b'\n_START_ARTICLE_\nHelgafell, Helgafellssveit\n_START_SECTION_\nKlostret Helgafell\n_START_PARAGRAPH_\nUnder medeltiden l\xc3\xa5g vid berget Helgafell ett munkkloster tillh\xc3\xb6rigt augustinorden. Klostret grundades p\xc3\xa5 Flatey 1172, men flyttades till Helgafell drygt tio \xc3\xa5r senare, d\xc3\xa4r det lade under sig stora jordegendomar (=betesmarker) och \xc3\xa4ven fick tillg\xc3\xa5ng till ett rikt fiske. Olaus Magnus n\xc3\xa4mner i sin Historia om de nordiska folken, 1555, Helgafellsklostret som ett centrum i isl\xc3\xa4ndsk sm\xc3\xb6rhandel. P\xc3\xa5 Island har man, skriver han, \xe2\x80\x9dtill f\xc3\xb6ljd av boskapens m\xc3\xa4ngd och betesmarkernas yppighet s\xc3\xa5 gott om saltat sm\xc3\xb6r, att drittlar eller tunnor inte r\xc3\xa4cker till. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fyller man m\xc3\xa5ngenst\xc3\xa4des \xc3\xa5rligen kistor eller l\xc3\xa5rar av v\xc3\xa4lluktande tr\xc3\xa4, 30\xe2\x80\x9340 fot l\xc3\xa5nga och 4\xe2\x80\x935 fot djupa, med sm\xc3\xb6r och f\xc3\xb6rvarar s\xc3\xa5 detta f\xc3\xb6r hemmabruk, men ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r byteshandel med k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n. (\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93) L\xc3\xa5rar med detta sm\xc3\xb6r\xc3\xb6verfl\xc3\xb6d kan man f\xc3\xa5 se i ett kloster, som p\xc3\xa5 folkets munart kallas Helgafell. Dettas hush\xc3\xa5llning \xc3\xa4r grundad p\xc3\xa5 sm\xc3\xb6r och torkad fisk, som man med r\xc3\xa4tta kan kalla rika skatter, och samma \xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet med de tv\xc3\xa5 domkyrkorna i Sk\xc3\xa1lholt och H\xc3\xb3lar och med en m\xc3\xa4ngd  herrg\xc3\xa5rdar, som har liknande inkomster.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Olaus noterar \xc3\xa4ven att, eftersom spannm\xc3\xa5lsodling knappast f\xc3\xb6rekommer p\xc3\xa5 Island, brer man sm\xc3\xb6r p\xc3\xa5 torkad fisk som man \xc3\xa4ter i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r br\xc3\xb6d. Han kallade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r isl\xc3\xa4nningarna f\xc3\xb6r ichtyofager (fisk\xc3\xa4tare).'