b'\n_START_ARTICLE_\nUrval (spr\xc3\xa5ktypologi)\n_START_PARAGRAPH_\nUrval (alternativt sampling) syftar inom spr\xc3\xa5ktypologi vanligen p\xc3\xa5 de spr\xc3\xa5kval som inkluderas i en typologisk unders\xc3\xb6kning, exempelvis med syfte att studera hur n\xc3\xa5got f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig inom v\xc3\xa4rldens spr\xc3\xa5k. Ett urval ska vanligen vara balanserat i fr\xc3\xa5ga om vilka spr\xc3\xa5kgrupper eller familjer som finns representerade, f\xc3\xb6r att undvika slagsida (eng. "bias") \xc3\xa5t n\xc3\xa5got drag som kan vara vanligare inom en viss familj eller ett visst omr\xc3\xa5de._NEWLINE_Det finns enligt vissa uppskattningar runt 7\xc2\xa0000 spr\xc3\xa5k i v\xc3\xa4rlden idag, varav en minoritet \xc3\xa4r v\xc3\xa4l eller alls dokumenterade. \xc3\x84nd\xc3\xa5 finns det i m\xc3\xa5nga h\xc3\xa4nseenden s\xc3\xa5 mycket information om s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga spr\xc3\xa5k att en typolog som vill veta n\xc3\xa5got om v\xc3\xa4rldens spr\xc3\xa5k om\xc3\xb6jligen kan studera alla. D\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste ett urval g\xc3\xb6ras; v\xc3\xa4lja ett mindre antal spr\xc3\xa5k som f\xc3\xa5r representera samtliga spr\xc3\xa5k som studeras. I m\xc3\xa5nga vetenskapliga f\xc3\xa4lt g\xc3\xb6r man detta genom att slumpm\xc3\xa4ssigt v\xc3\xa4lja ut ett antal datapunkter och sedan stratifiera dessa \xe2\x80\x93 dela in dem i grupper efter parametrar som man vet p\xc3\xa5verkar det man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker studera. Detta \xc3\xa4r av flera anledningar om\xc3\xb6jligt inom spr\xc3\xa5ktypologi, eftersom en s\xc3\xa5 betydande andel av spr\xc3\xa5ken (enligt vissa uppskattningar upp emot tv\xc3\xa5 tredjedelar) inte \xc3\xa4r beskrivna, att dessa ofta talas p\xc3\xa5 isolerade platser, och h\xc3\xb6r till spr\xc3\xa5kgrupper och familjer som i sin tur \xc3\xa4r underdokumenterade. P\xc3\xa5 grund av detta vet vi ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r lite om v\xc3\xa4rldens spr\xc3\xa5k f\xc3\xb6r att kunna stratifiera dem p\xc3\xa5 ett vetenskapligt s\xc3\xa4kert s\xc3\xa4tt._NEWLINE_F\xc3\xb6r att kunna generalisera den information som hittas i urvalet, m\xc3\xa5ste det i s\xc3\xa5 stor utstr\xc3\xa4ckning som m\xc3\xb6jligt vara representativt f\xc3\xb6r samtliga spr\xc3\xa5k som studeras (i typologiska unders\xc3\xb6kningar vanligen v\xc3\xa4rldens spr\xc3\xa5k). F\xc3\xb6r att detta ska uppn\xc3\xa5s m\xc3\xa5ste ett mer aktivt urval g\xc3\xb6ras, f\xc3\xb6r att balansera eventuella snedf\xc3\xb6rdelningar i den totala datam\xc3\xa4ngden. Detta f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5ras ytterligare av att olika typologiska fr\xc3\xa5gest\xc3\xa4llningar kan kr\xc3\xa4va olika typer av urval.\n_START_SECTION_\nSannolikhetsurval\n_START_PARAGRAPH_\nSannolikhetsstudier om att ett spr\xc3\xa5k \xc3\xa4r av en viss typ (exempelvis sannolikheten att spr\xc3\xa5kets adpositioner \xc3\xa4r prim\xc3\xa4rt prepositioner, postpositioner, eller ingetdera) kr\xc3\xa4vs ett sannolikhetsurval. Ett s\xc3\xa5dant urval b\xc3\xb6r inte inneh\xc3\xa5lla flera spr\xc3\xa5k som \xc3\xa4r lika p\xc3\xa5 grund av att de \xc3\xa4rvt draget i fr\xc3\xa5ga fr\xc3\xa5n ett gemensamt modersspr\xc3\xa5k. F\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 detta m\xc3\xa5ste spr\xc3\xa5ken i urvalet kontrolleras f\xc3\xb6r genetiskt sl\xc3\xa4ktskap inom en f\xc3\xb6r draget relevant del av deras utveckling. Det g\xc3\xa5r \xc3\xa4ven att kontrollera att inte flera spr\xc3\xa5k finns med i urvalet som blivit lika p\xc3\xa5 grund av n\xc3\xa4ra kontakt med varandra, som att de talats i samma omr\xc3\xa5de med en h\xc3\xb6g grad av flerspr\xc3\xa5kighet. Hur mycket genetiskt sl\xc3\xa4ktskap och areal kontakt m\xc3\xa5ste tas med i ber\xc3\xa4kningen beror slutligen p\xc3\xa5 stabiliteten i det spr\xc3\xa5kdrag som studeras \xc3\xbb hur ben\xc3\xa4get draget \xc3\xa4r att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras.\n_START_SECTION_\nVariationsurval\n_START_PARAGRAPH_\nEn helt annan situation uppst\xc3\xa5r vid skapande av ett urval f\xc3\xb6r att studera ett drag om vilket vi inte vet mycket. Vid s\xc3\xa5dana tillf\xc3\xa4llen efterstr\xc3\xa4var typologen ist\xc3\xa4llet att f\xc3\xa5 reda p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 mycket som m\xc3\xb6jligt om den variation g\xc3\xa4llande draget som finns bland v\xc3\xa4rldens spr\xc3\xa5k. F\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra detta utf\xc3\xb6rs urvalet i flera steg. Vanligen tas ett f\xc3\xb6rsta urval baserat p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 stor genetisk eller typologisk diversitet, eller m\xc3\xa5ngfald, som m\xc3\xb6jligt. Eftersom spr\xc3\xa5k placeras i familjer eller typer till viss del beroende p\xc3\xa5 hur olika de \xc3\xa4r g\xc3\xa4llande ett antal spr\xc3\xa5kliga drag, \xc3\xa4r det d\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligt att de \xc3\xa4ven kommer att uppvisa variation i det drag som studeras._NEWLINE_Om urvalet uppvisar stor variation i det studerade draget med m\xc3\xa5nga enstaka f\xc3\xb6rekomster av ett v\xc3\xa4rde, beh\xc3\xb6ver urvalet ut\xc3\xb6kas. Det ut\xc3\xb6kas d\xc3\xa5 med fortsatt fokus p\xc3\xa5 att f\xc3\xa5nga en s\xc3\xa5 stor genetisk eller typologisk variation som m\xc3\xb6jligt, till dess att inga nya v\xc3\xa4rden p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas. Detta g\xc3\xb6rs f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kra sig om att \xc3\xa4ven ovanliga v\xc3\xa4rden av det studerade draget f\xc3\xa5ngas upp i urvalet. Detta inneb\xc3\xa4r att variationsurval ofta \xc3\xa4r betydligt st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n sannolikhetsurval, med ibland m\xc3\xa5nga hundra spr\xc3\xa5k._NEWLINE_Antalet spr\xc3\xa5k i urvalet \xc3\xa4r naturligtvis beroende av antalet f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntade v\xc3\xa4rden. Om man studerar n\xc3\xa4rvaron eller fr\xc3\xa5nvaron av en viss konstruktion (exempelvis om ett spr\xc3\xa5k har en dedikerad perfektform eller inte) beh\xc3\xb6ver urvalet inte alls vara lika stort. I s\xc3\xa5dana fall kan ett litet men v\xc3\xa4l valt urval om 50-75 spr\xc3\xa5k r\xc3\xa4cka f\xc3\xb6r en \xc3\xb6versiktlig bild.\n_START_SECTION_\nDiakron generalisering\n_START_PARAGRAPH_\nEtt annat problem med spr\xc3\xa5ktypologiska urval, om man \xc3\xa4r ute efter att studera m\xc3\xa4nskligt spr\xc3\xa5k, \xc3\xa4r att de 7000 spr\xc3\xa5k som idag talas \xc3\xa4r en minoritet av alla de spr\xc3\xa5k som n\xc3\xa5gonsin har talats (vilka kan vara hundratusentals). De allra flesta av de spr\xc3\xa5k som existerat har redan d\xc3\xb6tt ut, eller utvecklats till ett annat spr\xc3\xa5k genom inre spr\xc3\xa5kf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring och/eller spr\xc3\xa5kkontakt, vanligen utan att alls dokumenteras. Om vi tar dessa spr\xc3\xa5k i beaktande \xc3\xa4r vilken spr\xc3\xa5kvetenskaplig databas som helst begr\xc3\xa4nsad till ett urval om under n\xc3\xa5gra enstaka procent av v\xc3\xa4rldens samtliga spr\xc3\xa5k genom tiderna, och man kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tta om det alls \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att g\xc3\xb6ra generaliseringar om m\xc3\xa4nskligt spr\xc3\xa5k, baserat p\xc3\xa5 ett urval av nu levande spr\xc3\xa5k. Eftersom en del typologer s\xc3\xb6ker fastst\xc3\xa4lla spr\xc3\xa5kuniversalier (utsagor som kan s\xc3\xa4gas g\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r alla m\xc3\xa4nskliga spr\xc3\xa5k) \xc3\xa4r detta h\xc3\xb6gst relevant att ha i \xc3\xa5tanke.\n_START_SECTION_\nWALS-urvalen\n_START_PARAGRAPH_\nDatabasen (World Atlas of Language Structures) inneh\xc3\xa5ller idag 144 kapitel som vart och ett behandlar en spr\xc3\xa5klig struktur ur ett typologiskt perspektiv. Var och en av kapitelf\xc3\xb6rfattarna har sj\xc3\xa4lva gjort sina urval av spr\xc3\xa5k, men ett urval om 100 spr\xc3\xa5k, och om det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt 100 ytterligare, har f\xc3\xb6rfattarna ombetts f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka inkludera, f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 en s\xc3\xa5 j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rbar grund som m\xc3\xb6jligt. Liksom de flesta variationsurval efterstr\xc3\xa4vade man i WALS 100- och 200-urval att maximera den genetiska och geografiska variationen, men n\xc3\xa5gra ytterligare omst\xc3\xa4ndigheter inverkade i urvalet:_NEWLINE_Formatet med kartor gjorde att man \xc3\xb6nskade f\xc3\xa5 fler spr\xc3\xa5kpunkter i vissa delar av v\xc3\xa4rlden, s\xc3\xa5som Stillahavs\xc3\xb6arna, d\xc3\xa4r flertalet spr\xc3\xa5k inkluderats trots att flertalet h\xc3\xb6r till samma familj. Detta gjordes f\xc3\xb6r att vissa m\xc3\xa5ngspr\xc3\xa5kiga delar av v\xc3\xa4rlden inte skulle ge intrycket av att ha f\xc3\xa5 spr\xc3\xa5k. Detsamma gjordes f\xc3\xb6r subsahariska Afrika, d\xc3\xa4r fler bantuspr\xc3\xa5k inkluderades f\xc3\xb6r att inte regionen skulle representeras av mestadels genetiskt annorlunda men f\xc3\xb6r regionen atypiska spr\xc3\xa5k. En annan avvikelse fr\xc3\xa5n klassiska variationsurval \xc3\xa4r att ett antal stora spr\xc3\xa5k talade i Eurasien tagits med, trots att dessa egentligen ligger allt f\xc3\xb6r n\xc3\xa4ra varandra genetiskt f\xc3\xb6r att inkluderas: exempel p\xc3\xa5 dessa \xc3\xa4r spanska, tyska, franska, modern hebreiska och egyptisk arabiska._NEWLINE_Ytterligare en avvikelse \xc3\xa4r att man efterstr\xc3\xa4vade att inkludera spr\xc3\xa5k f\xc3\xb6r vilka detaljerade grammatiska beskrivningar existerar. N\xc3\xa4r valet stod mellan ett antal genetiskt besl\xc3\xa4ktade spr\xc3\xa5k valde man allts\xc3\xa5 det mest v\xc3\xa4lbeskrivna f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kra sig om att f\xc3\xb6rfattarna skulle hitta nog med data f\xc3\xb6r att inkludera detta grundurval. Detta g\xc3\xa4llde i synnerhet f\xc3\xb6r 100-urvalet; i 200-urvalet f\xc3\xb6rekommer en del mindre beskrivna spr\xc3\xa5k, och det \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r mer ovanligt att hela 200-urvalet finns inkluderade i de olika kapitlen.\n_START_SECTION_\nVidare l\xc3\xa4sning\n_START_PARAGRAPH_\nBakker, Dik (2010) \xe2\x80\x9cLanguage Sampling\xe2\x80\x9d Jae Jung Song (ed.). Handbook of Linguistic Typology. Oxford: Oxford University Press. Nov 2010 Dahl, \xc3\x96sten (2008) "An exercise in a posteriori language sampling." STUF-Language Typology and Universals Sprachtypologie und Universalienforschung 61.3 2008: 208-220.'