b"\n_START_ARTICLE_\nAntonov An-22\n_START_SECTION_\nKonstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nKonstruktionen av Antonov 22 har stora likheter med konstruktionen av USA:s milit\xc3\xa4ra transportplan Lockheed C-130 \xe2\x80\x9dHercules\xe2\x80\x9d. B\xc3\xa5da har h\xc3\xb6gt placerade vingar och motorer. landst\xc3\xa4llet \xc3\xa4r av samma typ och har samma placering. Motorvalet \xc3\xa4r samma men USA har valt en konventionell propellerkonstruktion. B\xc3\xa5da planen tj\xc3\xa4nar \xc3\xa4ven samma syfte.\n_START_SECTION_\nVinge och framdrivning\n_START_PARAGRAPH_\nFlygplanet \xc3\xa4r ett rakvingat flygplan med fyra turbopropmotorer. Varje motor \xc3\xa4r utrustad med tv\xc3\xa5 motroterande propellrar. Den raka vingen \xc3\xa4r ol\xc3\xa4mplig f\xc3\xb6r hastigheter n\xc3\xa4ra och en bit under ljudets hastighet, men de goda egenskaperna vid l\xc3\xa5ga hastigheter, till exempel kort start- och landningsstr\xc3\xa4cka, l\xc3\xa5g stallhastighet. Den raka vingen saknar ocks\xc3\xa5 de vikningstendenser som en pilvinge har, d\xc3\xa5 planet flyger l\xc3\xa5ngsamt och sv\xc3\xa4nger. Vingarna \xc3\xa4r placerade h\xc3\xb6gt p\xc3\xa5 flygplanskroppen, vilket minskar risken att propellerbladen tar i l\xc3\xa5ga tr\xc3\xa4d eller buskar. Den h\xc3\xb6ga placeringen g\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 att planet ligger stadigare och stabilare i luften. Men planet blir sv\xc3\xa5rare att sv\xc3\xa4nga, d\xc3\xa5 mer kraft m\xc3\xa5ste l\xc3\xa4ggas p\xc3\xa5 skevrodren._NEWLINE_En konventionell propeller g\xc3\xb6r att flygplanet vill vrida sig runt sin egen axel (h\xc3\xb6jdaxel). Orsaken \xc3\xa4r att lufttrycket varierar med h\xc3\xb6jden. Lufttrycket \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 h\xc3\xb6gre d\xc3\xa5 propellerbladets spets befinner sig i sin l\xc3\xa4gsta position \xc3\xa4n i sin h\xc3\xb6gsta position. Vilket h\xc3\xa5ll planet vill vrida sig beror p\xc3\xa5 propellerns rotationsriktning. Problemet kan l\xc3\xb6sas p\xc3\xa5 flera s\xc3\xa4tt. Det enklaste s\xc3\xa4ttet \xc3\xa4r att vrida roderytorna eller med n\xc3\xa5gon kontrollyta kompensera f\xc3\xb6r kursf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen som propellern skapar. Denna l\xc3\xb6sning \xc3\xa4r den vanligaste p\xc3\xa5 enmotoriga plan. En l\xc3\xb6sning som fungerar om det \xc3\xa4r j\xc3\xa4mnt antal motorer p\xc3\xa5 planet \xc3\xa4r att l\xc3\xa5ta motorerna p\xc3\xa5 styrbord vinge rotera \xc3\xa5t ett h\xc3\xa5ll, och l\xc3\xa5ta motorerna p\xc3\xa5 babords vinge rotera \xc3\xa5t ett annat h\xc3\xa5ll. Denna l\xc3\xb6sning medf\xc3\xb6r dock nackdelen att tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4xell\xc3\xa5dor och tv\xc3\xa5 propellrar m\xc3\xa5ste konstrueras._NEWLINE_L\xc3\xb6sningen som valts till Antonov 22 med dubbla propellrar som roterar i motsatt riktning till varandra g\xc3\xb6r att den vridande verkan fr\xc3\xa5n propellrarna tar ut varandra. Konstruktionen g\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 att det blir f\xc3\xa4rre blad per propeller vilket g\xc3\xb6r det enklare att konstruera sj\xc3\xa4lva propellrarna. Men konstruktionen med motroterande propellrar \xc3\xa4r komplicerad. Den har dubbla propelleraxlar med den ena axeln inuti den andra och stigningen (bladens anfallsvinkel mot luften) p\xc3\xa5 bladen och varvtalet m\xc3\xa5ste synkroniseras mellan de b\xc3\xa5da propellrarna. Att \xc3\xa5stadkomma en under g\xc3\xa5ng variabel stigning p\xc3\xa5 propellern \xc3\xa4r inte helt trivialt p\xc3\xa5 en konventionell propeller, men p\xc3\xa5 motroterande m\xc3\xa5ste de dessutom vara synkroniserade. Konstruktionen \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r dyr och f\xc3\xb6ljaktligen ovanlig._NEWLINE_Att utrusta planet med turbopropmotorer (med underljudspropellrar) medf\xc3\xb6r en l\xc3\xa4gre hastighet (relativt turbofl\xc3\xa4kt och turbojetmotorer), men propellrar med under g\xc3\xa5ng st\xc3\xa4llbara blad medf\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 flera positiva egenskaper. Den st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rdelen \xc3\xa4r att motorn kan arbeta vid ett optimalt varvtal och belastningen, vilket ger kortare startstr\xc3\xa4cka och l\xc3\xa4gre br\xc3\xa4nslef\xc3\xb6rbrukningen. Att bladen kan vridas medf\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 att motorerna kan reverseras s\xc3\xa5 att de kan anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att bromsa planet vid landning vilket minskar slitaget p\xc3\xa5 d\xc3\xa4cken och om reverseringen \xc3\xa4r kraftig kan planet backa, vilket inte ett jetplan kan._NEWLINE_Initialt var planet utrustat med en enkel roterande \xc3\xa5ttabladig propeller (typ AV-90), men den ersattes senare med den f\xc3\xb6r typen karakteristiska motroterande propellern.\n_START_SECTION_\nLandst\xc3\xa4llet\n_START_PARAGRAPH_\nLandst\xc3\xa4llet \xc3\xa4r konstruerat med ett nosst\xc3\xa4ll och tv\xc3\xa5 huvudlandst\xc3\xa4ll placerade p\xc3\xa5 flygplanskroppen. Huvudlandst\xc3\xa4llen \xc3\xa4r monterade i ett utanp\xc3\xa5liggande hjulhus vilket inte inkr\xc3\xa4ktar p\xc3\xa5 lastrummet  och ger \xc3\xb6kad stabiliteten d\xc3\xa5 hjulbasen blir bredare, men det utanp\xc3\xa5liggande hjulhuset ger ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6kat luftmotst\xc3\xa5nd. Landst\xc3\xa4llen \xc3\xa4r korta vilket ger en relativt l\xc3\xa5g markfrig\xc3\xa5ng, men g\xc3\xb6r dem mindre k\xc3\xa4nsliga f\xc3\xb6r oj\xc3\xa4mnheter i landningsbanan. Nosst\xc3\xa4llet har tv\xc3\xa5 hjul och huvudlandst\xc3\xa4llen har totalt 12 hjul. Huvudlandst\xc3\xa4llet \xc3\xa4r konstruerat s\xc3\xa5 att varje hjulpar har sin egen hjulupph\xc3\xa4ngning och fj\xc3\xa4dring. Antalet hjul och konstruktionen g\xc3\xb6r att Antonov 22 kan landa p\xc3\xa5 icke h\xc3\xa5rdgjorda landningsbanor, det vill s\xc3\xa4ga gr\xc3\xa4s och grus.  F\xc3\xb6r att ytterligare f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra landningsegenskaperna p\xc3\xa5 d\xc3\xa5liga landningsbanor kan lufttrycket i d\xc3\xa4cken st\xc3\xa4llas in fr\xc3\xa5n cockpit. F\xc3\xb6r att skydda landst\xc3\xa4ll och tillh\xc3\xb6rande man\xc3\xb6vreringssystem \xc3\xa4r luckorna i hjulhusen endast \xc3\xb6ppna i samband med att hjulen f\xc3\xa4lls ut eller in, detta f\xc3\xb6r att skydda hjulupph\xc3\xa4ngning och hjulhus mot smuts och lera.\n_START_SECTION_\nBaken\n_START_PARAGRAPH_\nBaken p\xc3\xa5 planet \xc3\xa4r uppsv\xc3\xa4ngd mer \xc3\xa4n normalt p\xc3\xa5 grund av landst\xc3\xa4llens konstruktion. Baktill finns en utf\xc3\xa4llbar lastramp och en lastlucka. Stj\xc3\xa4rtrodren bildrar till ett H sett bakifr\xc3\xa5n. Flygplanet har dubbla stj\xc3\xa4rtfenor och stj\xc3\xa4rtfenorna g\xc3\xa5r dessutom delvis nedanf\xc3\xb6r h\xc3\xb6jdrodren. Konstruktionen \xc3\xa4r vald f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla nere planets h\xc3\xb6jd, g\xc3\xb6ra planet l\xc3\xa4ttare att man\xc3\xb6vrera vid ett motorfel och f\xc3\xb6r att bibeh\xc3\xa5lla god styrf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga d\xc3\xa5 planet b\xc3\xa4r last p\xc3\xa5 ryggen (extern last). Konstruktionen har dock en allvarlig fara. Om piloten i samband med start eller landning \xc3\xb6verroterar (lyfter nosen f\xc3\xb6r mycket) \xc3\xa4r det inte stj\xc3\xa4rten som sl\xc3\xa5r i banan utan rodren i stj\xc3\xa4rten som tar i, vilket kan g\xc3\xb6ra planet man\xc3\xb6verodugligt._NEWLINE_Stj\xc3\xa4rten p\xc3\xa5 Antonov 22 med sin H formade roderplacering har inspirerat konstrukt\xc3\xb6rerna av Antonov 225 som ocks\xc3\xa5 kan b\xc3\xa4ra extern last. Liknande roderkonstruktioner kan \xc3\xa4ven hittas p\xc3\xa5 SATIC Airbus A300-600ST \xe2\x80\x9dBeluga\xe2\x80\x9d som har ett uppsv\xc3\xa4llt lastrum som st\xc3\xb6r luftstr\xc3\xb6mmen runt stj\xc3\xa4rtfenan.\n_START_SECTION_\nNospartiet\n_START_PARAGRAPH_\nI det glasade partiet p\xc3\xa5 planets nos h\xc3\xa5ller planets navigat\xc3\xb6r till. Han har h\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n en god utsikt \xc3\xb6ver marken nedanf\xc3\xb6r, vilket underl\xc3\xa4ttar positionsbest\xc3\xa4mning och ledning av flygarna vid visuell navigering (navigering med hj\xc3\xa4lp av v\xc3\xa4gar, sj\xc3\xb6ar, floder med mer). Flygarna sitter i en cockpit en trappa upp vilket ger dem god \xc3\xb6verblick n\xc3\xa4r de taxar p\xc3\xa5 marken och skyddar dem vid en eventuell buklandning. Den h\xc3\xb6ga placeringen har den negativa effekten att flygarna inte ser vad som h\xc3\xa4nder n\xc3\xa4rmast planet.\n_START_SECTION_\nLastrummet och passagerarutrymmet\n_START_PARAGRAPH_\nPassagerare och bes\xc3\xa4ttningen f\xc3\xa5r tilltr\xc3\xa4de till flygplanet via tv\xc3\xa5 d\xc3\xb6rrar i hjulhusen. Passagerarna som till antal kan uppg\xc3\xa5 till 29  stycken h\xc3\xa5ller till p\xc3\xa5 \xc3\xb6vre d\xc3\xa4ck._NEWLINE_Lastrummet \xc3\xa4r p\xc3\xa5 nedre d\xc3\xa4ck. Lasten f\xc3\xb6rs in och ut via lastrampen och lastlucka i baken p\xc3\xa5 planet. Lastlucka \xc3\xb6ppnas upp\xc3\xa5t. Lastrummet \xc3\xa4r utrustat med fyra stycken taktraverser vilka g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 sp\xc3\xa5r i taket och varje travers kan lyfta 2,5 ton. Sp\xc3\xa5ren f\xc3\xb6r traverserna g\xc3\xa5r ut \xc3\xb6ver lastrampen, s\xc3\xa5 att n\xc3\xa4r lastlucka \xc3\xa4r \xc3\xb6ppen kan en lastbil k\xc3\xb6ra in under baken p\xc3\xa5 planet och lasten kan lastas eller lossas utan hj\xc3\xa4lp av specialfordon vilket \xc3\xa4r den vanliga metoden i v\xc3\xa4st._NEWLINE_Via lastrampen kan last som kan k\xc3\xb6ras eller rullas ombord tas in. Till hj\xc3\xa4lp f\xc3\xb6r att rulla ombord lasten finns tv\xc3\xa5 vinschar som vardera kan leverera 2,5 ton (25 kN) dragkraft. Med detta lastsystem \xc3\xa4r det m\xc3\xb6jligt att lasta s\xc3\xa5v\xc3\xa4l stridsvagnar, som missiler  och styckegods, \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n primitiva och tillf\xc3\xa4lliga flygf\xc3\xa4lt. Lastrampen och tillh\xc3\xb6rande lucka kan \xc3\xb6ppnas under g\xc3\xa5ng s\xc3\xa5 att det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att sl\xc3\xa4ppa last med fallsk\xc3\xa4rm.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifikationerna till planet togs fram 1962 . Den f\xc3\xb6rsta flygningen med prototypen genomf\xc3\xb6rdes den 27 februari 1965  . Planet \xc3\xa4r vid den h\xc3\xa4r tidpunkten v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta flygplan . Den 16 juni 1965  flygs prototypen till Paris f\xc3\xb6r flygm\xc3\xa4ssan som ska h\xc3\xa5llas d\xc3\xa4r, det \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen som planet visas f\xc3\xb6r v\xc3\xa4st . Det \xc3\xa4r vid m\xc3\xa4ssan i Paris som planet f\xc3\xa5r sin NATO-kodbeteckning\xe2\x80\x9d Cock\xe2\x80\x9d . Det talas fr\xc3\xa5n sovjetiskt h\xc3\xa5ll om att bygga en passagerarversion av planet, en version som skulle ha m\xc3\xb6jlighet att ta 724 passagerare ._NEWLINE_Den anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att evakuera sovjetiska r\xc3\xa5dgivare ifr\xc3\xa5n Egypten under 1970-talet, d\xc3\xa5 ett stort antal fl\xc3\xb6g med detta plan._NEWLINE_N\xc3\xa5gon passagerarversion av planet byggs aldrig . Huruvida det n\xc3\xa5gonsin funnits seri\xc3\xb6sa planer p\xc3\xa5 att g\xc3\xb6ra ett passagerarplan eller inte \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att s\xc3\xa4ga, men planet \xc3\xa4r ett specialflygplan f\xc3\xb6r tunga godstransporter och kroppen har f\xc3\xa5 f\xc3\xb6nster vilket \xc3\xa4r en f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5rande faktor. Det \xc3\xa4r fullt m\xc3\xb6jligt att det hela bara var skr\xc3\xa4mselpropaganda. Men hade ett s\xc3\xa5dant plan byggts och s\xc3\xa5lts till v\xc3\xa4st hade det varit en sv\xc3\xa5r konkurrent f\xc3\xb6r Boeing med flera, p\xc3\xa5 tunga medeldistanslinjer._NEWLINE_Det var planerat att bygga 100 stycken flygplan av typen och att det sista planet ska levereras 1974 . Till sist byggdes 67 stycken Antonov 22  mellan 1966  och 1973 . Av de plan som producerades fl\xc3\xb6g ca 50 stycken f\xc3\xb6r Aeroflot  och de resterande f\xc3\xb6r milit\xc3\xa4ren (enligt k\xc3\xa4lla  har bara ett f\xc3\xa5 tal Antonov 22 flugit civilt, k\xc3\xa4lla  s\xc3\xa4ger att flertalet har flugit under civil t\xc3\xa4ckmantel f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 l\xc3\xa4ttare landningstillst\xc3\xa5nd). Planet har inte exporterats under Sovjettiden . 1986  g\xc3\xa5r planets tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring mot sitt slut d\xc3\xa5 planet b\xc3\xb6rjar ers\xc3\xa4ttas av sin eftertr\xc3\xa4dare Antonov 124. Den sista mer k\xc3\xa4nda uppgiften f\xc3\xb6r flygplanstypen var att transportera vingarna till Antonov 124 p\xc3\xa5 ryggen fr\xc3\xa5n Tasjkent i Uzbekistan till Kiev i Ukraina . Hur m\xc3\xa5nga plan som fortfarande \xc3\xa4r i tj\xc3\xa4nst \xc3\xa4r oklart. Helt klart \xc3\xa4r att 1998 var ca 40 stycken i aktiv tj\xc3\xa4nst flertalet inom krigsmakten ._NEWLINE_Antonov 22 har tillverkats i tv\xc3\xa5 versioner, An-22 Antheus och An-22a , av vilka An-22 \xc3\xa4r den \xc3\xa4ldre. Version An-22a blev den prim\xc3\xa4ra serietillverkade modellen. Det som skiljer de tv\xc3\xa5 modellerna \xc3\xa5t \xc3\xa4r br\xc3\xa4nslesystemet och att An-22a har modernare och uppdaterade instrument  samt radar ._NEWLINE_Antonov 22 var n\xc3\xa4r den kom v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta flygplan  (rekordet \xc3\xb6vertogs senare av Lockheed Martin C-5 Galaxy ), planet \xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta turbopropplan . Motorerna \xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta turbopropmotorer . Antonov 22 har innehaft flera andra v\xc3\xa4rldsrekord vad g\xc3\xa4ller lastf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga, st\xc3\xb6rta lasten lyft till st\xc3\xb6rsta h\xc3\xb6jd, med mera . Vad g\xc3\xa4ller rekorden f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rsta turbopropplan med v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta turbopropmotorer tillsammans med Tupolev Tu-114 och Tupolev Tu-95  som har samma motorer och antal (4 stycken) \xc3\xa4r det troligen ett rekord som kommer att best\xc3\xa5, s\xc3\xa5 vida vi inte f\xc3\xa5r en ny oljekris som driver fram stor br\xc3\xa4nslesn\xc3\xa5la turbopropplan.\n_START_SECTION_\nFramtiden\n_START_PARAGRAPH_\nNormalt g\xc3\xa5r utvecklingen av flygplan av typen Antonov 22 mot st\xc3\xb6rre plan med h\xc3\xb6gre hastigheter och mer last. Men det finns en liten nisch f\xc3\xb6r planet n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller tunga transporter (\xc3\xb6ver 30 ton) till korta och d\xc3\xa5liga flygf\xc3\xa4lt. Denna nisch \xc3\xa4r dock liten d\xc3\xa5 det finns flera konkurrenter i de l\xc3\xa4gre viktklasserna, och s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge lasten kan delas upp i mindre bitar s\xc3\xa5 har inte Antonov 22 n\xc3\xa5gon f\xc3\xb6rdel av sin st\xc3\xb6rre prestanda (vikt och volym).\n_START_SECTION_\nOlyckor\n_START_PARAGRAPH_\nAntonov 22 har s\xc3\xa5 vitt det \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt aldrig blivit kapat . Typen har varit inblandad i nio haverier  och 95 personer  har f\xc3\xa5tt s\xc3\xa4tta livet till. Med h\xc3\xa4nsyn till antalet tillverkade plan har procentuellt m\xc3\xa5nga flygplan varit inblandade i haverier. En del av haverierna beror p\xc3\xa5 den m\xc3\xa4nskliga faktorn, och samtliga havererade plan har tillh\xc3\xb6rt flygvapnet . Typen flygs under tuffa f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, s\xc3\xa5 en f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jd olycksrisk b\xc3\xb6r vara normal samt under en l\xc3\xa5ng tidsperiod.\n_START_SECTION_\n18 juli 1970\n_START_PARAGRAPH_\nPlan CCCP-09303 tillh\xc3\xb6rande sovjetiska flygvapnet p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g fr\xc3\xa5n Keflav\xc3\xadk p\xc3\xa5 Island till Sydney Airport i Kanada kom aldrig fram till sin destination. Sista kontakten med planet \xc3\xa4r 47 minuter efter start. Planet och de 23 (8 bes\xc3\xa4ttningsm\xc3\xa4n och 15  passagerare) ombordvarandes \xc3\xb6de \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt. Planet i fr\xc3\xa5ga var vid f\xc3\xb6rsvinnandet inte ett \xc3\xa5r gammalt. K\xc3\xa4lla bekr\xc3\xa4ftar att olyckan intr\xc3\xa4ffat.\n_START_SECTION_\n19 december 1970\n_START_PARAGRAPH_\nPlan CCCP-09305, tillverkat 1969, tillh\xc3\xb6rande sovjetiska flygvapnet. Planet lyfter fr\xc3\xa5n Dhaka-Tejgaon Airport (DAC/VGTJ) i Bangladesh. 40 minuter efter start g\xc3\xa5r en propeller s\xc3\xb6nder. Splittret fr\xc3\xa5n propellern f\xc3\xb6rst\xc3\xb6r systemet som har hand om motorernas kontroll. Bes\xc3\xa4ttningen g\xc3\xb6r en n\xc3\xb6dnedstigning f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka n\xc3\xb6dlanda p\xc3\xa5 Panagarh, Indien. De har inte m\xc3\xb6jligt att f\xc3\xa4lla ut hjul eller anv\xc3\xa4nda flaps (vingklaffar) f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 ner farten. Farten \xc3\xa4r f\xc3\xb6r h\xc3\xb6g s\xc3\xa5 markeffekten g\xc3\xb6r det om\xc3\xb6jligt att landa planet. Planet kommer inte n\xc3\xa4rmare marken \xc3\xa4n en meter under landningsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket. Efter att ha missat landningspunkten med mer \xc3\xa4n 2000 meter girar planet \xc3\xa5t h\xc3\xb6ger. H\xc3\xb6ger vingspetts tar i marken, planet bryts s\xc3\xb6nder vid kontakten med marken och fattar eld, alla 17 personer ombord omkommer. K\xc3\xa4lla bekr\xc3\xa4ftar att olyckan intr\xc3\xa4ffat.\n_START_SECTION_\n22 december 1976\n_START_PARAGRAPH_\nPlan CCCP-09318, tillverkat 1973, tillh\xc3\xb6rande Sovjetiska flygvapnet. Planet utf\xc3\xb6r en testflygning d\xc3\xa4r maximala roderutslag anv\xc3\xa4nds. Planet hamnar f\xc3\xb6rst i en slip (flygplanet r\xc3\xb6r sig s\xc3\xa5v\xc3\xa4l sidledes som fram\xc3\xa5t) p\xc3\xa5 6000 m h\xc3\xb6jd. F\xc3\xb6rstepiloten f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man\xc3\xb6vrera planet f\xc3\xb6r att inte f\xc3\xb6rlora h\xc3\xb6jd ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att ta kontroll \xc3\xb6ver planet. Planet n\xc3\xa5r till sist en kritisk anfallsvinkel (vinkel relativt horisonten) och g\xc3\xa5r i spinn. Planet bryts s\xc3\xb6nder i luften. Det finns inga uppgifter om omkomna. Det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att bes\xc3\xa4ttningen kan ha hoppat.  I k\xc3\xa4llan finns en anm\xc3\xa4rkning om att olyckan kan ha intr\xc3\xa4ffat 1977 och inte 1976.  K\xc3\xa4lla s\xc3\xa4ger att en olycka intr\xc3\xa4ffa 1976, troligen denna olycka. Ingen olycka finns 1977 i k\xc3\xa4lla . Haveriet intr\xc3\xa4ffade n\xc3\xa4ra Seshcha-Br'ansk AFB (AFB Arm\xc3\xa9flygplats/bas).\n_START_SECTION_\n8 juni 1977\n_START_PARAGRAPH_\nPlan CCCP-09349, tillverkat 1972, tillh\xc3\xb6rande Sovjetiska flygvapnet. Planet glider av landningsbanan p\xc3\xa5 Seshcha-Br'ansk AFB efter en avbruten start och hamnar i en skog. N\xc3\xa4r bes\xc3\xa4ttningen avbryter starten har planet passerat hastigheten V1 (V1 \xc3\xa4r hastigheten vid vilken piloten m\xc3\xa5ste avg\xc3\xb6r om det g\xc3\xa5r att lyfta. Vid hastighet \xc3\xb6ver V1 \xc3\xa4r det inte s\xc3\xa4kert att planet kan stoppas p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6r flygplanstypen definierade startstr\xc3\xa4ckan.). Samtliga ombord klarade sig, planet avf\xc3\xb6rs till skrot.\n_START_SECTION_\n2 juni 1980\n_START_PARAGRAPH_\nPlan CCCP-09311, tillverkat 1974, tillh\xc3\xb6rande Sovjetiska flygvapnet. Planet st\xc3\xb6rtar p\xc3\xa5 inflygning mot Moskva-Vnukovo Airport och havererar strax f\xc3\xb6re landningsbanan. Haveriorsaken \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nd, men planet hade varken landst\xc3\xa4ll eller flaps utf\xc3\xa4llda. Tre personer omkommer. K\xc3\xa4lla bekr\xc3\xa4ftar att olyckan intr\xc3\xa4ffat.\n_START_SECTION_\n13 mars 1987\n_START_PARAGRAPH_\nPlan CCCP-09334, tillverkat 1970, tillh\xc3\xb6rande sovjetiska flygvapnet. Planet landar p\xc3\xa5 Addis Ababa-Bole Airport med h\xc3\xb6g hastighet (265\xc2\xa0km/h, 148 kts, ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r normala 130 kts) och h\xc3\xa5rt (2,35g) vilket skadar planet. Inga personer omkommer i olyckan. Planet flyg senare till Monino Museum i Ryssland d\xc3\xa4r det st\xc3\xa4lls ut. Planet avskrivs som skrot (inte m\xc3\xb6jligt att reparera).\n_START_SECTION_\n11 november 1992\n_START_PARAGRAPH_\nPlan CCCP-09303, tillverkat 1975, tillh\xc3\xb6rande Sovjetiska flygvapnet, ska flyga fr\xc3\xa5n Tver-Migalovo Airport (KLD/UUEM) i Ryssland till Yerevan Airport (EVN/UDYZ) i Armenien. Planet kraschar efter start. Olyckan beror p\xc3\xa5 slarv och nonchalans. Planet \xc3\xa4r vid haveriet kraftigt \xc3\xb6verlastat (20 ton, 25% \xc3\xb6verlast). 33 personer f\xc3\xa5r s\xc3\xa4tta livet till. K\xc3\xa4lla bekr\xc3\xa4ftar att olyckan intr\xc3\xa4ffat.\n_START_SECTION_\n18 januari 1994\n_START_PARAGRAPH_\nPlan RA-09331, tillverkat 1972, tillh\xc3\xb6rande Ryska flygvapnet. Planet ska flyga fr\xc3\xa5n Tver-Migalovo Airport (KLD/UUEM) i Ryssland till Rostov Airport (ROV/URRR) i Ryssland. Bes\xc3\xa4ttningen blir tvungna att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka n\xc3\xb6dlanda p\xc3\xa5 grund av sv\xc3\xa5righeter att h\xc3\xa5lla kontroll \xc3\xb6ver planet. Problemet intr\xc3\xa4ffar strax efter start. Planet girar (bankar) till sist kraftigt \xc3\xa5t h\xc3\xb6ger och tr\xc3\xa4ffar ett tr\xc3\xa4d och havererar 7 minuter efter start. Haveriutredningen kommer fram till att olyckan beror p\xc3\xa5 ett fel i planet skevroder. Haveriorsaken \xc3\xa4r omtvistad och Antonov skyller haveriet p\xc3\xa5 nedisning. Av bes\xc3\xa4ttningen p\xc3\xa5 7 personer omkommer 5, och av passagerarna p\xc3\xa5 3 personer omkommer 2 personer.\n_START_SECTION_\n28 december 2010\n_START_PARAGRAPH_\nPlan RA-09343, tillverkat 1974, havererade p\xc3\xa5 \xc3\xa5terresan till Tver-Migalovo flygbas, efter att ha levererat ett MiG-31 jaktflygplan till Voronezj milit\xc3\xa4ra ingenj\xc3\xb6rsvetenskapliga universitet. Flygplanet hade ingen last vid olyckstillf\xc3\xa4llet. Olyckan skedde i Tula och samtliga 12 personer ombord omkom. Som en f\xc3\xb6rsiktighets\xc3\xa5tg\xc3\xa4rd belades alla An-22 med flygf\xc3\xb6rbud, men \xc3\xa4ven alla Tu-95 eftersom de anv\xc3\xa4nder samma motor."