b'\n_START_ARTICLE_\nMaksimirparken\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimirparken \xc3\xa4r uppkallad efter Maksimilijan Vrhovac (1752\xe2\x80\x931827) som efter att \xc3\xa5r 1787 ha utn\xc3\xa4mns till Zagrebs biskop tog initiativet till att anl\xc3\xa4gga en ny park. Vrhovac ville skapa en allm\xc3\xa4n plats f\xc3\xb6r vila och rekreation och den nya parken anlades i vad som d\xc3\xa5 var det habsburgska Zagrebs utkanter men som idag \xc3\xa4r helt omgivet av stadsbebyggelse._NEWLINE_\xc3\x85r 1794 \xc3\xb6ppnade parken f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten. Den var d\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta allm\xc3\xa4nna parken i syd\xc3\xb6stra Europa  och tillika en av de mest betydande parkerna i habsburgska monarkin. Den f\xc3\xb6regick \xc3\xa4ven en majoritet av Europas parker med tilltr\xc3\xa4de f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten. Fram till dess var de allra flesta parkerna av privat karakt\xc3\xa4r. De var oftast anlagda i anslutning till kungliga eller adliga bost\xc3\xa4der och d\xc3\xa4rmed inte tillg\xc3\xa4ngliga f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten. _NEWLINE_Enligt Vrhovacs vision anlades parken till en b\xc3\xb6rjan i (fransk) barockstil. Efter hans d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1827 \xc3\xb6vertog biskop Aleksandar Alagovi\xc4\x87 (1760\xe2\x80\x931837) arbetet med parkens utformning. Alagovi\xc4\x87 \xc3\xb6vergav Vrhovac ursprungsid\xc3\xa9 och l\xc3\xa4t ist\xc3\xa4llet forma \xc3\xb6ppna ytor och enskilda parkelement vilket lade grunden f\xc3\xb6r en landskapsinspirerad engelsk park \xe2\x80\x93 n\xc3\xa5got som biskop Juraj Haulik (1788\xe2\x80\x931869) senare m\xc3\xa4sterligt fullbordade.  _NEWLINE_\xc3\x85r 1837 \xc3\xb6vertog Juraj Haulik \xc3\xa4mbetet som Zagrebs biskop och \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 \xc3\xa5terupptog han arbetet med att utforma parken. Haulik l\xc3\xa4t anlita \xc3\xb6sterrikiska arkitekter och konstn\xc3\xa4rer som hade formgivit kejsarens parker i Laxenburg och Sch\xc3\xb6nbrunn. Landskapsarkitekten Michael Sebastian Reidl fick i uppdrag att leda en grupp best\xc3\xa5ende av flera f\xc3\xb6r tiden v\xc3\xa4lrenommerade namn i habsburgska monarkin, d\xc3\xa4ribland skulpt\xc3\xb6rerna Anton Dominik Fernkorn och Josip Kassmann, tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsm\xc3\xa4staren Franjo Serafin Korbler, arkitekten Franz Sch\xc3\xbccht med flera.\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimirparken \xc3\xa4r en engelskinspirerad stadspark med skogar och \xc3\xa4ngar samt anlagda sj\xc3\xb6ar och dammar. Trots den relativt lilla ytan (316 hektar) uppvisar parken biologisk m\xc3\xa5ngfald och utg\xc3\xb6r ett viktigt skydd f\xc3\xb6r flera v\xc3\xa4xt- och djurarter. Dess v\xc3\xa4rde som skyddsomr\xc3\xa5de f\xc3\xb6r utrotningshotade arter \xc3\xa4r bland annat kopplat till de h\xc3\xa5ligheter som finns p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4den i parkens hundra\xc3\xa5riga ekskogar. Parken \xc3\xa4r ett friluftsomr\xc3\xa5de som nyttjas av lokalbor likv\xc3\xa4l som turister.'