b'\n_START_ARTICLE_\nLos\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLosbygden \xc3\xa4r en kuperad, sj\xc3\xb6- och myrrik skogsbygd kring Voxnans bifl\xc3\xb6den d\xc3\xa4r cirka 25 sten\xc3\xa5ldersboplatser och 25 f\xc3\xa5ngstgropar \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda, men de f\xc3\xb6rsta dokumenterade inbyggarna var finnar som bosatte sig i trakterna i slutet av 1500-talet. De livn\xc3\xa4rde sig som brukligt p\xc3\xa5 jakt, fiske och svedjebruk. \xc3\x85r 1733 fick Henrik Kalmeter tillst\xc3\xa5nd att bearbeta den k\xc3\xa4nda vismutf\xc3\xb6rekomsten och 1736 kom gruvbrytning och malmf\xc3\xb6r\xc3\xa4dling ig\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 allvar._NEWLINE_Losgruvan har en l\xc3\xa5ng historia av brytning av olika mineral, bland annat kobolt och koppar. Nickel framst\xc3\xa4lldes f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1751 av kemisten och mineralogen Axel Fredrik Cronstedt genom reduktion med tr\xc3\xa4kol av kopparnickelkalk fr\xc3\xa5n Los gruvor. Denne fann en metall som liknade kobolt vilken bergsr\xc3\xa5det Georg Brandt redan 1735 betecknat som en egen metall. Henric Kalmeter hade b\xc3\xb6rjat bryta kobolt och vismut, men den kobolt man fick ut gav ej ren bl\xc3\xa5 f\xc3\xa4rg. Cronstedt startade d\xc3\xa5 en unders\xc3\xb6kning om orsaken och uppt\xc3\xa4ckte d\xc3\xa5 att malmen endast inneh\xc3\xb6ll en liten m\xc3\xa4ngd kobolt. D\xc3\xa4remot inneh\xc3\xb6ll den en st\xc3\xb6rre m\xc3\xa4ngd av en ny metall, vilken han gav namnet nickel och som han beskrev i R\xc3\xb6n och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k, gjorda med en malmart fr\xc3\xa5n Los kobolt-grufvor (Vetenskapsakademins handlingar 1751-54)._NEWLINE_Kobolten anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r f\xc3\xa4rgning av glas och ett glasbruk och bl\xc3\xa5f\xc3\xa4rgsverk anlades 1763, Sophiendal, bel\xc3\xa4get vid Lo\xc3\xa5n mellan Lossj\xc3\xb6n och Tensj\xc3\xb6n, vilken \xc3\xa5str\xc3\xa4cka d\xc3\xa4refter f\xc3\xa5tt namnet Hytt\xc3\xa5n. De f\xc3\xb6rsta glasbl\xc3\xa5sarna anl\xc3\xa4nde fr\xc3\xa5n Sand\xc3\xb6 glasbruk i \xc3\x85ngermanland. Man bl\xc3\xa5ste f\xc3\xb6nsterglas och g\xc3\xa4ngse bruksglas som buteljer, flaskor, burkar och bunkar. Det kanske mest k\xc3\xa4nda \xc3\xa4r de bulliga Losflaskorna. Glasbruksverksamheten upph\xc3\xb6rde under f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren p\xc3\xa5 1770-talet i brist p\xc3\xa5 r\xc3\xa5varor och sv\xc3\xa5ra transporter och i september 1773 l\xc3\xa4mnades konkursans\xc3\xb6kan in f\xc3\xb6r hela verksamheten._NEWLINE_Los f\xc3\xb6rsamling bildades 1748 som bruksf\xc3\xb6rsamling utbruten ur F\xc3\xa4rila f\xc3\xb6rsamling och var fr\xc3\xa5n 1820 kapellf\xc3\xb6rsamling med egen f\xc3\xb6rsta kyrka. Efterhand erh\xc3\xb6ll man en form av sj\xc3\xa4lvstyre med egen kyrko- och fattigkassa samt br\xc3\xb6ts ut fr\xc3\xa5n F\xc3\xa4rila som egen f\xc3\xb6rsamling och med ny kyrka av  tr\xc3\xa4 med sakristia och torn bakom altaret som stod f\xc3\xa4rdig 1851._NEWLINE_Under mitten av 1800-talet utvecklades Los avsev\xc3\xa4rt tack vare de betydande skogstillg\xc3\xa5ngarna, som gav b\xc3\xa5de arbete och pengar till inv\xc3\xa5narna. Men efter de stora skogsavverkningarna b\xc3\xb6rjade folkm\xc3\xa4ngden \xc3\xa5ter att minska fr\xc3\xa5n 1930-talet och fram\xc3\xa5t.\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4llet\n_START_PARAGRAPH_\nI Los finns Los kyrka och en skola med cirka 60 elever fr\xc3\xa5n \xc3\xa5rskurs 1 till 9. _NEWLINE_I Los finns en bagarbod, ett bibliotek och ICA-aff\xc3\xa4r. Bland det \xc3\xb6vriga n\xc3\xa4ringslivet kan f\xc3\xb6retaget Loostec och Lotta-Boden n\xc3\xa4mnas. Lotta-Boden tillverkar saft och marmelad._NEWLINE_I trakterna finns det fiskevatten och ett rikt djurliv med bland annat bj\xc3\xb6rn, varg, j\xc3\xa4rv och lo.'