b'\n_START_ARTICLE_\nSenmedeltiden\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nDen befolknings\xc3\xb6kning som p\xc3\xa5g\xc3\xa5tt i Europa \xc3\xa4nda sedan medeltidens b\xc3\xb6rjan b\xc3\xb6rjade p\xc3\xa5 1300-talet att avta. Detta berodde p\xc3\xa5 att klimatet, som tidigare blivit varmare och varmare, b\xc3\xb6rjade bli kallare. Detta medf\xc3\xb6rde att sk\xc3\xb6rdarna blev s\xc3\xa4mre vilket ledde till en folkminskning. Till r\xc3\xa5ga p\xc3\xa5 detta slog digerd\xc3\xb6den till under 1350-talet och tog livet av en tredjedel av Europas befolkning, det vill s\xc3\xa4ga cirka 75 miljoner m\xc3\xa4nniskor, p\xc3\xa5 bara 15 \xc3\xa5r._NEWLINE_Det tuffare klimatet ledde till att m\xc3\xa4nniskor b\xc3\xb6rjat fundera p\xc3\xa5 hur man tekniskt sett kunde f\xc3\xa5 b\xc3\xa4ttre sk\xc3\xb6rdar, som till exempel att man skulle dika ut \xc3\xa5krarna och att g\xc3\xb6dsel gav jorden n\xc3\xa4ring. Bristen p\xc3\xa5 arbetskraft (alla livegna hade i princip d\xc3\xb6tt) gjorde arbetena mer attraktiva och vissa b\xc3\xb6nder blev till och med avl\xc3\xb6nade. B\xc3\xb6nderna ins\xc3\xa5g sin nyvunna makt och b\xc3\xb6rjade kr\xc3\xa4va h\xc3\xb6gre l\xc3\xb6ner som p\xc3\xa5 vissa h\xc3\xa5ll resulterade i bondeuppror. Dessa slogs i regel ner, men de fick \xc3\xa4nd\xc3\xa5 en betydelse. Det mest k\xc3\xa4nda upproret \xc3\xa4r det i London 1351 med Wat Tyler i spetsen. P\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll i V\xc3\xa4steuropa f\xc3\xb6rsvann livegenskapen helt och b\xc3\xb6nder kunde k\xc3\xb6pa loss sina g\xc3\xa5rdar, medan det i \xc3\xb6stra Europa, i de gamla slaviska l\xc3\xa4nderna, snarare blev tv\xc3\xa4rtom med sk\xc3\xa4rpt livegenskap och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrad st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r b\xc3\xb6nderna._NEWLINE_\xc3\x96sterut var mongolerna kvar i det som senare skulle bli Ryssland och Gyllene Horden var under l\xc3\xa5ngsam uppl\xc3\xb6sning, hotet som Europa upplevt under 1200-talet fr\xc3\xa5n Horden tycktes f\xc3\xb6rsvinna \xc3\xa4ven d\xc3\xa5 man b\xc3\xb6rjade utveckla nya krigstekniker s\xc3\xa5som kanoner._NEWLINE_Under denna tid uppkom humanisterna som ville sprida budskap om m\xc3\xa4nniskans frihet.\n_START_SECTION_\nDen lilla istiden\n_START_PARAGRAPH_\nSom redan n\xc3\xa4mnts intr\xc3\xa4dde under 1300-talet en klimatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring som kallas den "lilla istiden": klimatet blev kallare, vilket bland annat ledde till att sk\xc3\xb6rdarna blev s\xc3\xa4mre.\n_START_SECTION_\nHundra\xc3\xa5rskriget\n_START_PARAGRAPH_\nFram\xc3\xa5t mitten av 1300-talet uppkom det s\xc3\xa5 kallade hundra\xc3\xa5rskriget som egentligen var en serie "sm\xc3\xa5krig" mellan Frankrike och England. Egentligen hade konflikten en l\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rhistoria som b\xc3\xb6rjade gro redan p\xc3\xa5 900-talet. Det handlade om strider om f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar, om r\xc3\xa4tten till den engelska (angevinska) tronen respektive den franska. Generellt var huvudkombattanterna: England med sina burgundiska allierade, och Frankrike med sin kung och dennes vasaller. Hundra\xc3\xa5rskriget markerade att krigf\xc3\xb6ringen nu h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras. Det visade att beridna riddarh\xc3\xa4rar hade blivit en anakronism. Milit\xc3\xa4ra nyheter som l\xc3\xa5ngb\xc3\xa5gar och f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade kastmaskiner framkom. Det b\xc3\xb6rjade nu ocks\xc3\xa5 visa sig att bef\xc3\xa4sta borgar b\xc3\xb6rjade bli f\xc3\xb6rlegade. En viktig sak som intr\xc3\xa4ffade under hundra\xc3\xa5rskriget var Jeanne d\'Arcs framtr\xc3\xa4dande p\xc3\xa5 den historiska scenen. Jeanne d\'Arc var en ung flicka, som senare blev f\xc3\xb6rklarad som franskt nationalhelgon, och som stod i t\xc3\xa4ten f\xc3\xb6r den franska h\xc3\xa4ren vid bel\xc3\xa4gringen av Orleans.\n_START_SECTION_\nDigerd\xc3\xb6den\n_START_PARAGRAPH_\nDigerd\xc3\xb6den, \xc3\xa4ven kallad "Pesten" och "Den stora d\xc3\xb6den", spred sig som en l\xc3\xb6peld genom Europa. P\xc3\xa5 bara n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 \xc3\xa5r hade flera miljoner europ\xc3\xa9er d\xc3\xb6tt. Tidens l\xc3\xa4kare kunde inte riktigt f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 sjukdomen s\xc3\xa5 detta kan vara en viktig orsak till att m\xc3\xa4nniskor dog i masstal. Hela V\xc3\xa4steuropa till och med Norden drabbades. M\xc3\xa4nniskorna vid tiden menade att detta var "Guds straff" som ett resultat av deras syndiga leverne. Nya religi\xc3\xb6sa sekter uppstod som flagellanterna eller gisslarna under pesten, som \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t sj\xc3\xa4lvsp\xc3\xa4kning. Vidare fanns det grupper som judar och m\xc3\xa4nniskor som hade spet\xc3\xa4lska angreps och beskylldes f\xc3\xb6r att "ligga bakom pestepidemin". En tredjedel av Europas befolkning dukade under p\xc3\xa5 grund av sjukdomen.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5ved\xc3\xb6met i Avignon\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1300-talet uppstod en schism inom kyrkan. Ett nytt p\xc3\xa5ved\xc3\xb6me i Avignon kom till. Detta som senare skulle kallas "p\xc3\xa5varnas babyloniska f\xc3\xa5ngenskap". De olika nationerna stod p\xc3\xa5 varsin sida i konflikten. Schismen f\xc3\xb6rdjupades och till sist fanns det inte mindre \xc3\xa4n tre olika p\xc3\xa5ved\xc3\xb6men i Europa under 1400-talet.'