b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv\n_START_SECTION_\nVattenf\xc3\xb6ring och topografi\n_START_PARAGRAPH_\nMedelvattenf\xc3\xb6ringen vid mynningen \xc3\xa4r cirka 570 kubikmeter i sekunden, med ett maxfl\xc3\xb6de p\xc3\xa5 cirka 1000 kubikmeter per sekund (genomsnitt f\xc3\xb6r perioden 1961\xe2\x80\x931990). Avrinningsomr\xc3\xa5det \xc3\xa4r 50229 kvadratkilometer (inklusive V\xc3\xa4nerns alla tillfl\xc3\xb6den), varav 42468 kvadratkilometer i Sverige och resten i Norge. G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lvs dalg\xc3\xa5ng \xc3\xa4r ett cirka 850 kvadratkilometer stort omr\xc3\xa5de, i en cirka 4 kilometer bred korridor l\xc3\xa4ngs G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv, fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4nern till Agnesberg i G\xc3\xb6teborgs kommun. D\xc3\xa4refter forts\xc3\xa4tter dalg\xc3\xa5ngen som tektonisk zon tv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver S\xc3\xa4ve\xc3\xa5dalen och g\xc3\xa5r mot Kungsbacka, d\xc3\xa4r den l\xc3\xb6per vidare p\xc3\xa5 \xc3\xb6stsidan av Onsalalandet. \xc3\x84nnu l\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut forts\xc3\xa4tter sprickzonen ut i Kattegatts urberg._NEWLINE_Topografin \xc3\xa4r 0\xe2\x80\x93100 meter \xc3\xb6ver \xc3\xa4lvens yta, medan den relativa reliefen - avst\xc3\xa5ndet mellan h\xc3\xb6gsta och l\xc3\xa4gsta niv\xc3\xa5 hos bergytan i dalg\xc3\xa5ngen - uppg\xc3\xa5r till 200\xe2\x80\x93250 meter, vilket \xc3\xa4r i niv\xc3\xa5 med de djupaste fjordarna i Bohusl\xc3\xa4n._NEWLINE_B\xc3\xa5de med avseende p\xc3\xa5 vattenf\xc3\xb6ring och avrinningsomr\xc3\xa5de \xc3\xa4r G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv Sveriges st\xc3\xb6rsta vattendrag. V\xc3\xa4nerns st\xc3\xb6rsta tillfl\xc3\xb6de \xc3\xa4r Klar\xc3\xa4lven. R\xc3\xa4knat fr\xc3\xa5n Klar\xc3\xa4lvens k\xc3\xa4lla, som ligger i v\xc3\xa4stra H\xc3\xa4rjedalen, utg\xc3\xb6r G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv dessutom sista biten i Sveriges l\xc3\xa4ngsta vattendrag, vanligen ben\xc3\xa4mnt G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv\xe2\x80\x93Klar\xc3\xa4lven, med en totall\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 756 kilometer fr\xc3\xa5n k\xc3\xa4llan till havet._NEWLINE_Den egentliga G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv l\xc3\xa4mnar V\xc3\xa4nern vid Varg\xc3\xb6n, strax \xc3\xb6ster om V\xc3\xa4nersborg, g\xc3\xa5r s\xc3\xb6derut via Trollh\xc3\xa4ttan, Lilla Edet, Ale och Kung\xc3\xa4lv, d\xc3\xa4r den delar sig i tv\xc3\xa5 armar. Den norra armen kallas Nordre \xc3\xa4lv, medan den s\xc3\xb6dra beh\xc3\xa5ller namnet G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv (\xc3\xa4ven kallad G\xc3\xb6teborgsgrenen). B\xc3\xa5da rinner ut i Kattegatt, p\xc3\xa5 en dryg mils avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n varandra. Mellan dessa tv\xc3\xa5 \xc3\xa4lvarmar ligger \xc3\xb6n Hisingen. Upp till 75 procent av vattenf\xc3\xb6ringen g\xc3\xa5r ut i Nordre \xc3\xa4lv. Rinntiden fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4nern till havet \xc3\xa4r 1,5\xe2\x80\x935 dagar. Den totala fallh\xc3\xb6jden mellan V\xc3\xa4nern och havet \xc3\xa4r 44 meter. Vid kraftverksdammen i Trollh\xc3\xa4ttan s\xc3\xa4nker sig vattenytan cirka 33 meter genom Trollh\xc3\xa4ttefallen._NEWLINE_Gr\xc3\xa4nsen mellan \xc3\xa4lven och havet vid mynningen g\xc3\xa5r enligt Fiskeriverket l\xc3\xa4ngs en linje fr\xc3\xa5n nordligaste udden p\xc3\xa5 \xc3\x84lvnabben vid V\xc3\xa4sterberget i L\xc3\xa5ngedrag \xc3\xb6ver Knippelholmens fyr till v\xc3\xa4stra piren vid Arendals sm\xc3\xa5b\xc3\xa5tshamn p\xc3\xa5 Hisingen._NEWLINE_En av de viktigaste anv\xc3\xa4ndningarna av \xc3\xa4lven \xc3\xa4r som vattent\xc3\xa4kt f\xc3\xb6r dricksvatten f\xc3\xb6r inemot 700000 personer, som f\xc3\xa5r sitt vatten helt eller delvis fr\xc3\xa5n G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv. \xc3\x84lven anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 av industrin f\xc3\xb6r kyl- och processvatten, som recipient f\xc3\xb6r avloppsvatten, f\xc3\xb6r kraftproduktion och som farled._NEWLINE_1937 tr\xc3\xa4dde V\xc3\xa4nernregleringen i kraft. Sedan dess \xc3\xa4r vattenf\xc3\xb6ringen reglerad s\xc3\xa5v\xc3\xa4l dygnsvis som \xc3\xb6ver l\xc3\xa4ngre tid. Olika risker m\xc3\xa5ste v\xc3\xa4gas mot varandra: de \xc3\xb6kade riskerna f\xc3\xb6r \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar uppstr\xc3\xb6ms V\xc3\xa4nern till f\xc3\xb6ljd av klimatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen v\xc3\xa4gs mot riskerna f\xc3\xb6r fler jordskred nedstr\xc3\xb6ms V\xc3\xa4nern._NEWLINE_G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lvs vattenv\xc3\xa5rdsf\xc3\xb6rbund bildades 1957, f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 kontroll \xc3\xb6ver de vid denna tid kraftiga f\xc3\xb6roreningarna. Enligt f\xc3\xb6rbundet var niv\xc3\xa5n p\xc3\xa5 organiska f\xc3\xb6roreningar \xc3\xa5r 2000 nere p\xc3\xa5 1905 \xc3\xa5rs niv\xc3\xa5._NEWLINE_(Notera att listorna nedan i m\xc3\xb6jligaste m\xc3\xa5n \xc3\xa4r organiserade medstr\xc3\xb6ms.)\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nAdam av Bremen omtalade i Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum fr\xc3\xa5n omkring 1070 och bevarad i en avskrift fr\xc3\xa5n 1200-talet G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv b\xc3\xa5de som Albis, en latinisering av den germanska formen av ordet \xc3\xa4lv, och som Gothelba, en latinisering av det fornv\xc3\xa4stnordiska Gautelfr. B\xc3\xa5da ben\xc3\xa4mningarna har sin motsvarighet i fornv\xc3\xa4stnordiska skrifter. Snorre Sturlasson kallade f\xc3\xb6re 1240 \xc3\xa4lven f\xc3\xb6r enbart Elfina. Namnet skrevs p\xc3\xa5 1200-talet Gautelfr, omkring 1325 Elfr, 1644 Stora Elffwan och f\xc3\xb6rst 1686 Gi\xc3\xb6tha Ellf. Att kalla \xc3\xa4lven f\xc3\xb6r enbart \xc3\x84lven har sin motsvarighet i tyska Elbe._NEWLINE_Det finns tv\xc3\xa5 tolkningar av Gautelfr. Enligt den ena kan f\xc3\xb6rleden h\xc3\xa4rledas till substantivet gaut med betydelsen "utgjutning, utfl\xc3\xb6de, utlopp", syftande p\xc3\xa5 \xc3\xa4lvens inlopp fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4nern. Enligt den andra tolkningen, som \xc3\xa4r den nu f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande, syftar f\xc3\xb6rleden p\xc3\xa5 folkslaget g\xc3\xb6tar och Gautelfr skulle d\xc3\xa5 helt enkelt st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r "g\xc3\xb6tarnas \xc3\xa4lv".\n_START_SECTION_\nGeologisk utveckling\n_START_PARAGRAPH_\nStora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar har skett fr\xc3\xa5n isavsm\xc3\xa4ltningen och fram till idag. Inlandsisen f\xc3\xb6rsvann fr\xc3\xa5n G\xc3\xb6teborgsomr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r cirka 14500 \xc3\xa5r sedan. Drygt 2000 \xc3\xa5r senare hade isen sm\xc3\xa4lt bort fr\xc3\xa5n hela G\xc3\xb6ta\xc3\xa4lvdalen. Den snabba landh\xc3\xb6jningen medf\xc3\xb6rde att \xc3\xa4lvdalen f\xc3\xb6r 11000 \xc3\xa5r sedan utvecklades fr\xc3\xa5n sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd till ett havssund. V\xc3\xa4nern var som ett innanhav med f\xc3\xb6rbindelser till \xc3\xb6ppet hav via ett antal tr\xc3\xa5nga sund. Vid denna tid l\xc3\xa5g fortfarande inlandsisen \xc3\xb6ver norra V\xc3\xa4nernomr\xc3\xa5det. F\xc3\xb6r drygt 10000 \xc3\xa5r sedan, i samband med att klimatet blev varmare, blev V\xc3\xa4nern en insj\xc3\xb6._NEWLINE_G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lvdalens berggrund domineras av gnejs, men har \xc3\xa4ven inslag av diabas och granit. G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lvdalen \xc3\xa4r en utpr\xc3\xa4glad sprickdal med b\xc3\xa5de v\xc3\xa4l utbildade och oregelbundna dalsidor. \xc3\x84lvdalens ravinlandskap har bildats genom vattenerosion, ras och skred. Dalg\xc3\xa5ngen avgr\xc3\xa4nsas av karga berg som reser sig cirka 100 m \xc3\xb6ver dalbotten._NEWLINE_N\xc3\xa4r inlandsisen sm\xc3\xa4lte bort kom stora m\xc3\xa4ngder suspenderade silt- och lerpartiklar att f\xc3\xb6ras ut i havet d\xc3\xa4r de avsattes som glacial lera. N\xc3\xa4ra iskanten och vid stora fl\xc3\xb6den av sm\xc3\xa4ltvatten bildades glacial lera. Efter isavsm\xc3\xa4ltningen har delar av den glaciala leran och andra jordarter successivt eroderats. En ny jordart har bildats, som ben\xc3\xa4mns postglacial lera. N\xc3\xa4r klimatet blev varmare b\xc3\xb6rjade ocks\xc3\xa5 en hel del organiskt material som till exempel alger att inlagras i lerorna. Glacial lera utg\xc3\xb6r den helt dominerande jordarten och lerm\xc3\xa4ktigheten \xc3\xa4r normalt st\xc3\xb6rre i de s\xc3\xb6dra delarna \xc3\xa4n i de norra._NEWLINE_Tidigare delade sig \xc3\xa4lven ovanf\xc3\xb6r Lindholmen i G\xc3\xb6teborgs hamnbass\xc3\xa4ng. Den ena grenen var den \xc3\xa4nnu existerande \xc3\xa4lvf\xc3\xa5ran, den andra var Kvillen, ej att f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xla med Kvilleb\xc3\xa4cken. Kvillen passerade mellan Ramberget och Lindholmen och fortsatte genom Sanneg\xc3\xa5rdsviken till dess att den f\xc3\xb6renade sig med huvudf\xc3\xa5ran mellan Slotts- och S\xc3\xb6rhallsbergen.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85ngb\xc3\xa5tstrafik\n_START_PARAGRAPH_\nLokal passagerartrafik i linjefart p\xc3\xa5 G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv och Nordre \xc3\xa4lv p\xc3\xa5gick fr\xc3\xa5n 1830-talet till 1950-talet. Innan t\xc3\xa5gtrafiken p\xc3\xa5 Bergslagsbanan mellan G\xc3\xb6teborg och Trollh\xc3\xa4ttan b\xc3\xb6rjade 1877, var \xc3\xa5ngb\xc3\xa5t det snabbaste f\xc3\xa4rdmedlet p\xc3\xa5 str\xc3\xa4ckan.\n_START_SECTION_\nSportfiske\n_START_PARAGRAPH_\nSportfiskem\xc3\xb6jligheterna i G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv \xc3\xa4r mycket goda. De mest betydelsefulla arterna f\xc3\xb6r sportfisket \xc3\xa4r lax, \xc3\xb6ring, g\xc3\xa4dda, abborre, \xc3\xa5l, sik och karpfisk som m\xc3\xb6rt, id och braxen. Nordre \xc3\x84lv har ett av V\xc3\xa4stsveriges b\xc3\xa4sta g\xc3\xa4ddvatten och laxfisket i G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv \xc3\xa4r ett av de f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta i landet. Lilla Edets laxfiske nedstr\xc3\xb6ms Lilla Edets kraftverk \xc3\xa4r kanske Sveriges b\xc3\xa4sta laxfiskeplats. Under \xc3\xa5r 2000 f\xc3\xa5ngades \xc3\xb6ver 2000 laxar p\xc3\xa5 den 700 meter l\xc3\xa5nga str\xc3\xa4ckan, vilket motsvarar lika m\xc3\xa5nga laxar som totalt f\xc3\xa5ngades i alla andra v\xc3\xa4stkust\xc3\xa4lvar under samma \xc3\xa5r._NEWLINE_G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lvs ursprungliga laxstam dog sannolikt ut i samband med den omfattande vattenkraftverksutbyggnaden i Trollh\xc3\xa4ttan och Lilla Edet under 1900-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft. Regleringen av V\xc3\xa4nern innebar att den unika G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lvlaxen f\xc3\xb6rsvann, medan bifl\xc3\xb6dena S\xc3\xa4ve\xc3\xa5n och Gr\xc3\xb6n\xc3\xa5n har lyckats beh\xc3\xa5lla sina. De senaste \xc3\xa5rens \xc3\xa5terinplantering av genetiskt n\xc3\xa4rst\xc3\xa5ende lax fr\xc3\xa5n S\xc3\xa4ve\xc3\xa5n har dock gjort G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv till en av Sveriges b\xc3\xa4sta laxfiskevatten. Laxen i S\xc3\xa4ve\xc3\xa5n, Gr\xc3\xb6n\xc3\xa5n och G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv uppeh\xc3\xa5ller sig som vuxen i Nordatlanten, men vandrar under leken \xc3\xa5ter upp i dessa vattendrag._NEWLINE_G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv \xc3\xa4r en av Sveriges fiskrikaste \xc3\xa4lvar. \xc3\x84ven artrikedomen \xc3\xa4r stor; av 59 svenska insj\xc3\xb6fiskar (enligt Naturhistoriska Riksmuseet), \xc3\xa4r 35 arter belagda i G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv. F\xc3\xb6rutom de som n\xc3\xa4mnts ovan \xc3\xa4ven vimma, f\xc3\xa4rna, st\xc3\xa4m, b\xc3\xa4cknejon\xc3\xb6ga, bj\xc3\xb6rkna, ruda och elritsa. Sex arter \xc3\xa4r r\xc3\xb6dlistade: havsnejon\xc3\xb6ga, hornsimpa och \xc3\xb6ring klassas som h\xc3\xa4nsynskr\xc3\xa4vande; faren klassas som s\xc3\xa4llsynt; medan lax och asp \xc3\xa4r klassade som s\xc3\xa5rbara. H\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver klassas tv\xc3\xa5 arter som f\xc3\xb6rsvunna: harr och atlantisk st\xc3\xb6r._NEWLINE_Den senaste st\xc3\xb6ren som s\xc3\xa4kert observerats n\xc3\xa4ra G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv, f\xc3\xa5ngades 1985 utanf\xc3\xb6r Hanstholm p\xc3\xa5 Jylland och v\xc3\xa4gde 137 kilo.\n_START_SECTION_\nFiskodling\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns tv\xc3\xa5 fiskodlingar i anslutning till G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lvs avrinningsomr\xc3\xa5de nedstr\xc3\xb6ms V\xc3\xa4nern. En laxodling finns i Anten och en vid Delsj\xc3\xb6n (Sj\xc3\xb6lyckans fiskodling). Tidigare fanns ocks\xc3\xa5 en fiskodling vid Varg\xc3\xb6n utanf\xc3\xb6r V\xc3\xa4nersborg, men denna \xc3\xa4r nedlagd._NEWLINE_Sj\xc3\xb6lyckans fiskodling vid Delsj\xc3\xb6n producerar n\xc3\xa4stan bara laxsmolt f\xc3\xb6r uts\xc3\xa4ttning i G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv, men \xc3\xa4ven i M\xc3\xb6lndals\xc3\xa5n. Totalt s\xc3\xa4tts cirka 30000 laxsmolt ut varje \xc3\xa5r. F\xc3\xb6rutom lax odlas \xc3\xb6ring i ett mindre antal. Verksamheten vid Antens fiskodling har minskat betydligt under senare \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nReningsverk\n_START_PARAGRAPH_\nReningsverk finns i omr\xc3\xa5det. Bland annat Ryaverket vid Hisingen i G\xc3\xb6teborg.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDe \xc3\xa4ldsta arkeologiska fynden vid G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv med anknytning till sj\xc3\xb6fart \xc3\xa4r \xc3\x84skek\xc3\xa4rrsskeppen. Det f\xc3\xb6rsta av dessa hittades 1933 nordv\xc3\xa4st om Alafors i Starrk\xc3\xa4rrs f\xc3\xb6rsamling, Ale kommun och var ett fraktfartyg, daterat till 930-talet.'