b'\n_START_ARTICLE_\nHammarkinds h\xc3\xa4rad\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nHammarkinds h\xc3\xa4rad var bel\xc3\xa4get i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands syd\xc3\xb6stra kustomr\xc3\xa5den och omfattade stora delar av \xc3\x96stg\xc3\xb6task\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdens s\xc3\xb6nderskurna kuststr\xc3\xa4cka mellan havsviken Sl\xc3\xa4tbaken i norr och Valdemarsviken och gr\xc3\xa4nsen mot landskapet Sm\xc3\xa5land i s\xc3\xb6der, samt ett stort antal mindre \xc3\xb6ar och sk\xc3\xa4r utanf\xc3\xb6r kusten. De inre delarna best\xc3\xa5r av en bergig och sj\xc3\xb6rik skogsmark som i \xc3\xb6ster genomkorsas av de m\xc3\xa5nga havsvikarna, vilka tr\xc3\xa4nger djupt in i landet och d\xc3\xa4refter \xc3\xb6verg\xc3\xa5r i sj\xc3\xb6rika och uppodlade dals\xc3\xa4nkor. Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsomr\xc3\xa5det delas i norr in i Sankt Annas sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd och i s\xc3\xb6der i Gryts sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd. Genom h\xc3\xa4radsomr\xc3\xa5dets norra del l\xc3\xb6per G\xc3\xb6ta kanals str\xc3\xa4ckning, vilken mynnar i Sl\xc3\xa4tbaken \xc3\xb6ster om S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping. N\xc3\xa4rmast s\xc3\xb6der om kanalen ligger Hammarkinds b\xc3\xb6rdigaste sl\xc3\xa4ttbygder med en del inspr\xc3\xa4ngda bergknallar, vilket utg\xc3\xb6r en ostlig utl\xc3\xb6pare till den b\xc3\xb6rdiga \xc3\x96stg\xc3\xb6tasl\xc3\xa4tten som str\xc3\xa4cker sig \xc3\xb6ver en stor del av landskapet. I s\xc3\xb6der h\xc3\xb6jer sig landskapet mot den sm\xc3\xa5l\xc3\xa4ndska gr\xc3\xa4nsen och i sydv\xc3\xa4st ligger sj\xc3\xb6n Yxningen, som genom Gusums\xc3\xa5n avrinner till Sl\xc3\xa4tbaken. Hammarkinds h\xc3\xa4rad gr\xc3\xa4nsade i nordost mot S\xc3\xb6derk\xc3\xb6pings stad och Bj\xc3\xb6rkekinds h\xc3\xa4rad, i norr mot L\xc3\xb6sings och Memmings h\xc3\xa4rader, i v\xc3\xa4ster mot Sk\xc3\xa4rkinds h\xc3\xa4rad och i s\xc3\xb6der mot Norra Tjusts h\xc3\xa4rad i Kalmar l\xc3\xa4n._NEWLINE_H\xc3\xa4radet hade en k\xc3\xb6ping: Valdemarsvik, bel\xc3\xa4gen cirka 54 km sydost om Norrk\xc3\xb6ping, vilken numera ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r dess st\xc3\xb6rsta t\xc3\xa4tort.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLandskapet \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland har varit befolkat sedan urminnes tider och dess inv\xc3\xa5nare omtalas f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen under folkvandringstiden. Redan tidigt utgjorde landskapet en av de tre centralbygder som under medeltiden skulle komma att forma konungariket Sverige. Sl\xc3\xa4ttbygderna i landskapets centrala delar genomkorsades under sten\xc3\xa5ldern av en fj\xc3\xa4rd som f\xc3\xb6rband sj\xc3\xb6n V\xc3\xa4ttern med havet, och vartefter landet h\xc3\xb6jdes bildades den b\xc3\xb6rdiga \xc3\x96stg\xc3\xb6tasl\xc3\xa4tten p\xc3\xa5 vilken delar av Hammarkinds h\xc3\xa4rad var bel\xc3\xa4get. Namnet Hammarkind skrevs \xc3\xa5r 1332 som Hamarkinda och har ett efterled -kind som \xc3\xa4r vanligt bland h\xc3\xa4radsnamnen i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland och kommer av ett fornnordiskt ord f\xc3\xb6r sl\xc3\xa4kt eller \xc3\xa4tt. F\xc3\xb6rledet Hamar- inneh\xc3\xa5ller eller sammanh\xc3\xa4nger med ordet hammar i betydelsen "stenig backe" eller dylikt. _NEWLINE_I h\xc3\xa4radets nordv\xc3\xa4stra delar \xc3\xa5terfinns delar av ett system av fornborgar, vilka kan dateras till c:a 800 e.kr. Systemet bildar en 3,5 km l\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rsvarsvall genom V\xc3\xa4stra Husby socken som g\xc3\xa5r under namnet G\xc3\xb6tavirke, och tros ha f\xc3\xb6rsvarat den inre delen av \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland fr\xc3\xa5n anfall fr\xc3\xa5n kusten. Hammarkinds h\xc3\xa4rads ursprungliga tingsplats var bel\xc3\xa4gen vid Ljunga n\xc3\xa4ra Sk\xc3\xb6nberga kyrka, som uppf\xc3\xb6rdes i slutet av 1100-talet. Platsen passerades av den ursprungliga str\xc3\xa4ckningen av den medeltida ridv\xc3\xa4gen Eriksgatan, under den tid denna passerade S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping. I havsbandet utanf\xc3\xb6r passerade under medeltiden ocks\xc3\xa5 Kung Valdemars segelled som l\xc3\xa4ngs den svenska och finska kusten f\xc3\xb6rband Danmark med Estland. Det vidstr\xc3\xa4ckta h\xc3\xa4radet fick med tiden tv\xc3\xa5 tingsplatser: en vid Mogata kyrka som uppf\xc3\xb6rdes under 1200-talets b\xc3\xb6rjan, och en vid Sankt Annas kyrka som ursprungligen var ett kapell fr\xc3\xa5n 1300-talet. _NEWLINE_S\xc3\xb6derk\xc3\xb6pings stad uppstod ursprungligen i gr\xc3\xa4nslandet mellan Hammarkinds, Bj\xc3\xb6rkekinds och L\xc3\xb6sings h\xc3\xa4rader. Under folkvandringstiden fanns det p\xc3\xa5 Borgberget strax norr om staden en fornborg kallad Ramundersborg. Borgen som \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta p\xc3\xa5 det svenska fastlandet kan eventuellt ha anv\xc3\xa4nts som en tillflyktsort under orostider, men kan \xc3\xa4ven ha haft en fast befolkning och i n\xc3\xa4rheten ligger flera gravr\xc3\xb6sen som anses vara c:a 1000 \xc3\xa5r \xc3\xa4ldre \xc3\xa4n sj\xc3\xa4lva borgen. S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping v\xc3\xa4xte under tidig medeltid till att bli en av landets viktigaste hamnst\xc3\xa4der och var med tidens m\xc3\xa5tt en riktig storstad. H\xc3\xa4r har flera viktiga herrem\xc3\xb6ten, riksdagar och kr\xc3\xb6ningar \xc3\xa4gt rum och staden utgjorde tillsammans med Visby och Kalmar ett nav f\xc3\xb6r \xc3\xb6stersj\xc3\xb6handeln. N\xc3\xa4r den var som st\xc3\xb6rst hade den flera kyrkor, kloster, kungsg\xc3\xa5rd och mynthus. Drothems kyrka var ursprungligen en del av stadens klosteranl\xc3\xa4ggning. I takt med att hamnen grundades upp och staden Norrk\xc3\xb6ping anlagts l\xc3\xa4ngre norrut kom S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping att tappa betydelse och kom inte att \xc3\xa5terh\xc3\xa4mta sig f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n G\xc3\xb6ta kanal anlades under 1800-talet. D\xc3\xa5 kom staden dessutom att utvecklas som brunnsort._NEWLINE_P\xc3\xa5 en \xc3\xb6 vid Sl\xc3\xa4tbakens s\xc3\xb6dra strand \xc3\xb6ster om S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping uppf\xc3\xb6rdes under slutet av 1100-talet grunderna till det som kom att bli Stegeborgs slott. P\xc3\xa5 platsen inte l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa4llviks kyrka d\xc3\xa4r Eriksgatan passerade \xc3\xb6ver Sl\xc3\xa4tbaken fanns ursprungligen en kungsg\xc3\xa5rd som kompletterades med en kastal till skydd f\xc3\xb6r S\xc3\xb6derk\xc3\xb6pings hamninlopp, som sedermera kom att byggas ut till en fullv\xc3\xa4rdig borganl\xc3\xa4ggning under 1300- och 1400-talen. Under 1500- och 1600-talen byggdes borgen om till ett av landets fr\xc3\xa4msta ren\xc3\xa4ssansslott, och \xc3\xa5r 1622 f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nades slottet till kung Gustav II Adolfs sv\xc3\xa5ger Johan Kasimir av Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken som gavs titeln Hertig av Stegeborg. Efter dennes d\xc3\xb6d \xc3\xb6vergick titeln och egendomen till dennes son som sedermera kom att bli kung Karl X Gustav. Slottet \xc3\xb6vertogs d\xc3\xa4refter av dennes bror Adolf Johan som bodde h\xc3\xa4r fram till sin d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1689 och kom att bli den siste slottsherren. Under 1700-talets f\xc3\xb6rsta decennier f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll slottet, och sedan Norrk\xc3\xb6ping anfallits och br\xc3\xa4nts av ryssarna \xc3\xa5r 1719 kom slottet \xc3\xa5r 1731 att rivas och \xc3\xa5teranv\xc3\xa4ndas vid \xc3\xa5teruppbyggnaden av staden. I det n\xc3\xa4rliggande Tjusts h\xc3\xa4rad fanns dessutom F\xc3\xa5gelvik vid Valdemarsviken som ursprungligen var en borg uppf\xc3\xb6rd under 1300-talet som bl.a. tillh\xc3\xb6rde kung Karl Knutsson (Bonde). Borgen kom dock att f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ras under Dackefejden och den nuvarande herrg\xc3\xa5rden h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n 1770-talet. Norr om denna inte l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n Sankt Anna kyrka ligger Tor\xc3\xb6nsborg vars huvudbyggnad uppf\xc3\xb6rdes under mitten av 1700-talet, men vars \xc3\xa4gor ocks\xc3\xa5 de tillh\xc3\xb6rt Karl Knutsson (Bonde)._NEWLINE_I h\xc3\xa4radets s\xc3\xb6dra del ligger orten Gusum d\xc3\xa4r ett j\xc3\xa4rnbruk anlades \xc3\xa5r 1652. Malmen h\xc3\xa4mtades bl.a. fr\xc3\xa5n gruvorna i n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna Nartorp. Gusums bruk ut\xc3\xb6kades sedan med ett stycke- och m\xc3\xa4ssingsbruk, vilka dock f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll redan under 1600-talet. Bruksverksamheten ut\xc3\xb6kades dock med flera manufakturer f\xc3\xb6r bl.a. blixtl\xc3\xa5stillverkning, vilka var i drift \xc3\xa4nda fram till dess att bruket gick i konkurs \xc3\xa5r 1988. H\xc3\xa4radets enda k\xc3\xb6ping Valdemarsvik v\xc3\xa4xte fram kring ett l\xc3\xa4dergarveri som t.o.m. 1960-talet var Sveriges st\xc3\xb6rsta. Orten uppstod ursprungligen som utskeppningshamn f\xc3\xb6r tr\xc3\xa4- och tj\xc3\xa4rprodukter fr\xc3\xa5n bruken i Gusum och Borkhult, och fick under 1600-talet privilegier som marknadsplats under s\xc3\xa5v\xc3\xa4l S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping som V\xc3\xa4stervik. Valdemarsvik delades vid denna tid av gr\xc3\xa4nsen mellan \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland och Sm\xc3\xa5land men f\xc3\xb6rdes till det tidigare \xc3\xa5r 1914 d\xc3\xa5 den ocks\xc3\xa5 fick k\xc3\xb6pingsr\xc3\xa4ttigheter.\n_START_SECTION_\nKommuner\n_START_PARAGRAPH_\nI samband med 1862 \xc3\xa5rs kommunalf\xc3\xb6rordningar delades h\xc3\xa4radet in i landskommuner, vilka \xc3\xa5r 1952 inkorporerades i storkommuner. Drothems och Sk\xc3\xb6nberga kommuner kom d\xc3\xa5 att f\xc3\xb6ras till S\xc3\xb6derk\xc3\xb6pings stad. \xc3\x96vriga f\xc3\xb6rdes till Aspvedens och Stegeborgs landskommuner vilka \xc3\xa5r 1971 respektive 1974 inkorporerades i S\xc3\xb6derk\xc3\xb6pings kommun, samt Gryts och Ringarums landskommuner vilka \xc3\xa5r 1971 lades samman med Valdemarsviks k\xc3\xb6ping till Valdemarsviks kommun.'