b'\n_START_ARTICLE_\nSkolan i Aten\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1508 blev Rafael, en ung och mycket omtalad konstn\xc3\xa4r fr\xc3\xa5n Urbino presenterad f\xc3\xb6r den d\xc3\xa5varande p\xc3\xa5ven Julius II efter rekommendationer fr\xc3\xa5n p\xc3\xa5vens arkitekt Donato Bramante, \xc3\xa4ven han fr\xc3\xa5n Urbino. P\xc3\xa5ven blev s\xc3\xa5 imponerad av Rafael att han gav honom i uppdrag att m\xc3\xa5la flera rum i Vatikanpalatset, d\xc3\xa4ribland "Stanza della Segnatura" som skulle bli p\xc3\xa5vens personliga bibliotek.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5lningen\n_START_PARAGRAPH_\nSkolan i Aten visar n\xc3\xa5gra av antikens fr\xc3\xa4msta filosofer s\xc3\xa5som Platon, Aristoteles och Pythagoras, ibland f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande andra k\xc3\xa4nda personer fr\xc3\xa5n andra epoker eller personer i Rafaels n\xc3\xa4rhet. Exempelvis \xc3\xa5terfinns Leonardo da Vinci, Michelangelo, Alexander den store, Rafaels m\xc3\xa4stare Perugino och \xc3\xa4ven Rafael sj\xc3\xa4lv i form av stora grekiska t\xc3\xa4nkare. Rafael l\xc3\xa4mnade olyckligtvis inte efter sig n\xc3\xa5gra anteckningar om personerna p\xc3\xa5 fresken s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga av dem g\xc3\xa5r inte att identifiera medan andra kan utpekas med st\xc3\xb6rsta sannolikhet._NEWLINE_Bakom personerna str\xc3\xa4cker sig en l\xc3\xa5ng korridor med rikt utsmyckade h\xc3\xb6ga valv. I bakgrunden syns \xc3\xa4ven tv\xc3\xa5 statyer f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande gudar ur den grekiska mytologin, Apollon (t.v. (Latin Apollo)) och Pallas Athena (t.h. (Latin Minerva))\n_START_SECTION_\nFilosoferna\n_START_PARAGRAPH_\nVissa av filosoferna \xc3\xa4r garanterat utpekade, till exempel Platon och Aristoteles, men med m\xc3\xa5nga andra \xc3\xa4r det sv\xc3\xa5rt att bevisa vem som egentligen \xc3\xa4r vem. Enligt Lahanas brukar de oftast identifieras som f\xc3\xb6ljer:\n_START_SECTION_\nDetaljer\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gra detaljer som \xc3\xa4r v\xc3\xa4rda att n\xc3\xa4mna \xc3\xa4r n\xc3\xa5gra av personernas h\xc3\xa4nder. Platon pekar n\xc3\xa4mligen upp\xc3\xa5t, Plotinos pekar ned\xc3\xa5t, Aristoteles h\xc3\xa5ller handen utstr\xc3\xa4ckt och "pekar" p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt p\xc3\xa5 "mitten" medan Sokrates som v\xc3\xa4nt ryggen mot de andra r\xc3\xa4knar problem p\xc3\xa5 fingrarna. Platon och Aristoteles h\xc3\xa5ller ocks\xc3\xa5 i varsin bok, Timaios respektive Etiken. Allt detta symboliserar dessa filosofers egna uppfattningar om v\xc3\xa4rlden och \xc3\xa4ven hur fel de anser att de andra har. \xc3\x84ven Diogenes (som ses liggande framf\xc3\xb6r Aristoteles) \xc3\xa4r en s\xc3\xa5dan symbolisk detalj. Han ligger avslappnat och ogenerat, helt i enlighet med hans egen filosofi._NEWLINE_Till v\xc3\xa4nster om Diogenes sitter Michelangelo (personifierad av Herakleitos) i en klassisk t\xc3\xa4nkarpose lutad mot ett stenblock. Han fanns fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan inte med i fresken men efter att Rafael sett Michelangelos halvf\xc3\xa4rdiga m\xc3\xa5lningar i Sixtinska kapellet blev Rafael s\xc3\xa5 imponerad att han m\xc3\xa5lade dit Michelangelo p\xc3\xa5 sin egen fresk._NEWLINE_Rafaels sj\xc3\xa4lvportr\xc3\xa4tt \xc3\xa5terfinns l\xc3\xa4ngst ut till h\xc3\xb6ger, precis bredvid det som troligtvis \xc3\xa4r hans m\xc3\xa4stare Perugino (personifierad av Protogenes).'