b'\n_START_ARTICLE_\nSmidning\n_START_PARAGRAPH_\nSmidning,,, eller alternativt smide \xc3\xa4r den ursprungliga metallformningsoperationen, med vilken metall\xc3\xa4mnet formas och \xc3\xa4mnets inre (kristall)struktur bearbetas med hammarslag eller presslag mellan pen och st\xc3\xa4d. Enligt historiska k\xc3\xa4llor utvecklades kunskapen inom smidning f\xc3\xb6rst i fj\xc3\xa4rran \xc3\xb6stern och i Asien , och den anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att framst\xc3\xa4lla olika redskap och vapen i metall. Eftersom smidda detaljer kan ha en bra kombination av styrka och seghet kan n\xc3\xa4tta detaljer tillverkas. Tv\xc3\xa4rsnittsarean, A, minskas under smidning under slag tv\xc3\xa4rs \xc3\xa4mnets l\xc3\xa4ngdsriktning. Motsatsen ben\xc3\xa4mns stukning. Metallindustrin anv\xc3\xa4nder idag b\xc3\xa5de friformsmidning, mellan pen och st\xc3\xa4d, samt s\xc3\xa4nksmidning mellan tv\xc3\xa5 matriser (slutna verktyg). Vid friformsmidningen flyter materialet plastiskt b\xc3\xa5de i l\xc3\xa4ngs och tv\xc3\xa4rsled. Materialets utbredning tv\xc3\xa4rs smidets l\xc3\xa4ngsriktning ben\xc3\xa4mns bredning. Hur bredningen p\xc3\xa5verkas av processparametrar finns beskrivet i litteraturen. Inverkan av processparametrarna p\xc3\xa5 strukturomvandlingen inuti smides\xc3\xa4mnet har ocks\xc3\xa5 unders\xc3\xb6kts,,\n_START_SECTION_\nHj\xc3\xa4lpmedel, teknik och metoder\n_START_PARAGRAPH_\nSmidningen har utvecklats fr\xc3\xa5n handh\xc3\xa5llna metoder \xc3\xb6ver mekaniska hammare med fallvikter drivna av vattenkraft eller \xc3\xa5ngkraft till dagens mekaniska eller hydrauliska pressar. Vid industriella smidesprocesser h\xc3\xa5lls \xc3\xa4mnet med en manipulatort\xc3\xa5ng.\n_START_SECTION_\nProcessparametrar\n_START_PARAGRAPH_\nAreareduktion\xc2\xa0: \\frac{A_0-A_1}{A_0}\\cdot100 (%); reduktionsgrad: \\frac{A_0}{A_1}; logaritmisk reduktionsgrad, medelt\xc3\xb6jning:ln\\frac{A_0}{A_1} T\xc3\xb6jning per slag:\\epsilon_h = ln\\frac{h}{h_0}. T\xc3\xb6jningshastighet: \\frac{d\\epsilon_h}{dt} = \\frac{h_0}{h}\\cdot\\frac{1}{h_0}=\\frac{dh}{dt}\\cdot\\frac{1}{h}=\\frac{v_h}{h}\n_START_SECTION_\nKraft- och energibehov\n_START_PARAGRAPH_\nKraften som \xc3\xa5tg\xc3\xa5r f\xc3\xb6r att plastiskt forma \xc3\xa4mnet best\xc3\xa4ms av kontaktarean mellan verktyg och \xc3\xa4mne, \xc3\xa4mnets temperatur, verktygshastigheten, \xc3\xa4mnets material och legeringssammans\xc3\xa4ttning. S\xc3\xa4nksmidning kr\xc3\xa4ver ofta h\xc3\xb6g kraft per \xc3\xa4mnesvikt p.g.a. stor kontaktarea och h\xc3\xb6g verktygshastighet. Vid hammarsmidning best\xc3\xa4ms energin av fallviktens vikt och hastighet. Vid pressmidning best\xc3\xa4ms energin med kraft och (pressad) l\xc3\xa4ngd.\n_START_SECTION_\nIndustriella smidesprocesser i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nFriformsmidning finns vid Uddeholm Tooling (Hagfors), Sandvik Materials Technology (Sandviken), Scana Steel (Bj\xc3\xb6rneborg, Karlskoga och S\xc3\xb6derfors), Ovako (Hofors) och Erasteel (S\xc3\xb6derfors). S\xc3\xa4nksmidning finns bl a vid Bharat Forge (Karlskoga) och Componenta (Wirsbo). Totalt smids flera hundratusen ton st\xc3\xa5l och en mindre m\xc3\xa4ngd andra metaller i Sverige.'