b'\n_START_ARTICLE_\nStumfilm\n_START_PARAGRAPH_\nEn stumfilm \xc3\xa4r en film ber\xc3\xa4ttad fr\xc3\xa4mst med r\xc3\xb6rliga bilder och textskyltar. Stumfilmen \xc3\xa4r till st\xc3\xb6rsta del utan ljudsp\xc3\xa5r, men i sen stumfilmstradition kan det finnas ett f\xc3\xa5tal ljudeffekter, musik samt dialog fr\xc3\xa5n artificiella k\xc3\xa4llor. Teknologin f\xc3\xb6r att med ett flertal i t\xc3\xa4t f\xc3\xb6ljd tagna fotografier \xc3\xa5stadkomma en film uppfanns redan omkring 1860, men filmen i egentlig mening blev inte m\xc3\xb6jlig f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n man kommit p\xc3\xa5 att exponera celluloidrullar och d\xc3\xa4rmed kunde framst\xc3\xa4lla film i egentlig mening omkring 1880-1900._NEWLINE_Id\xc3\xa9n att kombinera filmer med inspelat ljud \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan lika gammal som filmen sj\xc3\xa4lv, men p\xc3\xa5 grund av tekniska sv\xc3\xa5righeter \xc3\xa4r de flesta filmer f\xc3\xb6re det sena 1920-talet stumfilmer. Fr\xc3\xa5nvaron av talad dialog hade dock f\xc3\xb6rdelen att det gjorde stumfilmen universell, med ett gemensamt bildspr\xc3\xa5k \xe2\x80\x93 endast textskyltarna beh\xc3\xb6vde \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttas._NEWLINE_Filmf\xc3\xb6revisningar av stumfilm var dock n\xc3\xa4stan aldrig tysta; oftast framf\xc3\xb6rdes levande musik \xe2\x80\x93 av musiker p\xc3\xa5 plats \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 bion f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5nga och f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka filmens st\xc3\xa4mningar._NEWLINE_Filmen Jazzs\xc3\xa5ngaren fr\xc3\xa5n 1927 brukar r\xc3\xa4knas som den f\xc3\xb6rsta "riktiga" ljudfilmen. Ordet "stumfilm" b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6rst efter att ljudfilm blivit vanlig -\xe2\x80\x93 det \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 en retronym._NEWLINE_Stumfilmseran kallas ibland f\xc3\xb6r "Age of the Silver Screen" ("Den vita dukens epok").\n_START_SECTION_\nTextskyltar\n_START_PARAGRAPH_\nEftersom stumfilmer inte hade n\xc3\xa5got synkroniserat ljud f\xc3\xb6r dialog anv\xc3\xa4ndes textskyltar f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rklara viktiga h\xc3\xa4ndelser och visa dialog f\xc3\xb6r biopubliken. "Skylttextaren" blev under stumfilmsepoken en viktig yrkesgrupp och var ofta en annan \xc3\xa4n person "scenariof\xc3\xb6rfattaren" som skrev handlingen. Textskyltar blev ofta grafiska element i sig sj\xc3\xa4lva, med illustrationer eller abstrakta dekorationer som kommenterade handlingen eller f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jde atmosf\xc3\xa4ren.\n_START_SECTION_\nLevande musik och ljud\n_START_PARAGRAPH_\nVisningar av stumfilm inkluderade n\xc3\xa4stan alltid levande musik, fr\xc3\xa5n och med pianisten vid den f\xc3\xb6rsta publikvisningen av film av br\xc3\xb6derna Lumi\xc3\xa8re den 28 december 1895 i Paris. Redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan erk\xc3\xa4ndes musiken som en viktig del i filmen, d\xc3\xa5 den bidrog till atmosf\xc3\xa4ren och gav publiken v\xc3\xa4sentliga k\xc3\xa4nslostunder (musiker spelade, av liknande sk\xc3\xa4l, ibland redan vid filminspelningarna). Biografer i sm\xc3\xa5st\xc3\xa4der och grannskap hade ofta en egen pianist. Biografer i stora st\xc3\xa4der brukade ha organister eller hela orkestrar. Massiva biograforglar som den ber\xc3\xb6mda "M\xc3\xa4ktige Wurlitzer" kunde simulera orkesterljud och ett flertal ljudeffekter._NEWLINE_Inledningsvis var filmmusiken f\xc3\xb6r stumfilmer ofta mer eller mindre improviserad. N\xc3\xa4r l\xc3\xa5ngfilmer blev vanligare komponerades och sammanst\xc3\xa4lldes dock musik av pianisten, organisten, orkesterdirigenten eller av filmstudion, och s\xc3\xa4ndes ut som notblad tillsammans med filmen. Detta b\xc3\xb6rjade med Joseph Carl Breils till stor del nykomponerade filmmusiken f\xc3\xb6r D W Griffiths banbrytande Nationens f\xc3\xb6delse och det blev senare alltmer vanligt att specialkomponerad musik distribuerades till biograferna tillsammans med nya filmer._NEWLINE_N\xc3\xa4r stumfilmen var p\xc3\xa5 sin h\xc3\xb6jdpunkt var biografmusik den enskilt st\xc3\xb6rsta inkomstk\xc3\xa4llan f\xc3\xb6r instrumentalmusiker i USA. Ljudfilmens genombrott, som sammanf\xc3\xb6ll med Den stora depressionen, blev f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande f\xc3\xb6r k\xc3\xa5ren._NEWLINE_Filmindustrin i andra l\xc3\xa4nder hittade p\xc3\xa5 andra s\xc3\xa4tt att ge ljud \xc3\xa5t stumfilmer. Den tidiga filmindustrin i Brasilien hade fitas cantatas; filmade operetter med s\xc3\xa5ngare som sj\xc3\xb6ng till bilderna bakom scenen. I Japan hade filmer inte bara levande musik, utan \xc3\xa4ven en benshi, en ber\xc3\xa4ttare som kommenterade och gav r\xc3\xb6st \xc3\xa5t karakt\xc3\xa4rerna. Benshin blev en central person i japansk filmkonst och \xc3\xb6versatte dessutom utl\xc3\xa4ndska (fr\xc3\xa4mst amerikanska) filmer. Deras popularitet var ett av sk\xc3\xa4len till att stumfilmer fanns kvar i Japan l\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1930-talet._NEWLINE_Komposit\xc3\xb6rer som Carl Davis har specialiserat sig p\xc3\xa5 att skriva nya orkesterstycken f\xc3\xb6r stumfilmsklassiker. Det finns m\xc3\xa5nga stumfilmskomposit\xc3\xb6rer som arbetar idag, vilka skapar och framf\xc3\xb6r musikstycken p\xc3\xa5 piano eller orgel under filmvisningar. H\xc3\xa4r m\xc3\xa4rks bland andra Ben Model, Neil Brand, Phillip C Carli, Jon Mirsalis och Donald Sosin.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa5despelartekniker\n_START_PARAGRAPH_\nStumfilmerna kr\xc3\xa4vde en st\xc3\xb6rre betoning p\xc3\xa5 kroppsspr\xc3\xa5k och mimik f\xc3\xb6r att publiken b\xc3\xa4ttre skulle f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 vad sk\xc3\xa5despelaren k\xc3\xa4nde och framf\xc3\xb6rde p\xc3\xa5 vita duken. Gestikulerandet i stumfilmer kan te sig simpla eller l\xc3\xb6jev\xc3\xa4ckande f\xc3\xb6r dagens publik. P\xc3\xa5 grund av detta brukar stumfilmskomedier vara mer popul\xc3\xa4ra \xc3\xa4n stumfilmsdramer idag, eftersom \xc3\xb6verspelet \xc3\xa4r mer naturligt i komedier. N\xc3\xa5gra stumfilmer hade dock subtilt agerande, beroende p\xc3\xa5 regiss\xc3\xb6ren och hur duktiga sk\xc3\xa5despelarna var. \xc3\x96veragerande i stumfilmer var ibland en vana akt\xc3\xb6rerna tog med sig fr\xc3\xa5n teatern. Regiss\xc3\xb6rer som f\xc3\xb6rstod det nya mediet motarbetade det._NEWLINE_M\xc3\xa5nga filmstj\xc3\xa4rnor, inte minst utl\xc3\xa4ndska sk\xc3\xa5despelare som talade med stark brytning, hade sv\xc3\xa5rt att klara \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen till ljudfilm.\n_START_SECTION_\nProjektorhastighet\n_START_PARAGRAPH_\nFram till runt 1925 spelades stumfilmer in med 16 till 23 bilder per sekund (beroende p\xc3\xa5 \xc3\xa5r och studio). Ljudfilmens satte en standard som g\xc3\xa4ller \xc3\xa4n idag: 24 bilder/sekund. Om filmerna inte spelas upp i originalhastighet kan de verka onaturligt snabba och ryckiga. Vid samma tid vevades dock n\xc3\xa5gra scener avsiktligt in l\xc3\xa5ngsammare (f\xc3\xa4rre rutor/sekund) under inspelning f\xc3\xb6r att vid den f\xc3\xa4rdiga f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen skynda p\xc3\xa5 handlingen, speciellt i slapstickkomedier och d\xc3\xb6rrspringarfarser._NEWLINE_Den avsedda hastigheten i en stumfilm kan vara oklar och eftersom de ofta var handvevade kan det finnas variationer inom en film. Filmhastighet \xc3\xa4r ofta en infekterad fr\xc3\xa5ga mellan filmvetare och filmentusiaster n\xc3\xa4r stumfilmer presenteras idag. Inte minst n\xc3\xa4r det handlar om DVD-premi\xc3\xa4rer av \xc3\xa5terst\xc3\xa4llda filmer; 2002 \xc3\xa5rs restaurering av Metropolis \xc3\xa4r ett av de mest omdebatterade exemplen p\xc3\xa5 detta._NEWLINE_Projektorsk\xc3\xb6tare visade ofta stumfilmer i hastigheter som var n\xc3\xa5got snabbare \xc3\xa4n den hastighet de hade spelats in med. De flesta filmer verkar ha visats med 18 bilder/sekund eller snabbare, n\xc3\xa5gra visades till och med snabbare \xc3\xa4n ljudfilmshastighet (24 bilder/sekund). \xc3\x84ven om filmen hade spelats in med 16 bilder per sekund (ofta kallas "stumfilmshastighet") var den l\xc3\xa5ngsamma hastigheten en avsev\xc3\xa4rt stor brandrisk vid projektion av en nitratbaserad 35mm film. Ofta fick projektorsk\xc3\xb6tare instruktioner fr\xc3\xa5n distribut\xc3\xb6rerna om hur snabbt en viss rulle eller scen skulle visas p\xc3\xa5 dirigentens notblad. Biografer varierade ibland projektionshastigheten beroende p\xc3\xa5 tiden p\xc3\xa5 dygnet eller populariteten av en film f\xc3\xb6r att maximera vinsten.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4rg och tintning\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rgfilm hade inte f\xc3\xa5tt n\xc3\xa5got genombrott under stumfilmstiden s\xc3\xa5 filmerna var i regel svartvita.  Det var dock vanligt f\xc3\xb6rekommande att anv\xc3\xa4nda sig av tintning, inf\xc3\xa4rgning. I samma film kunde olika scener ha olika f\xc3\xa4rger, ofta beroende p\xc3\xa5 var scenerna utspelade sig, s\xc3\xa5som bl\xc3\xa5tt f\xc3\xb6r nattscener, gult f\xc3\xb6r utomhusscener i dagsljus, etc._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rekom \xc3\xa4ven att filmer f\xc3\xa4rglades f\xc3\xb6r hand, ibland bara enskilda scener, som i Fantomen p\xc3\xa5 Stora operan (1925) och \xc3\xa4ven i kortfilmer, s\xc3\xa5som n\xc3\xa5gra av Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nSenare hyllningar\n_START_PARAGRAPH_\nFlera filmskapare har hyllat komedierna under stumfilmseran, d\xc3\xa4ribland Jacques Tati och Semestersabot\xc3\xb6ren (1953), Mel Brooks och Det v\xc3\xa5ras f\xc3\xb6r stumfilmen (1976) och indie-filmskaparen Eric Bruno Borgman (f\xc3\xb6dd 1970) med filmen The Deserter (2004). Den svenska komedin Calle P fr\xc3\xa5n 1965, i regi av Robert Brandt och med Carl-Gustaf Lindstedt i titelrollen, var stum. Taiwanesiske regiss\xc3\xb6ren Hou Hsiao-Hsiens kritikerrosade drama Three Times (2005) \xc3\xa4r under mittdelen en stumfilm, komplett med textskyltar; Stanley Tuccis The Impostors \xc3\xb6ppnar i samma stil som de tidiga stumfilmskomedierna._NEWLINE_Stilen f\xc3\xa5r \xc3\xa4ven eko i den tyska filmen Tuvalu (1999). Guy Maddin vann priser f\xc3\xb6r sin hyllning till Sovjetunionens stumfilmer i sin kortfilm The Heart of the World. Shadow of the Vampire (2000) \xc3\xa4r en fiktiv ber\xc3\xa4ttelse av inspelningen av Friedrich Wilhelm Murnaus stumfilmsklassiker Nosferatu (1922). Werner Herzog hyllade samma film med sin egen version, Nosferatu - nattens vampyr 1979. N\xc3\xa5gra filmer drar direkta kopplingar mellan stum- och ljudfilmseran. Sunset Boulevard visar den avbrutna f\xc3\xb6rbindelsen mellan de tv\xc3\xa5 perioderna genom rollfiguren Norma Desmond, spelad av stumfilmsstj\xc3\xa4rnan Gloria Swanson._NEWLINE_Den franska filmen The Artist (2011), skriven och regisserad av Michel Hazanavicius, \xc3\xa4r en stumfilm som utspelar sig i Hollywood i brytpunkten mellan stumfilmseran och ljudfilmens int\xc3\xa5gande.'