b'\n_START_ARTICLE_\nSastmola\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSastmola hade \xc3\xa5r 1540 i sina fyra byar 26 g\xc3\xa5rdar. Egen f\xc3\xb6rsamling blev Sastmola \xc3\xa5r 1639 och f\xc3\xb6r den byggdes en ny kyrka, som stod f\xc3\xa4rdig \xc3\xa5r 1667, med plats f\xc3\xb6r 300 \xc3\xa5h\xc3\xb6rare. Kyrkan hade \xc3\xa5tta b\xc3\xa4nkar f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nnen och tio f\xc3\xb6r kvinnorna. Kyrkan var egentligen inte s\xc3\xa5 stor, men bonde- och fiskebefolkningen var inte st\xc3\xb6rre. I \xc3\xa4ldre tider utgjorde fisket en viktig n\xc3\xa4ring, liksom b\xc3\xa5t- och skeppsbygge._NEWLINE_Korskyrkan i Sastmola av i dag \xc3\xa4r en av Finlands st\xc3\xb6rsta tr\xc3\xa4kyrkor. I kyrkan finns 2\xc2\xa0400 sittplatser. Den uppf\xc3\xb6rdes \xc3\xa5r 1899 och \xc3\xa4r den fj\xc3\xa4rde kyrkan p\xc3\xa5 samma plats. Det f\xc3\xb6rsta kapellet hade byggts redan p\xc3\xa5 1400-talet, d\xc3\xa5 platsen \xc3\xa4nnu var en \xc3\xb6. Man f\xc3\xb6ljde arkitekt Johan Nordstrands ritningar. Klockstapeln \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1814. Altartavlan, som \xc3\xa4r m\xc3\xa5lad av August Ahlstedt och flyttad fr\xc3\xa5n den tidigare kyrkan, f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Kristi uppst\xc3\xa5ndelse. Fr\xc3\xa5n gamla kyrkan h\xc3\xa4rstammar ocks\xc3\xa5 en Kristusstaty och fyra av kyrkans takkronor._NEWLINE_N\xc3\xa5gra lokala k\xc3\xa4ndisar \xc3\xa4r allmogef\xc3\xb6rfattaren Mathilda Roslin-Kalliola (1837-1923) och v\xc3\xa4ckelsepredikanten Anna Rogel (1751-1784) fr\xc3\xa5n Nederbyn i Sastmola. Den senare lockade hundratals, kanske tusentals m\xc3\xa4nniskor till sin sjukb\xc3\xa4dd. Hennes levnads\xc3\xb6de har intresserat och intresserar \xc3\xa4nnu i dag forskare i Finland och Sverige._NEWLINE_Sastmola var l\xc3\xa5ngt in i tiden en tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kig socken. Namn p\xc3\xa5 byar, \xc3\xa4ngar, \xc3\xa5krar och sk\xc3\xa4r har till och med en svensk dominans i stora delar av socknen, \xc3\xa4ven om m\xc3\xa5nga numera helt har f\xc3\xb6rfinskats eller f\xc3\xb6rvr\xc3\xa4ngts s\xc3\xa5som Lankoski (Laank\xc3\xa5sk=L\xc3\xa5ngfors). Sl\xc3\xa4ktf\xc3\xb6rbindelserna \xc3\xb6ver landskapsgr\xc3\xa4nsen till \xc3\x96sterbotten har historiskt varit mycket omfattande. Knappt n\xc3\xa5gon syd\xc3\xb6sterbottning saknar band till de nordliga satakundaborna._NEWLINE_\xc3\x85r 2003 var det 700 \xc3\xa5r sedan det f\xc3\xb6rsta dokumentet \xc3\xb6ver den h\xc3\xa4r regionen skrevs. Den ges oss i ett brev p\xc3\xa5 latin fr\xc3\xa5n kung Birger Magnusson till h\xc3\xb6vitsmannen Nils Andersson i Finland. I detta brev, som \xc3\xa4r skrivet i Stockholm den 1 juni 1303, ger kungen jord\xc3\xa4garna Michael av Lappafj\xc3\xa4rd (Lappfj\xc3\xa4rd), Andar av Sastamall (Sastmola) och Tobbe av Teuka (Tj\xc3\xb6ck) r\xc3\xa4tt att fortfarande utan hinder f\xc3\xa5 till odling begagna skogsmarkerna i Tavastland.\n_START_SECTION_\nSastmola f\xc3\xb6rsamling\n_START_PARAGRAPH_\nSastmola omn\xc3\xa4mns redan \xc3\xa5r 1351 som kapellf\xc3\xb6rsamling under Ulvsby f\xc3\xb6rsamling. Avskildes som en egen kyrksocken \xc3\xa5r 1639. Siikais kapellf\xc3\xb6rsamling grundades i Sastmola f\xc3\xb6rsamling \xc3\xa5r 1772, och avskildes till egen kyrksocken 1861. Den f\xc3\xb6rsta kyrkan Sofia Magdalena kyrka var f\xc3\xa4rdigbyggd 1776 och kallades Sofia Magdalena efter den d\xc3\xa5varande svenska drottningen._NEWLINE_Byar som har tillh\xc3\xb6rt Sastmola f\xc3\xb6rsamling i \xc3\xa4ldre tider: Alakyl\xc3\xa4 (sv. Nederbyn), Etel\xc3\xa4maa, Filpula (fi. Vilppula), Honkaj\xc3\xa4rvi, Kangasniemi, Kasab\xc3\xb6le (fi. Kasala), G\xc3\xb6rdb\xc3\xb6le  (fi. K\xc3\xb6\xc3\xb6rtil\xc3\xa4), Lammela, L\xc3\xa5ngfors (fi. Lankoski), Lauttij\xc3\xa4rvi, Peippu, Risby (fi. Riispyy), Torsby (f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrat namn) (fi. Tuorila) och \xc3\x96verby (fi. Ylikyl\xc3\xa4)\n_START_SECTION_\nGeografiska namn\n_START_PARAGRAPH_\nBogask\xc3\xa4r egendom (fi. Pooskeri), Trolls g\xc3\xa5rdsgrupp (fi. Trollsi). H\xc3\xa4r finns ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6arna Hallonsk\xc3\xa4r (fi. Halluskeri), Hamnholm (fi. Haminaholma), (Kasa) Storb\xc3\xa5dan (fi. Isopoda eller Kasapoda), Malmsk\xc3\xa4r (fi. Malskeri), Skarv\xc3\xb6rarna (fi. Ouran saaristo), Stacken (fi. Stakki) och S\xc3\xa4lt\xc3\xb6 (fi. S\xc3\xa4ltt\xc3\xb6\xc3\xb6) samt vattendraget Kasab\xc3\xb6le \xc3\xa5 (fi. Kasalanjoki).\n_START_SECTION_\nOm Kasab\xc3\xb6le by\n_START_PARAGRAPH_\nAllra l\xc3\xa4ngst i norr av Sastmola kommun ligger byn Kasab\xc3\xb6le. Tv\xc3\xa5 tredjedelar av befolkningen i byn var svenskspr\xc3\xa5kig f\xc3\xb6r lite mer \xc3\xa4n ett sekel sedan. Byn har d\xc3\xa4refter sm\xc3\xa5ningom f\xc3\xb6rfinskats, s\xc3\xa5 att det \xc3\xa5terst\xc3\xa5r bara en folkspillra svenskspr\xc3\xa5kiga kvar. Svenska skolan i Kasab\xc3\xb6le var verksam under \xc3\xa5ren 1898-1967. Det \xc3\xa4r intressant att notera att \xe2\x80\x9d\xc3\x85landskungen\xe2\x80\x9d Julius Sundblom f\xc3\xb6rde protokollet d\xc3\xa5 det svenska skoldistriktet i Sastmola bildades \xc3\xa5ret f\xc3\xb6re, folkskoll\xc3\xa4raren Mikael Gran fr\xc3\xa5n Sideby h\xc3\xb6ll i klubban. Till skolans direktion och garantif\xc3\xb6rening har bland annat h\xc3\xb6rt August Lindstr\xc3\xb6m och hans broder Edvard Lindstr\xc3\xb6m-Peltom\xc3\xa4ki. Den senare sk\xc3\xa4nkte 1908 tomt till skolan. Lennart Appel\xc3\xb6 (1894-1968) ifr\xc3\xa5n Sideby tj\xc3\xa4nstgjorde som l\xc3\xa4rare i 39 \xc3\xa5r (1920-1959), tillsammans med sin hustru Edith, f\xc3\xb6dd Michels\xc3\xa9n._NEWLINE_Kasab\xc3\xb6le svenska uf (ungdomsf\xc3\xb6rening) bildades \xc3\xa5r 1931. \xc3\x85ret efter ink\xc3\xb6ptes en bostadsbyggnad i byn, som efter ombyggnad fick namnet Stentorp. Verksamheten blev den f\xc3\xb6r ungdomsf\xc3\xb6reningar vanliga, det vill s\xc3\xa4ga dans, programfester, teater och f\xc3\xb6reningsutf\xc3\xa4rder till de n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna svenska ungdomsf\xc3\xb6reningarna p\xc3\xa5 den andra sidan l\xc3\xa4nsgr\xc3\xa4nsen i Syd\xc3\xb6sterbotten. Nedg\xc3\xa5ngen kom med utflyttning av svenska ungdomar, fr\xc3\xa4mst emigrationen till Sverige efter andra v\xc3\xa4rldskriget.\n_START_SECTION_\nDagstidningar\n_START_PARAGRAPH_\nMerikarvia-lehti \xc3\xa4r en lokal finskspr\xc3\xa5kig dagstidning som ges ut i Sastmola. Tidningen utkommer en g\xc3\xa5ng i veckan (torsdagar). Upplagan ligger p\xc3\xa5 cirka 3\xc2\xa0124 exemplar.'