b'\n_START_ARTICLE_\nForsa, Tensta socken\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nDelvis grupperad l\xc3\xa4ngs en \xc3\xa5-ravin har byn ett komplicerat v\xc3\xa4gn\xc3\xa4t med gamla anor, som slingrar sig mellan g\xc3\xa5rdarna. Byns \xc3\xa4ldre byggnadsbest\xc3\xa5nd \xc3\xa4r relativt enhetligt fr\xc3\xa5n tiden omkring 1900\xe2\x80\x931930. Det kulturhistoriska v\xc3\xa4rdet ligger framf\xc3\xb6rallt i den f\xc3\xb6rt\xc3\xa4tade bymilj\xc3\xb6n och i att den ursprungliga bystrukturen \xc3\xa4r bevarad (endast fyra av g\xc3\xa5rdarna \xc3\xa4r utflyttade fr\xc3\xa5n byk\xc3\xa4rnan); men \xc3\xa4ven i g\xc3\xa5rdarnas mycket enhetliga pr\xc3\xa4gel och i de kringbyggda g\xc3\xa5rdsformerna, som h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n \xc3\xa4ldre tiders tradition.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nForsabyarnas historia b\xc3\xb6rjar med landh\xc3\xb6jningen efter senaste istiden. Arkeologiska unders\xc3\xb6kningar har visat att fast bebyggelse fanns i Forsa redan under brons\xc3\xa5ldern, d\xc3\xa5 resterna av l\xc3\xa5nghus p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats i n\xc3\xa4rheten av nuvarande E4-p\xc3\xa5farten. Vid det s\xc3\xa5 kallade Ryssg\xc3\xa4rdet har \xc3\xa4ven p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats kultbyggnader, vilka varit i funktion under hela brons\xc3\xa5ldern._NEWLINE_V\xc3\xa4g 700 mellan Vattholma och Bj\xc3\xb6rklinge gick f\xc3\xb6rut genom Forsas byk\xc3\xa4rna och \xc3\xa4r i sina \xc3\xa4ldsta delar fr\xc3\xa5n brons\xc3\xa5ldern. I och med landh\xc3\xb6jningen flyttades under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern bebyggelsen ner mot nuvarande platsen f\xc3\xb6r byn. Runstenar har p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats i och runt byn. Fr\xc3\xa5n medeltiden tar byn form i dalg\xc3\xa5ngen kring Forsa\xc3\xa5n \xe2\x80\x93 eller Fib\xc3\xa4cken som den kallades i \xc3\xa4ldre tider \xe2\x80\x93 ett av Vendels\xc3\xa5ns tillfl\xc3\xb6den._NEWLINE_Namnet Forssa s\xc3\xa4gs anspela p\xc3\xa5 de numera r\xc3\xa4tt blygsamma forsarna i Fib\xc3\xa4cken eller m\xc3\xb6jligen p\xc3\xa5 de mera strida forsarna i J\xc3\xa4rsta (ett av J\xc3\xa4rstas hemman har tidigare h\xc3\xb6rt till Forsa). Forsa\xc3\xa5n var byns livsnerv. L\xc3\xa4ngs den ligger ett antal k\xc3\xa4llfl\xc3\xb6den. Dessutom hade varje g\xc3\xa5rd sina bykbryggor och brygghus i n\xc3\xa4ra anslutning till \xc3\xa5n. G\xc3\xa5rdarna i V\xc3\xa4ster-Forsa brukades till st\xc3\xb6rsta delen av skatteb\xc3\xb6nder. En stor del av dagens jordbruksareal var dock l\xc3\xa4nge v\xc3\xa5tmark. Det n\xc3\xa5got st\xc3\xb6rre \xc3\x96ster-Forsa pr\xc3\xa4glades av de tre akademig\xc3\xa5rdar, vilka sk\xc3\xa4nktes av Gustav II Adolf till Uppsala universitet 1623, och som \xc3\xa4nda till nutid brukats av arrendeb\xc3\xb6nder. Vid sekelskiftet 1900 fanns 13 fullt aktiva brukningscentra i Forsa, 2013 \xc3\xa5terst\xc3\xa5r ett. Jordarna \xc3\xa4r till stora delar utarrenderade. Forsa-g\xc3\xa5rdarna har under \xc3\xa4ldre tid varit relativt stora g\xc3\xa5rdar, med 6-12 kor och 1-2 h\xc3\xa4star och jordar p\xc3\xa5 uppemot 40 har odlad mark och 40 har skog._NEWLINE_Ocks\xc3\xa5 krigsmakten har satt sin pr\xc3\xa4gel p\xc3\xa5 Forsa, som geografiskt tillh\xc3\xb6rde Uppsala kompani (tidigare B\xc3\xa4linge kompani) vid Kungl. Upplands infanteriregemente. Det st\xc3\xa4ndiga knekth\xc3\xa5llet var organiserat i fem rotar: tre i \xc3\x96ster-Forsa och tv\xc3\xa5 i V\xc3\xa4ster-Forsa. Soldattorpen har under \xc3\xa5rhundradena haft olika l\xc3\xa4ge, allteftersom jord skiftades bland roteb\xc3\xb6nderna. Tv\xc3\xa5 soldattorp finns bevarade: ett p\xc3\xa5 sin ursprungliga plats syd\xc3\xb6st om byk\xc3\xa4rnan och ett som flyttats till byk\xc3\xa4rnan, d\xc3\xa4r det tj\xc3\xa4nat som brygghus p\xc3\xa5 en av akademig\xc3\xa5rdarna. \xc3\x84ven indelningsverket har l\xc3\xa4mnat sp\xc3\xa5r efter sig: Ett trumslagarbost\xc3\xa4lle, som fortfarande \xc3\xa4r intakt (Forsa 11:2). Dessutom l\xc3\xa5g bost\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r 1:e bataljonspr\xc3\xa4sten (ursprungligen f\xc3\xa4nriksbost\xc3\xa4lle) mitt i byn, alldeles vid \xc3\xa5kr\xc3\xb6ken.'