b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Kolmodin\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Kolmodin, f\xc3\xb6dd 22 februari 1884 i Bromma, d\xc3\xb6d 9 oktober 1933 i Addis Abeba, var en svensk spr\xc3\xa5kvetare och diplomat.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nKolmodin var son till Adolf Kolmodin, en framst\xc3\xa5ende teolog och missionsledare, och dennes hustru Nelly von Post, och tillh\xc3\xb6rde samma pr\xc3\xa4stsl\xc3\xa4kt som psalmf\xc3\xb6rfattaren Israel Kolmodin samt var kusin med Hampus von Post. Han var bror till bland andra Rudolf Kolmodin och Gustaf Kolmodin. _NEWLINE_Genom faderns yrke och livsv\xc3\xa4g kom han tidigt i kontakt med samtidens akademiska forskning r\xc3\xb6rande orientalistik, grekiska och semitiska spr\xc3\xa5k. Sedan han 1901 inskrivits vid Uppsala universitet blev han aktiv i Juvenalorden, och kom i sitt vetenskapliga engagemang att st\xc3\xa5 Sven Hedin, Harald Hj\xc3\xa4rne, Sven Lidman och Adrian Molin n\xc3\xa4ra. _NEWLINE_Efter \xc3\xa5tta \xc3\xa5rs studier f\xc3\xb6ljde Kolmodin med sin far d\xc3\xa5 denne gjorde en inspektionsresa till Evangeliska Fosterlands Stiftelsens missionsarbete i Ostafrika. Under tiden i Ostafrika studerade Kolmodin spr\xc3\xa5k och folkloristik samt b\xc3\xb6rjade l\xc3\xa4ra sig turkiska. Efter Etiopien f\xc3\xb6retog han arkivstudier i Konstantinopel, fortsatte turkiska studier i Berlin, doktorerade 1914 och innehade en docentur i semitiska spr\xc3\xa5k i Uppsala 1914\xe2\x80\x931921. _NEWLINE_Han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde 1917 till Konstantinopel, i f\xc3\xb6rsta hand i syfte att studera materialet som fanns d\xc3\xa4r om Karl XII. Han kn\xc3\xb6ts till staden genom att utn\xc3\xa4mnas till honor\xc3\xa4rattach\xc3\xa9 f\xc3\xb6r att 1920 bli dragoman; vid flera tillf\xc3\xa4llen var han tillf\xc3\xa4llig charg\xc3\xa9 d\'affaires. Fr\xc3\xa5n 1923 innehade han titeln legationssekreterare och 1928\xe2\x80\x931931 f\xc3\xb6rste legationssekreterare. Han har kallats f\xc3\xb6r Sveriges "siste dragoman"._NEWLINE_I Kolmodins historiska studier samarbetade han med Arthur Stille och Ahmet Refik men trots underst\xc3\xb6d av \xc3\xa4rkebiskop Nathan S\xc3\xb6derblom \xc3\xa4r frukterna d\xc3\xa4rav till stora delar outgivna. Ett annat centralt forskningsf\xc3\xa4lt var m\xc3\xb6tet mellan grekisk-ortodoxa kyrkan och islam som pr\xc3\xa4glat Konstantinopels historia. _NEWLINE_Kolmodin hamnade 1924 \xc3\xa5terigen i Etiopien sedan kung Ras Tafari sett hans portr\xc3\xa4tt under ett svenskt statsbes\xc3\xb6k och beg\xc3\xa4rde att f\xc3\xa5 honom som politisk r\xc3\xa5dgivare. I Etiopien fick han sedermera titeln legationsr\xc3\xa5d i disponibilitet. Han gick sedan i tj\xc3\xa4nst hos Haile Selassie. P\xc3\xa5 grund av Kolmodin kom den etiopiska utrikestj\xc3\xa4nsten att organiseras som den svenska. Kolmodins liv slutade pl\xc3\xb6tsligt 1933. Han gravsattes under h\xc3\xb6gtidliga former i Uppsala 8 juni 1934._NEWLINE_Enligt vissa uppgifter bidrog Kolmodin starkt till att det nya turkiska alfabetet \xe2\x80\x93 genom Turkiets d\xc3\xa5varande president Mustafa Kemal Atat\xc3\xbcrks stora spr\xc3\xa5kreform, som bland annat innebar att det arabiska alfabetet fr\xc3\xa5ngicks - inkluderade bokstaven \xc3\xb6._NEWLINE_Bland Kolmodins skrifter m\xc3\xa4rks Traditions de Tsazzega et Hazzega (1912\xe2\x80\x931916), Tigrinische Wochenbettlieder (1917), flera uppsatser i Karolinska f\xc3\xb6rbundets \xc3\xa5rsbok, d\xc3\xa4ribland Said Mehemed effendi\'s ber\xc3\xa4ttelse om sin beskickning till Sverige 1733 (1920). Kolmodin \xc3\xb6versatte \xc3\xa4ven Esaias Tegn\xc3\xa9r till turkiska.\n_START_SECTION_\nTryckta skrifter\n_START_PARAGRAPH_\nFullst\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6rteckning i "Bibliografi \xc3\xb6ver Johannes Kolmodins tryckta skrifter." Johannes Kolmodin i brev och skrifter. (Filologiskt arkiv 41.) Utg. av Kungl. Vitterhets historie och antikvitets akademien. Stockholm 1999.'