b'\n_START_ARTICLE_\nGeorg Peurbach\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg Peurbach (\xc3\xa4ven Georg von Peuerbach eller Purbach, korrekt efternamn ok\xc3\xa4nt) (30 maj 1423 i Purbach n\xc3\xa4ra Linz \xe2\x80\x93 8 april 1461 i Wien), var en inflytelserik \xc3\xb6sterrikisk astronom och matematiker. Han blev Wiens universitets v\xc3\xa4gr\xc3\xb6jare f\xc3\xb6r den kopernikanska v\xc3\xa4rldsbilden._NEWLINE_Han tillskrivs uppfinnandet av flera vetenskapliga instrument, d\xc3\xa4ribland ringsoluret, ett h\xc3\xb6jdm\xc3\xa4tningsinstrument Quadratum geometricum och Jakobsstaven. Purbachkratern p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nen har f\xc3\xa5tt sitt namn efter honom._NEWLINE_Omkring \xc3\xa5r 1440 fick Peurbach sin magistergrad vid Wiens universitet. Hans l\xc3\xa4rare i matematik var antagligen Johann von Gm\xc3\xbcnden. 1448 for han till Italien f\xc3\xb6r att studera. D\xc3\xa4r blev Giovanni Bianchini fr\xc3\xa5n Ferrara och kardinal Nicolaus Cusanus, d\xc3\xa5 i Rom, intresserade av den unge mannen och fick honom att f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sa om astronomi vid Universitetet i Ferrara. Han avb\xc3\xb6jde erbjudanden om professurer i Bologna och Padua och en utn\xc3\xa4mning som hovastronom hos ungerske kungen Ladislaus. I st\xc3\xa4llet v\xc3\xa4nde han \xc3\xa5ter till Wien 1450 f\xc3\xb6r att undervisa. Han f\xc3\xb6rel\xc3\xa4ste i filologi och klassisk litteratur. L\xc3\xa4ra ut vetenskap gjorde han mest privat - hans mest ber\xc3\xb6mda elev var Johann M\xc3\xbcller fr\xc3\xa5n K\xc3\xb6nigsberg, senare k\xc3\xa4nd som Regiomontanus._NEWLINE_Purbach har kallats den observationella och teoretiska astronomins fader i V\xc3\xa4sterlandet._NEWLINE_Purbach \xc3\xa4r ansedd f\xc3\xb6r sina anstr\xc3\xa4ngningar att f\xc3\xa5 samklang i de motst\xc3\xa5ende teorierna om universum - Eudoxos fr\xc3\xa5n Knidos och Aristoteles homocentriska sf\xc3\xa4rer, med Ptolemaios\xe2\x80\x99 epicykler. Detta arbete Theoric\xc3\xa6 nov\xc3\xa6 planetarum, gjorde enorm succ\xc3\xa9 och f\xc3\xb6rblev standardverket f\xc3\xb6r akademisk undervisning i astronomi \xc3\xa5ratal efter det att Kopernikus hade sopat undan alla de hypoteserna._NEWLINE_Han verkade vid Oradea/Nagyvarad-observatoriet i Transsylvanien och fastslog i sin "Tabula Varadiensis" att denna transsylvanska stads observatorium ligger p\xc3\xa5 jordens \xe2\x80\x9dgrund\xe2\x80\x9dmeridian.'