b'\n_START_ARTICLE_\nLars-Olof Delsing\n_START_PARAGRAPH_\nLars\xe2\x80\x91Olof Delsing, f\xc3\xb6dd 1959 i Ume\xc3\xa5, \xc3\xa4r sedan 2004 professor i nordiska spr\xc3\xa5k vid Lunds universitet. Hans forskning har i f\xc3\xb6rsta hand behandlat grammatik och spr\xc3\xa5khistoria, men han har \xc3\xa4ven arbetat med dialektologi och internordisk spr\xc3\xa5kf\xc3\xb6rst\xc3\xa5else.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nLars-Olof Delsing f\xc3\xb6ddes 1959 i Ume\xc3\xa5, men familjen flyttade strax d\xc3\xa4refter till Lycksele. I januari 1962 flyttade familjen till Malm\xc3\xb6, d\xc3\xa4r Lars-Olof Delsing sedan v\xc3\xa4xte upp. Han tog studenten vid Malm\xc3\xb6 latinskola 1978. Innan han gick till h\xc3\xb6gre studier arbetade han n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 MAS, Malm\xc3\xb6 allm\xc3\xa4nna sjukhus (nuvarande SUS, Malm\xc3\xb6). _NEWLINE_Vid Lunds universitet studerade han till l\xc3\xa4rare, men bytte sp\xc3\xa5r, och disputerade 1993 vid Lunds universitet p\xc3\xa5 sin avhandling The Internal Structure of Noun Phrases in the Scandinavian Languages: A Comparative Study 1993. Avhandlingen behandlar nominalfrasens (substantivfrasens) uppbyggnad i de olika nordiska spr\xc3\xa5ken och i olika nordiska dialekter. Variation vad g\xc3\xa4ller ordf\xc3\xb6ljd och b\xc3\xb6jning beskrivs, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rs och f\xc3\xb6rklaras. Inte minst tar han upp och beskriver vad som ibland kallas f\xc3\xb6r norrl\xc3\xa4ndsk partitiv, t.ex. Mj\xc3\xb6lka (mj\xc3\xb6lken) \xc3\xa4 go \'Mj\xc3\xb6lk \xc3\xa4r gott\', d\xc3\xa4r substantiv (nominalfraser) i best\xc3\xa4md form, t.ex. mj\xc3\xb6lka \'mj\xc3\xb6lken\' anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att uttrycka en obest\xc3\xa4md m\xc3\xa4ngd av n\xc3\xa5got eller har allm\xc3\xa4n betydelse - detta i motsats till standardsvenska._NEWLINE_Avhandlings\xc3\xa4mnet, nominalfrasen i de skandinaviska spr\xc3\xa5ken, unders\xc3\xb6ktes vidare i ett par artiklar i antologin Dialektsyntaktiska studier av den nordiska nominalfrasen, som kom ut 2003 (Novus f\xc3\xb6rlag, Oslo), d\xc3\xa4r han sj\xc3\xa4lv ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r redakt\xc3\xb6r tillsammans med \xc3\x98ystein Alexander Vangsnes och Anders Holmberg. Andra grammatiska fenomen som Delsing har studerat \xc3\xa4r ordf\xc3\xb6ljdsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar och morfologiska f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i svensk spr\xc3\xa5khistoria, till exempel f\xc3\xb6rlusten av OV-ordf\xc3\xb6ljd, framv\xc3\xa4xten av prepositionsstrandning, kilkonstruktionen samt kasusb\xc3\xb6jningens bortvittrande. I samband med det senare har han myntat beteckningarna Lilla katastrofen och Stora katastrofen f\xc3\xb6r de tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5gor av kasusbortfall som skedde i fornsvenska omkring 1300 respektive 1450. Delsing har \xc3\xa4ven unders\xc3\xb6kt genitiv-s och foge-s, och tillsammans med Gunl\xc3\xb6g Josefsson s\xc3\xa5 kallad kollektiviserande genitiv (t.ex. uttryck som Larssons i betydelsen \'Larssons g\xc3\xa5rd/familj/grupp\'). Han har \xc3\xa4ven behandlat exklamativer (ung. utropsmeningar som har formen av en bisats, t.ex. Som h\xc3\xa4r ser ut! Att ni aldrig kan st\xc3\xa4da! Vilka stora f\xc3\xb6tter du har!) samt kvantifikatorerna mycket och lite, som tycks ha olika betydelser och grammatiska egenskaper beroende p\xc3\xa5 om de \xc3\xa4r betonade eller obetonade (jfr Jag HAR lite pengar och Jag har LITE pengar). Delsing har \xc3\xa4ven gjort en filologisk studie av den fornsvenska texten Konungastyrelsen._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n starten 2002 ledde Lars-Olof Delsing projektet "Internordisk spr\xc3\xa5kf\xc3\xb6rst\xc3\xa5else i en tid med \xc3\xb6kad internationalisering", d\xc3\xa4r spr\xc3\xa5kf\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen bland ungdomar i Norden unders\xc3\xb6ktes. Projektet initierades av Nordiska spr\xc3\xa5kr\xc3\xa5det. Slutrapporten, som \xc3\xa4r samf\xc3\xb6rfattad med Katarina Lundin \xc3\x85kesson, H\xc3\xa5ller spr\xc3\xa5ket ihop Norden?, kom ut 2005. Delsing har \xc3\xa4ven varit ledamot i Expertgruppen Nordens spr\xc3\xa5kr\xc3\xa5d (ENS), som sorterar under Nordiska ministerr\xc3\xa5det. _NEWLINE_Lars-Olof Delsing har initierat och \xc3\xa4ven byggt upp stora delar av Fornsvenska textbanken, en textsamling (korpus) med framf\xc3\xb6r allt fornsvenska texter som \xc3\xa4r s\xc3\xb6kbara. Delsing \xc3\xa4r redakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r tidskriften Arkiv f\xc3\xb6r nordisk filologi, och leder sedan m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r Grammatikseminariet vid Spr\xc3\xa5k- och Litteraturcentrum vid Lunds universitet, tillsammans med Gunl\xc3\xb6g Josefsson._NEWLINE_Under arbete \xc3\xa4r en st\xc3\xb6rre \xc3\xb6versikt \xc3\xb6ver svensk syntaxhistoria (tillsammans med Cecilia Falk, Stockholm)._NEWLINE_Delsing har innehaft olika uppdrag vid Institutionen f\xc3\xb6r nordiska spr\xc3\xa5k, d\xc3\xa4r han bl.a. har varit prefekt, och vid Spr\xc3\xa5k- och Litteraturcentrum, d\xc3\xa4r han bl.a. har varit l\xc3\xa4rarkollegieordf\xc3\xb6rande (motsvarande prefekt/avdelningsprefekt). Hans undervisning har i f\xc3\xb6rsta hand handlat om  grammatik och spr\xc3\xa5khistoria.\n_START_SECTION_\nFamilj\n_START_PARAGRAPH_\nFamiljen hette ursprungligen Johansson i efternamn, men bytte 1965 till namnet Delsing. Fadern, Tore Delsing (1921-2002), var ingenj\xc3\xb6r. Modern, Ann-Marie Delsing (1930-2018), var skr\xc3\xa4ddare. Lars-Olof Delsing har tv\xc3\xa5 br\xc3\xb6der, Jerker, f\xc3\xb6dd 1957 och tvillingbrodern Per, f\xc3\xb6dd 1959.'