b'\n_START_ARTICLE_\nJul\xc3\xb6fregattf\xc3\xa5gel\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nJul\xc3\xb6fregattf\xc3\xa5geln \xc3\xa4r en mycket stor havslevande f\xc3\xa5gel med en kroppsl\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 90-100 centimeter. Den \xc3\xa4r mestadels svart med vit buk och ett blekare band p\xc3\xa5 vingovansidan, och liksom alla fregattf\xc3\xa5glar klykstj\xc3\xa4rtad. Hanen har en r\xc3\xb6d strups\xc3\xa4ck och en liten vit fl\xc3\xa4ck p\xc3\xa5 buken. N\xc3\xa4bben \xc3\xa4r l\xc3\xa5ng, m\xc3\xb6rk och f\xc3\xb6rsedd med en liten krok l\xc3\xa4ngst fram. Honan har svart huvud, strupe och en sporre p\xc3\xa5 sidan av br\xc3\xb6stets \xc3\xb6vre del. Hon har vitt p\xc3\xa5 halsband, br\xc3\xb6st, buk och en sporre in p\xc3\xa5 axillarerna, medan n\xc3\xa4bben \xc3\xa4r rosaf\xc3\xa4rgad. _NEWLINE_Liknande hane st\xc3\xb6rre fregattf\xc3\xa5gel \xc3\xa4r svart p\xc3\xa5 undersidan, medan honan har sotf\xc3\xa4rgad strupe, svarta axillarer och nedre delen av buken, och ungf\xc3\xa5geln brunvitt huvud snarare \xc3\xa4n jul\xc3\xb6fregattf\xc3\xa5gelns brungula. Mindre fregattf\xc3\xa5gel \xc3\xa4r mindre och har m\xc3\xb6rk buk i alla dr\xc3\xa4kter.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nJul\xc3\xb6fregattf\xc3\xa5geln h\xc3\xa4ckar endemiskt p\xc3\xa5 Jul\xc3\xb6n i Indiska oceanen, men sprider sig utanf\xc3\xb6r h\xc3\xa4ckningstid s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt som till Sydkinesiska havet och Australien. Arten har tillf\xc3\xa4lligt setts i Japan, Indien och Vietnam.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nArten h\xc3\xa4ckar i h\xc3\xb6ga tr\xc3\xa4d, framf\xc3\xb6r allt Terminalia catappa och Celtis timorensis. Den h\xc3\xa4ckar endast vart annat \xc3\xa5r d\xc3\xa5 den f\xc3\xb6der upp en enda unge. F\xc3\xa5geln lever fr\xc3\xa4mst av flygfisk och bl\xc3\xa4ckfisk som den flygande plockar fr\xc3\xa5n vattenytan, men den \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 liksom andra fregattf\xc3\xa5glar en kleptoparasit. H\xc3\xa4ckande f\xc3\xa5glar kan f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ka hundratals kilometer fr\xc3\xa5n kolonin.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nJul\xc3\xb6fregattf\xc3\xa5geln \xc3\xa4r en f\xc3\xa5talig art med en v\xc3\xa4rldspopulation p\xc3\xa5 endast 2.400-4.800 vuxna individer. Den minskar ocks\xc3\xa5 i antal, p\xc3\xa5 grund av habitatf\xc3\xb6rst\xc3\xb6relse till f\xc3\xb6ljd av fosfatbrytning, nedsmutsning i havet, utfiskning som minskar tillg\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 f\xc3\xb6da samt att den fastnar i fiskeredskap och d\xc3\xb6r. Man befarar att den inf\xc3\xb6rda myrarten Anoplolepis gracilipes ocks\xc3\xa5 kan utg\xc3\xb6ra ett hot mot jul\xc3\xb6fregattf\xc3\xa5geln. Detta i kombination med den mycket begr\xc3\xa4nsade utbredningsomr\xc3\xa5det d\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 tredjedelar av v\xc3\xa4rldspopulationen \xc3\xa5terfinns i en enda koloni g\xc3\xb6r att internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN kategoriserar arten som akut hotad.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5gelns vetenskapliga artnamn hedrar Charles William Andrews (1866-1924), brittisk paleontolog vid British Museum of Natural History och samlare av specimen p\xc3\xa5 Jul\xc3\xb6n 1897 och 1908.'