b'\n_START_ARTICLE_\nRiksgropen, Norrmalm\n_START_PARAGRAPH_\nRiksgropen var den folkliga ben\xc3\xa4mningen f\xc3\xb6r den omfattande byggarbetsplats som pr\xc3\xa4glade Stockholms innerstad i samband med Norrmalmsregleringen under 1950-, 1960- och b\xc3\xb6rjan av 1970-talen. De sista resterna efter Riksgropen f\xc3\xb6rsvann s\xc3\xa5 sent som 1998.\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet \xe2\x80\x9dRiksgropen\xe2\x80\x9d myntades, n\xc3\xa5got elakt, i folkmun n\xc3\xa4r Klarakvarteren revs f\xc3\xb6r Norrmalmsregleringens genomf\xc3\xb6rande. Det handlade bland annat om platsen d\xc3\xa4r det nya, tillf\xc3\xa4lliga riksdagshuset (nuvarande Kulturhuset och Stadsteatern) skulle byggas. De omfattande schaktarbetena str\xc3\xa4ckte sig s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom fr\xc3\xa5n Brunkebergstorg och Hamngatan i \xc3\xb6ster, H\xc3\xb6torget i norr, via Sergels torg och Klarakvarteren till Vasagatan i v\xc3\xa4ster respektive s\xc3\xb6der. Det r\xc3\xb6rde sig dock inte om en enda stor grop utan om ett str\xc3\xa5k av schaktarbeten som i takt med f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llandet f\xc3\xb6rflyttade sig sakta genom omr\xc3\xa5det. Ett ursprung till namnet kan vara att ett stort kvarter som revs just d\xc3\xa4r Sergels torgs-rondellen idag ligger hette just Gropen._NEWLINE_Man gr\xc3\xa4vde djupt ner i Brunkebergs\xc3\xa5sens sand och grus f\xc3\xb6r h\xc3\xa4r skulle rymmas bland annat Stockholms tunnelbanas gr\xc3\xb6na och r\xc3\xb6da linje, Klaratunneln, Klara skyddsrum och olika f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningssystem till ny uppf\xc3\xb6rda aff\xc3\xa4rshus. Det hela blev ett komplicerat infrastrukturprojekt i flera v\xc3\xa5ningar under mark. Ovan mark restes bland annat H\xc3\xb6torgscity, Sergels torg, Kulturhuset, Riksbankshuset, byggnaderna l\xc3\xa4ngs Klarabergsgatan, flera bankpalats vid Sveav\xc3\xa4gen och regeringsbyggnaderna i kvarteren kring Jakobsgatan och Karduansmakargatan. _NEWLINE_N\xc3\xa4r rivnings- och schaktarbetena var som st\xc3\xb6rst kunde man fr\xc3\xa5n Stadshusbron se \xc3\xa4nda bort till varuhuset NK:s fasad mot Hamngatan. D\xc3\xa4remellan l\xc3\xa5g den s\xc3\xa5 kallade Riksgropen, rikets st\xc3\xb6rsta bygg-grop och vid tiden Sveriges st\xc3\xb6rsta byggprojekt. Riksgropen kunde ha blivit \xc3\xa4nnu st\xc3\xb6rre om citysaneringen enligt City 67 hade blivit genomf\xc3\xb6rd fullt ut. Kritiken som hade f\xc3\xb6rts fram i samband med de redan utf\xc3\xb6rda f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna av Nedre Norrmalm (exempelvis Almstriden maj 1971) i kombination med f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrade kommunala finanser ledde till att avbryta den fortsatta moderniseringen av citykvarteren. City 67 ersattes 1978 av Cityplan 1977 som f\xc3\xb6rordade en cityf\xc3\xb6rnyelse "utan genomgripande f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av kvarter och gatun\xc3\xa4t"._NEWLINE_1998 f\xc3\xb6rsvann Riksgropens sista rester n\xc3\xa4r ett garage med 120 parkeringsplatser byggdes under Malmtorgsgatan. Fram till dess gick Malmtorgsgatan p\xc3\xa5 en provisorisk k\xc3\xb6rbrygga av tr\xc3\xa4 och st\xc3\xa5l som byggdes i mitten 1970-talet och som h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att falla f\xc3\xb6r \xc3\xa5ldersstrecket.'