b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Alvin Anderson\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Alvin Anderson (i svenska kyrkb\xc3\xb6cker Johan Albin), f\xc3\xb6dd 25 mars 1869 i Vinbergs socken, Halland, d\xc3\xb6d 26 juni 1948 i Kalifornien, var en svensk-amerikansk fotograf verksam i USA. Han blev k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina unika fotografier av siouxindianerna som han tog i indianreservatet Rosebud i South Dakota \xc3\xa5ren 1885 till 1930. Han anses idag vara en av de mest betydelsefulla fotograferna som dokumenterade siouxindianernas kultur kring sekelskiftet 1900. Hans 322 bevarade glaspl\xc3\xa5tar f\xc3\xb6rvaras idag i Nebraska State Historical Society i Lincoln, Nebraska.\n_START_SECTION_\nUtvandringen\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Alvin Anderson var sj\xc3\xa4tte barnet till Anders Gabrielsson och hans hustru Anna Beata Magnusdotter. B\xc3\xa5da var torpare och jordbrukare i nuvarande Vinberg-Ljungby f\xc3\xb6rsamling utanf\xc3\xb6r Falkenberg i Halland. Efter d\xc3\xa5liga sk\xc3\xb6rdar och missv\xc3\xa4xt p\xc3\xa5 1860-talet samt f\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligheter till andra inkomster best\xc3\xa4mde sig familjen i maj 1870 att emigrera till USA. Anders Gabrielsson hade \xc3\xa5ret innan tagit sig \xc3\xb6ver till Amerika f\xc3\xb6r att tj\xc3\xa4na pengar och f\xc3\xb6r att skicka dem hem till familjen. Under \xc3\xa5ret hade han sett m\xc3\xb6jligheterna som fanns och beslutade att ta med sig familjen f\xc3\xb6r att b\xc3\xb6rja ett nytt liv. Med dem f\xc3\xb6ljde ytterligare nio personer fr\xc3\xa5n Vinberg. De l\xc3\xa4mnade ett liv som fattiga b\xc3\xb6nder f\xc3\xb6r att s\xc3\xb6ka lyckan i USA. Familjen Anders och Beata Gabrielsson bosatte sig till en b\xc3\xb6rjan i Pennsylvania. Sju \xc3\xa5r senare avled Anna Beata, endast 49 \xc3\xa5r gammal. \xc3\x85r 1883 besl\xc3\xb6t resten av familjen att med h\xc3\xa4st och vagn resa vidare till den amerikanska Mellanv\xc3\xa4stern d\xc3\xa4r de bosatte sig i delstaten Nebraska, ett omr\xc3\xa5de med m\xc3\xa5nga skandinaviska invandrare.\n_START_SECTION_\nLiv och verk\n_START_PARAGRAPH_\nAnderson b\xc3\xb6rjade arbeta som snickare och av inkomsten k\xc3\xb6pte han sig sin f\xc3\xb6rsta professionella kamera, en Premo View camera, format 8"x10" med roterbart bakstycke (f\xc3\xb6r snabb \xc3\xa4ndring mellan st\xc3\xa5ende och liggande format) tillverkad av Rochester Optical Co. Hans f\xc3\xb6rsta fotografier h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n tiden kring 1880, d\xc3\xa5 arbetade han som assistent hos den etablerade fotografen W. R. Cross och tog bilder p\xc3\xa5 soldater vid arm\xc3\xa9posteringen i Fort Niobrama. Genom sina m\xc3\xa5nga resor i omr\xc3\xa5det, som omfattade f\xc3\xb6rutom Nebraska \xc3\xa4ven South Dakota, fick Anderson n\xc3\xa4ra kontakt med siouxindianerna. Han var intresserad och or\xc3\xa4dd och vann indianernas f\xc3\xb6rtroende._NEWLINE_Det stora genombrottet kom 1889 d\xc3\xa5 general George Crook erbj\xc3\xb6d Anderson att fungera som officiell fotograf under statens f\xc3\xb6rhandlingar med siouxstammarna. De vita f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte l\xc3\xb6sa indianfr\xc3\xa5gan genom att isolera indianerna i reservat och i South Dakota bildades 1889 Rosebud Indian Reservation. \xc3\x85r 1895 gifte Anderson sig med Myrtle Miller fr\xc3\xa5n Williamsport och b\xc3\xa5da flyttade till Rosebud-reservatet. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 utkom hans f\xc3\xb6rsta fotobok med indianbilder, Among the Sioux._NEWLINE_Anderson fungerade \xc3\xa4ven som medlare mellan staten och indianerna. Hans humanit\xc3\xa4ra st\xc3\xb6d bel\xc3\xb6nades med g\xc3\xa5vor i form av skinnskjortor, bruksf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, vapen och smycken, som s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom blev till en hel etnografisk samling. Under 1890-talet var han del\xc3\xa4gare och posttj\xc3\xa4nsteman i Charles Jordans handelsstation i Rosebud-reservatet d\xc3\xa4r m\xc3\xa5nga fattiga indianer hj\xc3\xa4lptes av Anderson med mat och kl\xc3\xa4der. Under en 20-\xc3\xa5rsperiod mellan \xc3\xa5ren 1895 och 1915 dokumenterade han siouxindianerna i Rosebud och skapade s\xc3\xa5 de enda existerande fotografierna av siouxh\xc3\xb6vdingar och inflytelserika indianfamiljer._NEWLINE_Genom en f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande brand 1928 f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes n\xc3\xa4stan alla av hans fotografiska glaspl\xc3\xa5tar. Samma \xc3\xa5r publicerade paret Myrtle och John Anderson sin andra bok, Sioux Memory Gems. F\xc3\xb6r texten stod Myrtle och f\xc3\xb6r bilderna John. \xc3\x85r 1936 flyttade han och hustru Myrtle till Rapid City och blev under n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r chef f\xc3\xb6r Sioux Indian Museum. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r efter Johns bortg\xc3\xa5ng 1948 s\xc3\xa5lde Myrtle hans glaspl\xc3\xa5tar f\xc3\xb6r 100 dollar till en privatperson, men kunde senare f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvas av statliga Nebraska State Historical Society. Anderson etnografiska samling och de 322 bevarade glaspl\xc3\xa5tar f\xc3\xb6rvaras idag i Nebraska State Historical Society i Lincoln, Nebraska och i Sioux Indian Museum i Rapid City._NEWLINE_I Andersons kvarvarande bilder finns portr\xc3\xa4tt av bland annat He Dog, Fool Bull, Iron Shell och Crow Dog. He Dog var oglala-sioux och n\xc3\xa4ra associerad med Crazy Horse under Black Hills-krigen (1876-1877), d\xc3\xa4r slaget vid Little Big Horn var den st\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4ndelsen. Fool Bull var medicinman och deltog ocks\xc3\xa5 i slaget vid Little Big Horn, han l\xc3\xa4r d\xc3\xa5 ha anv\xc3\xa4nt sk\xc3\xb6lden p\xc3\xa5 bilden i detta slag. Iron Shell var h\xc3\xb6vding f\xc3\xb6r brul\xc3\xa9-sioux som undertecknade 1868 f\xc3\xb6rdraget av Fort Laramie. F\xc3\xb6rdraget garanterade siouxindianerna fri tillg\xc3\xa5ng till stora landomr\xc3\xa5den i dagens South Dakota. Anderson tog inte bara bilder p\xc3\xa5 framst\xc3\xa5ende indianpersonligheter utan \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 kvinnor och barn samt vardagslivet i Rosebudreservatet. Hans unika, n\xc3\xa5got "gl\xc3\xa4ttade", bilder \xc3\xa4r av mycket h\xc3\xb6g teknisk kvalitet och togs huvudsakligen i format 7.5" x 4.5" (11.4\xc2\xa0cm x 19.1\xc2\xa0cm). De ger ibland intrycket av ett etnografiskt friluftsmuseum, men de \xc3\xa4r idag ett viktigt dokument som ber\xc3\xa4ttar om siouxindianernas historia kring sekelskiftet 1900.'