b"\n_START_ARTICLE_\nKurdiska alfabeten\n_START_PARAGRAPH_\nKurdiska skrivs med tv\xc3\xa5 alfabet. Det \xc3\xa4r dels ett latinskt alfabet som introducerades av Jeladet Ali Bedirkhan \xc3\xa5r 1932 (kallat Bedirxan-alfabetet, eller Hawar-alfabetet efter tidningen Hawar), dels ett perso-arabiskt alfabet (Sorani-alfabetet, uppkallat efter det historiska emiratet Soran i dagens irakiska Kurdistan)._NEWLINE_Hawar-alfabetet anv\xc3\xa4nds i Turkiet, Syrien och Armenien, sorani-alfabetet i Irak och Iran. Tv\xc3\xa5 ytterligare alfabet, baserade p\xc3\xa5 de armeniska och kyrilliska alfabeten, anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6rr i Armeniska SSR.\n_START_SECTION_\nKyrillisk skrift\n_START_PARAGRAPH_\nEtt tredje skriftsystem, som anv\xc3\xa4ndes av de f\xc3\xa5 (kurmanji-talande) kurderna i forna Sovjetunionen, baserades p\xc3\xa5 ett kyrilliskt alfabet, best\xc3\xa5ende av 40 bokst\xc3\xa4ver:_NEWLINE_\xd0\x90, \xd0\x91, \xd0\x92, \xd0\x93, \xd0\x93', \xd0\x94, \xd0\x95, \xd3\x98, \xd3\x98', \xd0\x96, \xd0\x97, \xd0\x98, \xd0\x99, \xd0\x9a, \xd0\x9a', \xd0\x9b, \xd0\x9c, \xd0\x9d, \xd0\x9e, \xc3\x96, \xd0\x9f, \xd0\x9f', \xd0\xa0, \xd0\xa0', \xd0\xa1, \xd0\xa2, \xd0\xa2', \xd0\xa3, \xd0\xa4, \xd0\xa5, \xd2\xba, \xd2\xba', \xd0\xa7, \xd0\xa7', \xd0\xa8, \xd0\xa9, \xd0\xac, \xd0\xad, \xd4\x9a, \xd4\x9c\n_START_SECTION_\nArmeniska alfabetet\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1921 till 1929 anv\xc3\xa4ndes det armeniska alfabetet f\xc3\xb6r kurdiskan i Armeniska SSR._NEWLINE_D\xc3\xa4refter ersattes det av ett Janalif-liknande latinskt alfabet under latinisations-kampanjen."