b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Karl Rodbertus\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Karl Rodbertus (-Jagetzow), f\xc3\xb6dd 12 augusti 1805 i Greifswald, d\xc3\xb6d 6 december 1875 i Jagetzow, var en tysk nationalekonom, en av de fr\xc3\xa4msta grundl\xc3\xa4ggarna av den vetenskapliga socialismen, av Adolph Wagner kallad "den ekonomiska socialismens Ricardo"._NEWLINE_Rodbertus, vars far var professor i romersk r\xc3\xa4tt och justitier\xc3\xa5d i svensk tj\xc3\xa4nst, studerade juridik vid G\xc3\xb6ttingens och Berlins universitet och blev 1827 preussisk \xc3\xa4mbetsman. Han tog avsked 1832 och efter att under n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r ha \xc3\xa4gnat sig \xc3\xa5t resor slog han sig 1836 ned p\xc3\xa5 sitt ink\xc3\xb6pta riddargods Jagetzow i Pommern, d\xc3\xa4r han var bosatt till sin d\xc3\xb6d. Under ett par \xc3\xa5r deltog han i den aktiva politiken; 1847-49 var han s\xc3\xa5lunda ledamot av de olika efter varandra f\xc3\xb6ljande preussiska lantdagarna, och som ledare av v\xc3\xa4nstra centern lade han sig mycken vinn om Tysklands enhet under en monarkisk-konstitutionell f\xc3\xb6rfattning och erk\xc3\xa4nnande av Frankfurtparlamentets beslut; sommaren 1848 innehade han under ett par veckor kultusministerportf\xc3\xb6ljen. Sedan systemet med treklassval oktrojerats, drog han sig tillbaka fr\xc3\xa5n politiken f\xc3\xb6r att \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t f\xc3\xb6rfattarverksamhet._NEWLINE_Rodbertus kritiserade det r\xc3\xa5dande ekonomiska systemet s\xc3\xa4rskilt utifr\xc3\xa5n att produktionen ej r\xc3\xa4ttar sig efter samh\xc3\xa4llets behov, utan efter den f\xc3\xb6refintliga effektiva - med k\xc3\xb6pkraft utrustade \xe2\x80\x93 efterfr\xc3\xa5gan efter tillfredsst\xc3\xa4llelsemedel. H\xc3\xb6rnstenen f\xc3\xb6r hans f\xc3\xb6rdelningsteoretiska byggnad \xc3\xa4r den uppfattningen, att alla ekonomiska nyttigheter \xe2\x80\x93 till skillnad fr\xc3\xa5n de "naturliga", den \xc3\xa4ldre av naturen fritt givna \xe2\x80\x93 rent ekonomiskt sett, \xc3\xa4r endast produkter av arbete, nedlagt i dem, antingen omedelbart eller ocks\xc3\xa5 medelbart: i verktyg, halvfabrikat o.s.v. Det arbete, som h\xc3\xa4rvidlag kommer i betraktande s\xc3\xa5som de ekonomiska nyttigheternas enda ursprungliga kostnadselement \xc3\xa4r det fysiska; det intellektuella \xc3\xa4r oavsett sin betydelse outsinligt och kostar ingenting. Men i det nuvarande samh\xc3\xa4llet erh\xc3\xa5ller arbetarna endast en del av sina produkters v\xc3\xa4rde, medan den \xc3\xb6vriga delen av nationalinkomsten antar karakt\xc3\xa4ren av jordr\xc3\xa4nta och kapitalvinst. Tillkomsten av denna arbetsfria inkomst beror p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 samverkande orsaker: 1) den ekonomiska, att efter arbetsf\xc3\xb6rdelningens inf\xc3\xb6rande frambringar arbetet mera \xc3\xa4n vad arbetarna beh\xc3\xb6ver f\xc3\xb6r sitt uppeh\xc3\xa4lle och arbetets forts\xc3\xa4ttande, samt 2) den r\xc3\xa4ttsliga, att den privata \xc3\xa4gander\xc3\xa4tten till naturtillg\xc3\xa5ngarna och kapitalf\xc3\xb6rem\xc3\xa5len existerar. Det f\xc3\xb6rsigg\xc3\xa5r allts\xc3\xa5 en utsugning av arbetarna, vilken blir allt st\xc3\xb6rre, i den m\xc3\xa5n arbetets produktivitet \xc3\xb6kas genom utvecklingen. Arbetarna erh\xc3\xa5ller en l\xc3\xb6n, som visserligen kan stiga absolut, men sjunker relativt, d.v.s. i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till det totala produktv\xc3\xa4rdet (nationalproduktionen). Detta \xc3\xa4r Rodbertus bekanta "lag om den fallande l\xc3\xb6nekvoten"; i denna ser han orsaken till den v\xc3\xa4xande massfattigdomen och de ekonomiska kriserna. Hans kristeori \xc3\xa4r, i korthet, denna: produktionen ger en stigande avkastning, men arbetarnas k\xc3\xb6pkraft st\xc3\xa5r i det stora hela stilla; inom vissa n\xc3\xa4ringsgrenar kommer det f\xc3\xb6ljaktligen till \xc3\xb6verproduktion, och denna sprider sig alltmer._NEWLINE_Det ideala botemedlet mot massfattigdom och ekonomiska kriser samt d\xc3\xa4rmed \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljande sociala missf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden erbjuds i ett kollektivistiskt samh\xc3\xa4llsskick. Detta skulle inneb\xc3\xa4ra samf\xc3\xa4lld \xc3\xa4gander\xc3\xa4tt till naturtillg\xc3\xa5ngar och kapital samt privat \xc3\xa4gander\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r den enskilde till v\xc3\xa4rdet av hans produkter (arbetsresultat), men genomf\xc3\xb6randet av detta samh\xc3\xa4llsskick kan m\xc3\xb6jligen inte ske inom femhundra \xc3\xa5r. F\xc3\xb6rsta steget i arbetarklassens frig\xc3\xb6relse fr\xc3\xa5n jord\xc3\xa4gare och kapitalister \xc3\xa4r inf\xc3\xb6rande av en nationell l\xc3\xb6netariff p\xc3\xa5 grundval av en av staten fastst\xc3\xa4lld normalarbetsdag och likaledes ett normalt dagsverke (styckearbete), utf\xc3\xb6rbart med genomsnittlig flit och skicklighet. Detta dagsverke, som f\xc3\xb6r en del individer kan kr\xc3\xa4va en l\xc3\xa4ngre, f\xc3\xb6r andra en kortare tid \xc3\xa4n den som normal best\xc3\xa4mda arbetsdagen, betalas med en f\xc3\xb6r varje yrke periodiskt mellan arbetsgivare och arbetare, under statens auktoritet, \xc3\xb6verenskommen normal l\xc3\xb6nesats. P\xc3\xa5 det s\xc3\xa4ttet kommer arbetet att bli den allm\xc3\xa4nna v\xc3\xa4rdem\xc3\xa4taren f\xc3\xb6r alla slag av nyttigheters v\xc3\xa4rde. Fr\xc3\xa5n l\xc3\xb6nen avdras n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga avgifter f\xc3\xb6r till exempel statsf\xc3\xb6rvaltning. Vid en s\xc3\xa5dan reform skulle \xc3\xa4ven de traditionella pengarna ers\xc3\xa4ttas med "l\xc3\xb6nesedlar" som betalningsmedel f\xc3\xb6r varor och v\xc3\xa4rdem\xc3\xa4tta efter ber\xc3\xa4knat normalt arbete. Staten utger dessa sedlar och f\xc3\xb6rstr\xc3\xa4cker l\xc3\xa5n av dem till arbetsgivare, alltefter antalet arbetare; arbetsgivarna ha att \xc3\xa5terg\xc3\xa4lda dessa l\xc3\xa5n i varor, v\xc3\xa4rdesatta efter normalarbetet. Staten f\xc3\xb6rvarar varorna i s\xc3\xa4rskilda magasin, och h\xc3\xa4r kan arbetarna, sedan de som l\xc3\xb6n mottagit s\xc3\xa5dana sedlar, utv\xc3\xa4xla dem i enlighet med det s\xc3\xa5lunda konstituerade v\xc3\xa4rdet. Denna plan f\xc3\xb6refaller Rodbertus ha utvecklat, \xc3\xa5tminstone ursprungligen, oberoende av Robert Owen och Pierre-Joseph Proudhon._NEWLINE_Enligt Rodbertus historisk-filosofiska uppfattning hade det m\xc3\xa4nskliga samh\xc3\xa4llet genomg\xc3\xa5tt det hednisk-antika stadiet \xe2\x80\x93 inneslutande successivt teokrati, kaststat, satrapi och politi \xe2\x80\x93, under vilket stadium arbetande m\xc3\xa4nniskor \xc3\xa4gdes av m\xc3\xa4nniskor, samt d\xc3\xa4refter intr\xc3\xa4tt i det kristlig-germanska stadiet \xe2\x80\x93 med kyrkstat, st\xc3\xa4nderstat, byr\xc3\xa5kratisk och s\xc3\xa5 representativ stat. Detta stadium, varunder penninghush\xc3\xa5llningen utvecklar sig, k\xc3\xa4nnetecknas av den privata \xc3\xa4gander\xc3\xa4tten till naturtillg\xc3\xa5ngar och kapital med \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljande exploatering av arbetet. N\xc3\xa4sta stadium blir det kristlig-sociala, utm\xc3\xa4rkt av en framtr\xc3\xa4dande religi\xc3\xb6s karakt\xc3\xa4r och den ovann\xc3\xa4mnda kollektivistiska ordningen. Utvecklingen g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n isolerad hush\xc3\xa5llning till folkhush\xc3\xa5llning och s\xc3\xa5 till starkt centraliserad statshush\xc3\xa5llning._NEWLINE_Genom sitt kraftiga framh\xc3\xa5llande av statsenhets- och statsallmaktstanken betecknas Rodbertus som "den moderna tyska statssocialismens klassiker". Han var "idealistisk socialist", nationell och monarkisk. I den socialdemokratiska r\xc3\xb6relsen ville han ej deltaga; s\xc3\xa5lunda avb\xc3\xb6jde han Ferdinand Lassalles upprepade framst\xc3\xa4llningar till honom att ansluta sig till "Allgemeiner Arbeiterverein". Den katedersocialistiska riktningen betecknade han n\xc3\xa5got h\xc3\xa5nfullt som "sockervattenssocialism." Han ut\xc3\xb6vade ett starkt teoretiskt inflytande p\xc3\xa5 Lassalle; att han s\xc3\xa5 gjorde p\xc3\xa5 Karl Marx, f\xc3\xb6rnekas \xc3\xa5tminstone av Friedrich Engels. Flera icke-socialistiska nationalekonomer, som Adolph Wagner och Lorenz von Stein, tog ocks\xc3\xa5 m\xc3\xa4rkbart intryck av "den kontemplative Robinson" (som Rodbertus kallade sig sj\xc3\xa4lv). Rodbertus skrev \xc3\xa4ven om jordbrukskrediten \xe2\x80\x93 med yrkande, att inte kapital-, utan endast r\xc3\xa4ntefordringar skulle f\xc3\xa5 intecknas och uts\xc3\xb6kas i jordegendom \xe2\x80\x93 samt l\xc3\xa4mnade v\xc3\xa4rdefulla bidrag till k\xc3\xa4nnedomen om det antika Roms ekonomiska r\xc3\xa4ttshistoria.'