b'\n_START_ARTICLE_\nNathan S\xc3\xb6derblom\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nNathan S\xc3\xb6derblom f\xc3\xb6ddes i Tr\xc3\xb6n\xc3\xb6 pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rd i Norrala pastorat och v\xc3\xa4xte upp i pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rden i Bjur\xc3\xa5ker som son till komministern, senare kyrkoherden i Norrala Jonas S\xc3\xb6derblom (f\xc3\xb6dd 1823 i S\xc3\xb6derala, d\xc3\xb6d 1901) och hans hustru Nikolina Sophie Bl\xc3\xbbme (f\xc3\xb6dd 1838 i Str\xc3\xb6mstad, d\xc3\xb6d 1913 i Uppsala) som kom fr\xc3\xa5n Danmark. Sl\xc3\xa4kten S\xc3\xb6derblom h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n S\xc3\xb6derala och namnet upptogs av Nathan S\xc3\xb6derbloms far och farbr\xc3\xb6der. Farfadern Jon Olsson var kyrkv\xc3\xa4rd och riksdagsman i Orsta nr 3._NEWLINE_Barndomen pr\xc3\xa4glades av faderns starka religiositet, delvis f\xc3\xa4rgad av Rosenius och v\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relsen. Efter studentexamen vid h\xc3\xb6gre allm\xc3\xa4nna l\xc3\xa4roverket i Hudiksvall 1883 inskrevs Nathan S\xc3\xb6derblom vid Uppsala universitet och avlade d\xc3\xa4r filosofie kandidatexamen 1886. Till en b\xc3\xb6rjan tvekade han huruvida han skulle \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t klassisk filologi men beslutade sig s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom f\xc3\xb6r att bli pr\xc3\xa4st. 1892, efter en resa till USA, tog han teologie kandidatexamen och pr\xc3\xa4stvigdes \xc3\xa5ret d\xc3\xa4refter av Gottfrid Billing. Han f\xc3\xb6rsta tj\xc3\xa4nst som pr\xc3\xa4st var vid Uppsala hospital, vilket m\xc3\xb6jliggjorde vidare studier i teologi. Han var \xc3\xa4ven under studietiden s\xc3\xa5v\xc3\xa4l vice ordf\xc3\xb6rande som ordf\xc3\xb6rande i Uppsala studentk\xc3\xa5r._NEWLINE_Han gifte sig 1894 med Anna S\xc3\xb6derblom, f\xc3\xb6dd Forsell. Tillsammans fick paret 12 barn.\n_START_SECTION_\nReligionsvetenskap och professor\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6derblom hade ett vitt intresseomr\xc3\xa5de inom religionsvetenskapen. Dels var han inriktad p\xc3\xa5 mission och praktisk teologi, dels var han mycket nyfiken p\xc3\xa5 den iranska religionen. Han b\xc3\xb6rjade studera den zoroastriska skriften Avesta, vilket kan ha bidragit till att han begav sig till Paris 1894, d\xc3\xa4r det fanns helt andra m\xc3\xb6jligheter till f\xc3\xb6rdjupning, Han fick d\xc3\xa4r tj\xc3\xa4nst som pastor f\xc3\xb6r den svenska kolonin, till vilken m\xc3\xa5nga svenska konstn\xc3\xa4rer h\xc3\xb6rde, och han var \xc3\xa4ven sj\xc3\xb6manspr\xc3\xa4st i Calais och Dunkerque. P\xc3\xa5 uppdrag samlade S\xc3\xb6derblom 1895 in pengar f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra sjukhusvistelse f\xc3\xb6r August Strindberg. Studierna fortsatte han parallellt med tj\xc3\xa4nsten, vid \xc3\x89cole pratique des Hautes \xc3\x89tudes, d\xc3\xa4r han l\xc3\xa4rde sig iranska spr\xc3\xa5k och fortsatte studierna av Avesta._NEWLINE_Som en parentes fr\xc3\xa5n tiden i Paris kan ocks\xc3\xa5 n\xc3\xa4mnas att Alfred Nobel kom att r\xc3\xa5dfr\xc3\xa5ga S\xc3\xb6derblom om sina id\xc3\xa9er till ett pris och om sin pj\xc3\xa4s Nemesis, som utkom i tryck strax efter Nobels d\xc3\xb6d. Anna S\xc3\xb6derblom var orolig att det dramatiska och v\xc3\xa5gade inneh\xc3\xa5llet skulle ge fel intryck av Nobel, och i samr\xc3\xa5d med d\xc3\xb6dsboet makulerade de upplagan s\xc3\xa5 n\xc3\xa4r som p\xc3\xa5 tre b\xc3\xb6cker efter Nobels d\xc3\xb6d 1896._NEWLINE_\xc3\x85r 1901 doktorerade han vid Sorbonne med ett arbete om mazdaismen, som v\xc3\xa4ckte internationell uppm\xc3\xa4rksamhet. Samma \xc3\xa5r utn\xc3\xa4mndes han till professor i teologiska prenotioner och teologisk encyklopedi vid Uppsala universitet, och verkade vid sidan av den tj\xc3\xa4nsten som kyrkoherde i Helga Trefaldighets f\xc3\xb6rsamling, Uppsala. \xc3\x85r 1912 tilltr\xc3\xa4dde han dessutom som professor i religionshistoria vid universitetet i Leipzig. I Tyskland var han s\xc3\xa4rskilt beundrad f\xc3\xb6r sina studier i den iranska religionen och f\xc3\xb6r sina skrifter om protestantism. \xc3\x85r 1914 utgav han sin samlade uppfattning om sin religionshistoriska ursprungsforskning i boken Gudstrons uppkomst. Hans studier i kristendom uttrycks bland annat i skrifterna Uppenbarelsereligion (1903/1930) och Religionsproblemet inom katolicism och protestantism i tv\xc3\xa5 band (1910), och han \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa4ven \xc3\xa5t forskning kring Martin Luthers religionssyn._NEWLINE_Han var som professor 1908 delaktig i grundandet av och livet ut verksamhetsledare f\xc3\xb6r den till Uppsala universitet knutna Olaus Petri-stiftelsen, med syfte att st\xc3\xb6dja teologiska studier och f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar med internationell vidd. Sj\xc3\xa4lv p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade han senare en ambiti\xc3\xb6s serie f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar i Edinburgh, The Gifford Lectures (Giffordf\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningen) 1931, men hann bara med en f\xc3\xb6rsta del, som postumt gavs ut i tryck p\xc3\xa5 svenska 1933 som Den levande Guden.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84rkebiskop och fredsarbete\n_START_PARAGRAPH_\nEfter lottning inom en av valkorporationerna och under ecklesiastikminister Karl Gustaf Westmans statsr\xc3\xa5dstid  blev S\xc3\xb6derblom utn\xc3\xa4mnd till \xc3\xa4rkebiskop den 20 maj 1914. I och med utn\xc3\xa4mningen blev han ocks\xc3\xa5 prokansler f\xc3\xb6r Uppsala universitet samt kyrkoherde i B\xc3\xa4linge f\xc3\xb6rsamling i Uppsala stift. Avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r utn\xc3\xa4mningen var inte hans teologiska eller kyrkopolitiska  st\xc3\xa4llningstaganden, utan att statsmakten \xc3\xb6nskade f\xc3\xa5 en prokansler som inte skapade konflikt med universitetet. Man f\xc3\xb6ljde h\xc3\xa4r universitetsprofessorernas \xc3\xb6nskan i valet. Han vigdes till \xc3\xa4rkebiskop den 8 november 1914 (vilket blev f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen sedan 1670, som en \xc3\xa4rkebiskopsvigning \xc3\xa4gde rum; alla \xc3\xa4rkebiskopar d\xc3\xa4remellan var redan biskopar vid utn\xc3\xa4mningen till \xc3\xa4rkebiskop), innehade \xc3\xa4mbetet intill sin d\xc3\xb6d 1931._NEWLINE_Som \xc3\xa4rkebiskop blev han en centralfigur i svensk (och internationell) kristenhet med stort engagemang i ungdomsfr\xc3\xa5gor och evangeliskt arbete. Han drev p\xc3\xa5 skapandet av en ny psalmbok, handbok f\xc3\xb6r kyrkorna och en evangeliebok. P\xc3\xa5 ett n\xc3\xa4stan mystiskt vis s\xc3\xa5g han Svenska kyrkan som utvald f\xc3\xb6r en viktig uppgift, och han engagerade sig mycket i det internationella samtalet, inspirerad av sin ungdomstid i KFUM, och han f\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttade bland annat biskopsinvigningar i Estland, Lettland och Tjeckoslovakien._NEWLINE_Som f\xc3\xb6rfattare och f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare var han oerh\xc3\xb6rt produktiv. N\xc3\xa4mnas kan t. ex. uppbyggelseverket N\xc3\xa4r stunderna v\xc3\xa4xla och skrida i fyra volymer (1909\xe2\x80\x9321), den f\xc3\xb6rsoningsinriktade passionsboken Kristi pinas historia (1928), Svenskars fromhet i tv\xc3\xa5 volymer (postumt 1933\xe2\x80\x9341)._NEWLINE_Nathan S\xc3\xb6derblom \xc3\xa4gnade sig n\xc3\xa5got \xc3\xa5t komposition. Det \xc3\xa4r han som har komponerat den oftast sjungna melodin till psalmen "I denna ljuva sommartid". \xc3\x85r 1919 den 29:e oktober invaldes S\xc3\xb6derblom som ledamot i Kungliga Musikaliska Akademien._NEWLINE_Han blev vida ber\xc3\xb6md f\xc3\xb6r sitt fredsarbete, som var en reaktion p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. Vidare gjorde han mycket betydelsefulla insatser i ekumenik och samlade till den stora ekumeniska m\xc3\xb6tet i Stockholm 1925, d\xc3\xa4r alla kyrkliga samfund, utom romersk-katolska kyrkan och pingstr\xc3\xb6relsen, sammantr\xc3\xa4ffade. Som en kuriositet kan n\xc3\xa4mnas att n\xc3\xa4r den svenska pingstr\xc3\xb6relsen och Lewi Pethrus skulle s\xc3\xa4nda sina f\xc3\xb6rsta mission\xc3\xa4rer till Belgiska Kongo kr\xc3\xa4vde de belgiska myndigheterna en skriftlig rekommendation av myndighetsperson. Rekommendationen skrevs av \xc3\xa4rkebiskopen Nathan S\xc3\xb6derblom. Under hela tiden skrev han flera stora arbeten, varf\xc3\xb6r han invaldes i Svenska akademien 1921. Han blev \xc3\xa4ven ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien 1925. 1930, \xc3\xa5ret f\xc3\xb6re sin d\xc3\xb6d, erh\xc3\xb6ll han dessutom Nobels fredspris._NEWLINE_Sedan 1906 hade han lidit av klen h\xc3\xa4lsa. Efter resan till Giffordf\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningen i Edinburgh 1931 f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrades hans tillst\xc3\xa5nd kraftigt. Hans sista ord l\xc3\xa4r ha varit: "Det finns en levande Gud, jag kan bevisa det genom religionshistorien."_NEWLINE_Nathan S\xc3\xb6derblom avled i Uppsala den 12 juli 1931 klockan 18.40 efter en hj\xc3\xa4rtattack. Han ligger begravd tillsammans med hustrun Anna S\xc3\xb6derblom, f\xc3\xb6dd Forsell,  nedanf\xc3\xb6r en pelare i koret i Uppsala domkyrka. invid \xc3\xa4rkebiskop Laurentius Petris gravplats.\n_START_SECTION_\nHedersbetygelser och S\xc3\xb6derblom-s\xc3\xa4llskap\n_START_PARAGRAPH_\nUnder sitt liv fick S\xc3\xb6derblom ett flertal erk\xc3\xa4nnanden. Han var teologie hedersdoktor i Gen\xc3\xa8ve, Kristiania, St Andrews i Glasgow, Greifswald, Dublin, Dorpat, Sopron, och K\xc3\xb6penhamn, filosofie hedersdoktor i Uppsala 1917, i Bonn 1925, hedersdoktor i juridik i Berlin 1923. en:Doctor of Civil Law i Oxford 1923 samt hedersdoktor i medicin i Greifswald 1923. S\xc3\xb6derblom blev hedersborgare i Wittenberg den 10 juli 1928, s\xc3\xa5som en uppskattning av hans internationella betydelse som Lutherforskare och Lutherk\xc3\xa4nnare. Priset \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades i \xc3\xa4rkebiskopsg\xc3\xa5rden i Uppsala._NEWLINE_Han grundade Uppsala Domkyrkas Gossk\xc3\xb6r 1920, var hederspresident i S\xc3\xa5ngs\xc3\xa4llskapet Orphei Dr\xc3\xa4ngar, hedersmedlem vid Wiens universitet, och st\xc3\xa4ndig hederspresident i Lettlands evangeliska synod 1924. Inspektor f\xc3\xb6r G\xc3\xa4strike-H\xc3\xa4lsinge nation och f\xc3\xb6r Uplands nation._NEWLINE_P\xc3\xa5 75-\xc3\xa5rsdagen av hans f\xc3\xb6delse bildades den vetenskapliga sammanslutningen Nathan S\xc3\xb6derblom-s\xc3\xa4llskapet, som dock inte \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa5t S\xc3\xb6derbloms person, utan \xc3\xa5t hans vetenskapsomr\xc3\xa5den, religionshistoria och exegetik.'