b'\n_START_ARTICLE_\nRudy Giuliani\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nGiuliani \xc3\xa4r f\xc3\xb6dd och uppvuxen i Brooklyn i New York, som barnbarn till italienska immigranter. Han studerade vid Manhattan College, d\xc3\xa4r han avlade kandidatexamen (B.A.) med statsvetenskap som huvudomr\xc3\xa5de och filosofi som biomr\xc3\xa5de. Han fortsatte sedan sina studier vid juristprogrammet p\xc3\xa5 New York University. Han avlade juristexamen (J.D.) 1968. Han tog examen med cum laude och tillh\xc3\xb6rde s\xc3\xa5ledes de cirka 25 procent betygsm\xc3\xa4ssigt fr\xc3\xa4msta studenterna i sin klass._NEWLINE_Efter juristexamen var han notarie i New York. Efter detta arbetade han v\xc3\xa4xelvis p\xc3\xa5 advokatbyr\xc3\xa5er och p\xc3\xa5 \xc3\xa5klagarmyndigheter. Han har bland annat arbetat p\xc3\xa5 den internationella advokatbyr\xc3\xa5n White & Case, d\xc3\xa4r han var advokat och del\xc3\xa4gare (partner). Under Ronald Reagans presidentskap under 1980-talet var Giuliani h\xc3\xb6gt uppsatt inom justitiedepartementet i Washington D.C. Under b\xc3\xb6rjan av 1990-talet arbetade han som federal \xc3\xa5klagare i New York.\n_START_SECTION_\nBorgm\xc3\xa4stare i New York 1994\xe2\x80\x932001\n_START_PARAGRAPH_\nGiuliani valdes till borgm\xc3\xa4stare i New York den 2 november 1993, och tilltr\xc3\xa4dde posten den 1 januari 1994. Han \xc3\xa5tervaldes 1997 och satt kvar p\xc3\xa5 posten till den 31 december 2001. Som borgm\xc3\xa4stare blev han kanske mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina insatser mot kriminaliteten i New York. Under det som blev k\xc3\xa4nt som "nolltolerans" tog han initiativ till en \xc3\xb6kad satsning mot ringa brott, s\xc3\xa5som skadeg\xc3\xb6relse, klotter, tjuv\xc3\xa5kning i tunnelbanan och ordningsst\xc3\xb6rningar. Detta var i linje med den kriminologiska doktrin som s\xc3\xa4ger att vardagsbrott och oordning, \xc3\xa4ven om brotten i sig \xc3\xa4r mindre allvarliga, leder till \xc3\xb6kad kriminalitet och otrygghet. Kriminaliteten minskade kraftigt under Giulianis tid som borgm\xc3\xa4stare, men det \xc3\xa4r omstritt i hur h\xc3\xb6g grad detta hade att g\xc3\xb6ra med Giulianis insatser. Minskningen av brottsligheten i staden hade inletts redan 1990, och brottsligheten minskade \xc3\xa4ven i andra stora amerikanska st\xc3\xa4der under samma period. Under sin tid som borgm\xc3\xa4stare kritiserades han i samband med flera incidenter av polisbrutalitet. Det mest k\xc3\xa4nda fallet var Amadou Diallo som sk\xc3\xb6ts till d\xc3\xb6ds av fyra civilkl\xc3\xa4dda poliser._NEWLINE_I samband med 11 september-attackerna 2001 hyllades Giuliani f\xc3\xb6r sitt ledarskap som borgm\xc3\xa4stare i New York. F\xc3\xb6r detta uts\xc3\xa5gs han till Time magazines \xc3\x85rets Person 2001. Den 13 februari 2002 tilldelades han \xc3\xa4ven den Brittiska Imperieorden av Elizabeth II f\xc3\xb6r sin insats. P\xc3\xa5 senare tid har han dock kritiserats f\xc3\xb6r sin hantering av 11 september-attackerna. Bland kritikerna finns det st\xc3\xb6rsta fackf\xc3\xb6rbundet f\xc3\xb6r brandm\xc3\xa4n i USA, som har h\xc3\xa4vdat att Guilianis misstag efter attackerna ledde till flera brandm\xc3\xa4ns d\xc3\xb6d. Giuliani h\xc3\xa4vdar att anklagelserna \xc3\xa4r en del av en politisk kampanj mot honom.\n_START_SECTION_\nPresidentkandidat 2008\n_START_PARAGRAPH_\nGiuliani tillk\xc3\xa4nnagav i februari 2007 att han st\xc3\xa4llde upp som kandidat i det amerikanska presidentvalet 2008 och han var d\xc3\xa5 en av de mest popul\xc3\xa4ra republikanska presidentkandidaterna. Guiliani anses tillh\xc3\xb6ra den mer liberala falangen inom det republikanska partiet eftersom han bland annat \xc3\xa4r f\xc3\xb6r fri abort och stamcellsforskning, n\xc3\xa5got som ledde till viss kritik fr\xc3\xa5n konservativt kristet h\xc3\xa5ll. Trots detta fick han st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n tv-predikanten Pat Robertson. Enligt politiska kommentatorer kunde detta vara viktigt f\xc3\xb6r Guilianis st\xc3\xb6d bland kristna v\xc3\xa4ljare, trots att han s\xc3\xa4ger sig vara f\xc3\xb6r abort och homosexuellas r\xc3\xa4ttigheter._NEWLINE_Giuliani gick ut med tolv \xc3\xa5taganden som han ville genomf\xc3\xb6ra om han blev vald till president. Det f\xc3\xb6rsta av dessa var att han skulle se till att "USA \xc3\xa4r p\xc3\xa5 offensiven i terroristernas krig mot oss". Han \xc3\xa5tog sig \xc3\xa4ven bland annat att s\xc3\xa4tta stopp f\xc3\xb6r den illegala invandringen, s\xc3\xa4nka skatterna, minska USA:s beroende av utl\xc3\xa4ndsk olja, minska antalet aborter, ge medborgarna b\xc3\xa4ttre tillg\xc3\xa5ng till v\xc3\xa5rd genom privata l\xc3\xb6sningar och st\xc3\xa4rka USA:s rykte i v\xc3\xa4rlden. _NEWLINE_Den 30 januari 2008 gav Giuliani upp kampen om att bli USA:s president efter en tredjeplats i det republikanska prim\xc3\xa4rvalet i Florida. Han st\xc3\xb6dde d\xc3\xa4refter John McCain, som till slut blev republikanernas presidentkandidat 2008.'