740\xe2\x80\x93serien ersattes, av 940\xe2\x80\x93serien, som producerades mellan 1991 och 1998, och som blev k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att vara problemfri och p\xc3\xa5litlig._NEWLINE_En annan epok fick sitt slut 1993 d\xc3\xa5 Pehr G Gyllenhammar l\xc3\xa4mnade Volvo efter \xc3\xb6ver 20 \xc3\xa5r som ledare f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retaget. Gyllenhammar ville inleda en fusion med Renault men saknade st\xc3\xb6d inom f\xc3\xb6retaget och fick g\xc3\xa5. Nu klev S\xc3\xb6ren Gyll fram som Volvochef och inledde omstruktureringen av verksamheten med ett \xc3\xb6kat fokus p\xc3\xa5 biltillverkningen. Gyll hade eftertr\xc3\xa4tt Christer Zetterberg som vd f\xc3\xb6r AB Volvo vid bolagsst\xc3\xa4mman 1992. 1995 kom Volvo S40 som visade p\xc3\xa5 ny Volvo\xe2\x80\x93design som utvecklades kraftigt i efterf\xc3\xb6ljande modeller med start i och med Volvo S80:s introduktion 1998, som tydligt angav ett nytt formspr\xc3\xa5k._NEWLINE_1999 besl\xc3\xb6t AB Volvo och dess vd Leif Johansson som 1997 eftertr\xc3\xa4tt S\xc3\xb6ren Gyll att s\xc3\xa4lja Volvo Personvagnar till amerikanska Ford Motor Company. Motiv till f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning var bland annat sv\xc3\xa5righeten att klara sig som liten enskild personbilstillverkare i den tuffa konkurrensen med storkoncerner. Bland annat pekades p\xc3\xa5 de omfattande kostnaderna f\xc3\xb6r att utveckla bilmodeller p\xc3\xa5 egen hand.\n_START_SECTION_\n2000\xe2\x80\x93talet: Fordtiden\n_START_PARAGRAPH_\nVolvo PV fick som en del i Ford andra f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar. Volvo PV var fram till mars 2009 en del av Ford Premium Automotive Group (PAG) tillsammans med Aston Martin, Land Rover och Jaguar. Volvo utvecklade flera nya modeller som s\xc3\xa5lde mycket bra \xe2\x80\x93 till exempel Volvo XC90. Produktionen \xc3\xb6kade stadigt och f\xc3\xb6retaget gick fortsatt bra \xe2\x80\x93 i motsats till Ford i sin helhet. Ett l\xc3\xa5ngsiktigt m\xc3\xa5l p\xc3\xa5 600\xc2\xa0000 tillverkade bilar per \xc3\xa5r sattes. Under den senaste tiden har tillverkningstalen stagnerat efter en topp p\xc3\xa5 456 000 tillverkade fordon 2004 tillverkade Volvo som b\xc3\xa4st 449 255 bilar \xc3\xa5r 2011.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsrykten\n_START_PARAGRAPH_\nRedan 1929 kunde Volvo ha blivit amerikanskt, d\xc3\xa5 man hade g\xc3\xa5tt med f\xc3\xb6rlust varje m\xc3\xa5nad sedan starten och \xc3\xa4garen SKF:s styrelse b\xc3\xb6rjade tr\xc3\xb6ttna p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rlusterna. Det var den amerikanska biltillverkaren Nash som kontaktades och blev s\xc3\xa5 intresserad att man ganska omg\xc3\xa5ende satte sig p\xc3\xa5 en b\xc3\xa5t till Sverige. Under tiden kunde dock Assar Gabrielsson \xc3\xb6vertyga SKF:s vd Bj\xc3\xb6rn Prytz att f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 styrelsen att tacka nej till den amerikanska aff\xc3\xa4ren. Gabrielsson lovade bland annat att Volvo snart skulle g\xc3\xa5 med vinst, samt att satsa 220\xc2\xa0000 kronor ur egen ficka. Amerikanarna fick snopet v\xc3\xa4nda hem\xc3\xa5t igen, vid ankomsten till G\xc3\xb6teborg. I samband med detta spelet hade Bj\xc3\xb6rn Prytz \xc3\xa4ven f\xc3\xa5tt igenom att SKF skulle f\xc3\xa5 25 kronor f\xc3\xb6r varje s\xc3\xa5ld bil "i all framtid", ett avtal som tecknades den 27 december 1929, och som upph\xc3\xb6rde f\xc3\xb6rst sedan Volvos d\xc3\xa5varande chef Gunnar Engellau \xc3\xa5r 1959 hotat med att Volvo skulle b\xc3\xb6rja tillverka egna kullager. Man tr\xc3\xa4ffade en uppg\xc3\xb6relse d\xc3\xa4r SKF erh\xc3\xb6ll f\xc3\xb6rfallna royaltyavgifter, plus 5% r\xc3\xa4nta samt 20 miljoner kronor i eng\xc3\xa5ngsers\xc3\xa4ttning. Dessutom avtalades om regler f\xc3\xb6r priss\xc3\xa4ttningen av SKF:s leveranser till Volvo samt att Volvo f\xc3\xb6rband sig att under en 10\xe2\x80\x93\xc3\xa5rsperiod inte starta egen kullagertillverkning._NEWLINE_Ryktena om Fords planer att s\xc3\xa4lja Volvo kom ig\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 allvar under v\xc3\xa5ren 2007, d\xc3\xa5 tidningarna Autocar och Financial Times h\xc3\xa4vdade att tyska BMW var intresserade av att l\xc3\xa4gga ett bud. Detta f\xc3\xb6rnekades dock av Ford. Under v\xc3\xa5ren 2009 bekr\xc3\xa4ftade slutligen Ford att de vill s\xc3\xa4lja Volvo, precis som de tidigare gjort med Aston Martin, Jaguar och Land Rover. Den kinesiska biltillverkaren Zhejiang Geely Holding Group, svenska Konsortium Jakob och ett amerikanskt konsortium vid namn Crown_NEWLINE_visade \xc3\xb6ppet intresse. Ford valde senare Geely som k\xc3\xb6pare och aff\xc3\xa4ren slutf\xc3\xb6rdes den 2 augusti 2010.\n_START_SECTION_\nVolvo Personvagnar som en del i Geely\n_START_PARAGRAPH_\nDen 28 oktober 2009 lade kinesiska Zhejiang Geely Holding Group ett bud p\xc3\xa5 Volvo Personvagnar om 1,8 miljarder USD, vilket accepterades av \xc3\xa4garen Ford. Den 28 mars 2010 undertecknade f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r Zhejiang Geely Holding Group ett k\xc3\xb6peavtal med Ford, och meddelade att f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvet ber\xc3\xa4knades vara slutf\xc3\xb6rt under det tredje kvartalet 2010,. Den 2 augusti 2010 meddelade Geely och Ford vid en presskonferens i London att k\xc3\xb6pet av Volvo Personvagnar var slutf\xc3\xb6rt. Stefan Jacoby var 2010\xe2\x80\x932012 vd f\xc3\xb6r Volvo Personvagnar. Jacoby var tidigare verksam inom Volkswagen och Mitsubishi._NEWLINE_Den 23 mars 2011 blev det k\xc3\xa4nt att Volvo Personvagnar fr\xc3\xa5n och med maj 2013 \xc3\xb6vertog hela \xc3\xa4gandet av Pininfarina Sverige AB, och med det \xc3\xb6vertog man \xc3\xa4ven fabriken i Uddevalla. Fabriken i Uddevalla hade vid \xc3\xa5rsskiftet 2011 cirka 600 anst\xc3\xa4llda, vilket d\xc3\xa5 gjorde den till den st\xc3\xb6rsta privata arbetsgivaren i staden. Fabriken producerade under 2010 totalt 9\xc2\xa0532 bilar, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med Torslandafabrikens 136\xc2\xa0323 bilar och Gents 223\xc2\xa0117 bilar.\n_START_SECTION_\nKombitraditionen\n_START_PARAGRAPH_\nEn stor del av Volvos f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning har handlat om kombivarianter. Fram till 2016 har mer \xc3\xa4n sex miljoner kombibilar av m\xc3\xa4rket Volvo s\xc3\xa5lts, vilket motsvarar cirka en tredjedel av Volvos totala (person)bilsproduktion sedan 1927. Genom Volvos dominerande marknadsposition i Sverige har kombibilar blivit en internationellt sett mycket vanlig f\xc3\xb6reteelse i just Sverige._NEWLINE_Det brukar fr\xc3\xa4mst r\xc3\xb6ra sig om kombiversionerna av Volvo 140, 240, 260, 740, 760, 940, 960, 850 samt \xc3\xa4ven V70 och V90 (som per definition \xc3\xa4r en kombi; sedanen heter numera S hos Volvo)._NEWLINE_Volvo d\xc3\xb6pte tidigare sina bilar med tre siffror enligt m\xc3\xb6nstret modellfamilj, antal cylindrar och antal d\xc3\xb6rrar. En Volvo ur 200-serien med fyrcylindrig motor och fem d\xc3\xb6rrar (l\xc3\xa4s: kombimodellen) hette allts\xc3\xa5 245. Volvo sj\xc3\xa4lva slutade med detta under tidigt 80-tal men det lever kvar i folkmun; man talar fortfarande om "245" och "855" trots att bilarna officiellt heter 240 och 850 oavsett karosstyp. Den mittersta siffran indikerar som sagt oftast antalet cylindrar, men \xc3\xa4ven det har urholkats med modeller som 760 Turbo (fyrcylindrig) och 460 som bara \xc3\xa4r en sedanmodell av den i \xc3\xb6vrigt identiska halvkombimodellen 440. _NEWLINE_De olika uppr\xc3\xa4knade versionerna kan betraktas som uppf\xc3\xb6ljare till varandra, och samtliga av dessa modeller har i Sverige varit stors\xc3\xa4ljare hos bland annat barnfamiljer. De har \xc3\xa4ven varit popul\xc3\xa4ra som tj\xc3\xa4nstebilar p\xc3\xa5 vissa arbetsplatser d\xc3\xa4r kombibilar har varit l\xc3\xa4mpliga. Den bil som kan betraktas som f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till dessa modeller \xc3\xa4r Volvo Duett, som idag anses vara n\xc3\xa5got av en klassisk bilmodell. Volvo kombi har p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga s\xc3\xa4tt blivit den klassiska svenska folkbilen, och p\xc3\xa5 svenska v\xc3\xa4gar \xc3\xa4r dessa ett p\xc3\xa5tagligt inslag. Detta g\xc3\xa4ller samtliga dessa n\xc3\xa4mnda generationer oavsett om det \xc3\xa4r en tidig version i Amazonserien eller om det \xc3\xa4r en av de nyaste av typen V70.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xa4lvstyrande bilar\n_START_PARAGRAPH_\nVolvo Cars har som m\xc3\xa5l att \xc3\xa5r 2021 ha en helt sj\xc3\xa4lvk\xc3\xb6rande bil p\xc3\xa5 marknaden. Volvo har \xc3\xa4ven g\xc3\xa5tt ut med prognosen att i mitten av 2020-talet \xc3\xa4r var tredje s\xc3\xa5ld Volvo-bil med sj\xc3\xa4lvk\xc3\xb6rande teknik och varannan \xc3\xa4r helt eldriven.'