b'\n_START_ARTICLE_\nMurkrypare\n_START_SECTION_\nUtseende och beteende\n_START_PARAGRAPH_\nMurkryparen \xc3\xa4r 15.5\xe2\x80\x9317\xc2\xa0cm l\xc3\xa5ng, v\xc3\xa4ger 17\xe2\x80\x9319 gram och har en l\xc3\xa5ng, smal, m\xc3\xb6rk och l\xc3\xa4tt ned\xc3\xa5tb\xc3\xb6jd n\xc3\xa4bb. Dess fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst bl\xc3\xa5gr\xc3\xa5, med m\xc3\xb6rk stj\xc3\xa4rt och m\xc3\xb6rka vingpennespetsar. Men det mest sl\xc3\xa5ende \xc3\xa4r de djupr\xc3\xb6da partierna, tillsammans med ett antal vita st\xc3\xb6rre prickar p\xc3\xa5 de breda rundade vingarna, vilket inte syns speciellt v\xc3\xa4l n\xc3\xa4r vingarna \xc3\xa4r samlade. Adult hane i sommardr\xc3\xa4kt har helsvart strupe och br\xc3\xb6st och mycket r\xc3\xb6tt p\xc3\xa5 vingarna medan adult hona i sommardr\xc3\xa4kt har gr\xc3\xa5vit strupe med bara ett mindre gr\xc3\xa5svart parti mitt p\xc3\xa5. Vintertid har b\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen vit strupe och vit till ljusgr\xc3\xa5tt br\xc3\xb6st._NEWLINE_\xc3\x96stligare f\xc3\xa5glar (underarten nipalensis, se nedan) har en n\xc3\xa5got m\xc3\xb6rkare fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt \xc3\xa4n nominatformen._NEWLINE_I flykten p\xc3\xa5minner den om en h\xc3\xa4rf\xc3\xa5gel med sina breda vingar och sin l\xc3\xa4tta, flaxiga flykt med kortare glidflygningsperioder. Den \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rsedd och skygg och kl\xc3\xa4ttrar eller sitter ofta, med utbredda vingar, p\xc3\xa5 lodr\xc3\xa4ta klippv\xc3\xa4ggar.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xa4r mestadels tyst, men b\xc3\xa5de honor och hanar sjunger, men honan g\xc3\xb6r det oftast bara n\xc3\xa4r hon f\xc3\xb6rsvarar sitt territorium d\xc3\xa4r hon f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker vintertid. S\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r en h\xc3\xb6gfrekvent, utdragen vissling, med toner som \xc3\xb6msom g\xc3\xa5r upp och ned. Under h\xc3\xa4ckningsperioden sjunger hanen n\xc3\xa4r den sitter eller kl\xc3\xa4ttrar.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nMurkryparen befinner sig morfologiskt mellan n\xc3\xb6tv\xc3\xa4ckorna och tr\xc3\xa4dkryparna och dess taxonomiska placering \xc3\xa4r under diskussion. Initialt placerade Linn\xc3\xa9 arten i familjen Certhiidae tillsammans med tr\xc3\xa4dkryparna. Idag f\xc3\xb6rs den ofta till familjen Sittidae tillsammans med n\xc3\xb6tv\xc3\xa4ckorna och d\xc3\xa4r placerats som ensam art i underfamiljen Tichodromadinae, Vissa menar dock att dess fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt inklusive formen och m\xc3\xb6nstret p\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rten mer liknar tr\xc3\xa4dkryparna och att detta indikerar att den \xc3\xa4r n\xc3\xa4rmare besl\xc3\xa4ktad med dem. Andra separerar murkryparen helt till den egna familjen Tichodromadidae,_NEWLINE_och dess taxonomiska st\xc3\xa4llning \xc3\xa4r inte fullst\xc3\xa4ndigt avgjord.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nMurkryparen \xc3\xa4r en insekts\xc3\xa4tare som fr\xc3\xa4mst lever av insekter och spindlar som den plockar fr\xc3\xa5n klippv\xc3\xa4ggen. Ibland jagar den \xc3\xa4ven flygande insekter i korta flygattacker fr\xc3\xa5n en sittplats p\xc3\xa5 klippv\xc3\xa4ggen. N\xc3\xa4r den f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker p\xc3\xa5 en klippv\xc3\xa4gg f\xc3\xb6rflyttar den sig \xc3\xb6ver ytan genom att "krypa" med halvt utbredda vingar men \xc3\xa4ven med sm\xc3\xa5 hopp och kortare flygturer.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nDen ses s\xc3\xa4llan parvis f\xc3\xb6rutom under h\xc3\xa4ckningstid, vilken i s\xc3\xb6dra och centrala Europa infaller i maj och juni. Honan bygger ett ganska stort sk\xc3\xa5lformigt, l\xc3\xa5gt bo av gr\xc3\xa4s, mossa och rotfibrer, vilket placeras i en klippskreva. Boet fodras med mjukare material som ofta omfattar fj\xc3\xa4drar och ull, och ofta har boet tv\xc3\xa5 ing\xc3\xa5ngar. Den l\xc3\xa4gger vanligtvis 4\xe2\x80\x935 \xc3\xa4gg, men kullar med endast tre \xc3\xa4gg har rapporterats. De vita \xc3\xa4ggen m\xc3\xa4ter 21\xc2\xa0mm p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngden och har ett f\xc3\xa5tal svarta eller r\xc3\xb6dbruna spr\xc3\xa4ckligheter. F\xc3\xb6rst n\xc3\xa4r hela kullen \xc3\xa4r lagd p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjar honan ruvningen vilken p\xc3\xa5g\xc3\xa5r i 19-20 dygn tills \xc3\xa4ggen kl\xc3\xa4cks. Under ruvningen matas hon av hanen. N\xc3\xa4r ungarna kl\xc3\xa4cks \xc3\xa4r de bostannare vilket inneb\xc3\xa4r att de \xc3\xa4r blinda, utan fj\xc3\xa4drar och hj\xc3\xa4lpl\xc3\xb6sa. B\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna matar ungarna under 28\xe2\x80\x9330 dagar tills de \xc3\xa4r flygga. Paret l\xc3\xa4gger en kull per h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4song.\n_START_SECTION_\nVila\n_START_PARAGRAPH_\nMurkryparen upps\xc3\xb6ker alltid skydd f\xc3\xb6r natten i en klyfta eller annan h\xc3\xa5lighet i berget eller bland stenblock. Nattetid ligger f\xc3\xa5geln p\xc3\xa5 marken i samma st\xc3\xa4llning som n\xc3\xa4r den ruvar.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har ett stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt f\xc3\xb6r n\xc3\xa5got substantiellt hot. Utifr\xc3\xa5n dessa kriterier kategoriserar internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). I Europa tros det h\xc3\xa4cka 29.000-69.700 par. V\xc3\xa4rldspopulationen \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nd, men eftersom Europa utg\xc3\xb6r cirka 10% av artens utbredningsomr\xc3\xa5de kan den mycket prelimin\xc3\xa4rt uppskattas till 579.000-1.390.000 vixna individer.'