b'\n_START_ARTICLE_\nKvarteret Europa\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nEuropa var enligt grekisk mytologi en fenicisk prinsessa. Kvartersnamnet kan \xc3\xa4ven avse v\xc3\xa4rldsdelen Europa eftersom det p\xc3\xa5 1700-talet \xc3\xa4ven avsattes tre kvarter p\xc3\xa5 sydv\xc3\xa4stra Stadsholmen som skulle heta America, Africa respektive Asia, men som aldrig kom till st\xc3\xa5nd. D\xc3\xa4r de var t\xc3\xa4nkta anlades M\xc3\xa4lartorget ist\xc3\xa4llet.\n_START_SECTION_\nKvarteret\n_START_PARAGRAPH_\nInnan uppdelningen i Europa mindre och Europa var b\xc3\xa5da ett enda stort kvarter som str\xc3\xa4ckte sig i vinkel runt kvarteren Phaeton och Pygmalion. P\xc3\xa5 Petrus Tillaeus karta fr\xc3\xa5n 1733 har kvarteret nummer 45 Europa och p\xc3\xa5 Alfred Rudolf Lundgrens karta fr\xc3\xa5n 1885 redovisas tolv fastigheter. Inom kvarteret finns \xc3\xa4ven tre gr\xc3\xa4nder: Finska kyrkogr\xc3\xa4nd, Peder Fredags gr\xc3\xa4nd och Staffan Sasses gr\xc3\xa4nd._NEWLINE_Under 1400-talet anv\xc3\xa4ndes den nordv\xc3\xa4stra delen huvudsakligen som kunglig tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd. P\xc3\xa5 en tomtkarta fr\xc3\xa5n 1647 \xc3\xa4r omr\xc3\xa5det i stort sett fortfarande obebyggt, med undantag f\xc3\xb6r Stora Bollhuset som uppf\xc3\xb6rdes 1627. Sedan Bakgatan eller Gr\xc3\xa4nden p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra Sidan (nuvarande Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsgatan) dragits fram uppf\xc3\xb6rdes ett antal borgarhus i den s\xc3\xb6dra delen av kvarteret. _NEWLINE_Tomten v\xc3\xa4ster om Stora Bollhuset donerades 1647 till hovpredikant Erik Gabrielsson Emporagrius, sedermera biskop i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s stift. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 fick riksskattm\xc3\xa4staren Gabriel Bengtsson Oxenstierna den motsvarande s\xc3\xb6dra delen. Tomtkartan fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1700 redovisar mot Slottsbacken handelsmannens Isac Breants hus, som upptar hela v\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rnet samt Kongl. Bohlhuset / Comm\xc3\xb6dianthuset (Stora Bollhuset). Mot s\xc3\xb6der m\xc3\xa4rks kammarherren Schnoskes hus och kammarherren Andres H\xc3\xb6\xc3\xb6ks hus. \xc3\x84nnu finns inte Tessinska palatset inritat p\xc3\xa5 1700 \xc3\xa5rs karta, den byggdes ungef\xc3\xa4r samtidigt med tomtkartans uppr\xc3\xa4ttande. Palatset uppf\xc3\xb6rdes mellan 1694 och 1701 efter ritningar av Nicodemus Tessin d.y. och \xc3\xa4r numera residens f\xc3\xb6r landsh\xc3\xb6vdingen i Stockholms l\xc3\xa4n._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1790-talet framlade arkitekt Erik Palmstedt p\xc3\xa5 beg\xc3\xa4ran av Gustav III flera f\xc3\xb6rslag till omdaning av Slottsbacken. Ett av dem visade en ny stor teaterbyggnad, som skulle placeras i kvarteret Europa v\xc3\xa4ster om de b\xc3\xa5da bollhusen. I ett annat skulle en ny stadskyrka f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas dit ist\xc3\xa4llet. Samtliga byggnader v\xc3\xa4ster om Tessinska palatset inklusive Storkyrkan skulle rivas och en \xc3\xb6ppen plats skulle skapas mellan slottet och B\xc3\xb6rshuset. Planera och id\xc3\xa9erna v\xc3\xa4xlade hela tiden. I ett av f\xc3\xb6rslagen skulle Stockholms panteon, stadens nya begravningskyrka, placeras h\xc3\xa4r. P\xc3\xa5 sin d\xc3\xb6dsb\xc3\xa4dd f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Gustav III f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 sin bror hertig Karl att fullf\xc3\xb6lja planerna. Det enda han genomf\xc3\xb6rde var att besluta om rivningen av Stora Bollhuset.\n_START_SECTION_\nIndebetouska fastigheten\n_START_PARAGRAPH_\nHandelsmannen Isac Breant (d\xc3\xb6d 1701) hade kommit \xc3\xb6ver den attraktiva h\xc3\xb6rntomten p\xc3\xa5 Slottsbacken 2. Breant var en f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen man och \xc3\xa4gnade sig bland annat \xc3\xa5t brukshanteringen och l\xc3\xa4t anl\xc3\xa4gga Iggesunds bruk i H\xc3\xa4lsingland. I fastigheten Europa 3 (nuvarande Europa mindre 1) fick han konungens tillst\xc3\xa5nd att f\xc3\xa5 uppf\xc3\xb6ra ett stenhus som syns p\xc3\xa5 Jonas Brolins karta fr\xc3\xa5n 1771. \xc3\x85r 1761 blev r\xc3\xa5dmannen, sedermera borgm\xc3\xa4staren Johan Indebetou \xc3\xa4gare av fastigheten. Under hans tid byggdes det efter honom uppkallade Indebetouska huset som revs omkring 1910. P\xc3\xa5 platsen uppf\xc3\xb6rdes ist\xc3\xa4llet det \xc3\xa4nnu bevarade Hovf\xc3\xb6rvaltningens hus. Dess arkitekt, Erik Josephson, fick svidande kritik f\xc3\xb6r sitt hus av bland andra Ragnar \xc3\x96stberg och Albert Lilienberg.\n_START_SECTION_\nStockholms \xc3\xa4ldsta elektricitetsverk\n_START_PARAGRAPH_\nI fastigheten Europa 4 (Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsgatan 4, s\xc3\xb6der om Finska kyrkan och tidigare komministerbostad) inrymdes vid b\xc3\xb6rjan av 1880-talet en \xc3\xa5ngpannecentral med generator, som levererade elektricitet till Stockholms slott f\xc3\xb6r bland annat belysning. \xc3\x85r 1888 byggdes d\xc3\xa4r ett nytt hus som var Stockholms \xc3\xa4ldsta elektricitetsverk som anlades av Elektriska Aktiebolaget i Stockholm. Det hade fyra generatorer och f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g hela Gamla stan med elektriskt ljus. P\xc3\xa5 \xc3\xa4ldre fotografier syns kraftverkets h\xc3\xb6ga skorsten. Driften st\xc3\xa4lldes in p\xc3\xa5 1920-talet och byggnaden revs 1959. Omr\xc3\xa5det h\xc3\xb6r numera till Bollhust\xc3\xa4ppan.'