b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa5nglare\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nglare, sm\xc3\xa5handlare, var ett historiskt yrke. Kvinnliga m\xc3\xa5nglare kallades allm\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nglerskor. En m\xc3\xa5nglare var en person som med tillst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n stadens myndigheter bedrev handel utan medlemskap i stadens burskap eller skr\xc3\xa5v\xc3\xa4sen. M\xc3\xa5nglare bedrev torghandel och kategoriserades som sm\xc3\xa5handlare inom detaljhandeln. Detta yrke upph\xc3\xa4vdes i Sverige genom n\xc3\xa4ringsfrihetslagen 1864.\n_START_SECTION_\nUrsprung och definition\n_START_PARAGRAPH_\nUnder medeltiden f\xc3\xb6rmodas m\xc3\xa5nglare ha varit det allm\xc3\xa4nna namnet f\xc3\xb6r dem som s\xc3\xa5lde borgarnas varor p\xc3\xa5 stadens torg och gator. En del m\xc3\xa5nglare tillverkade sj\xc3\xa4lva sina produkter. Detta yrke stod utanf\xc3\xb6r borgarnas burskap och reglerades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6r att inte inkr\xc3\xa4kta p\xc3\xa5 borgarnas r\xc3\xa4ttigheter. De m\xc3\xa5nglare som tillverkade och s\xc3\xa5lde egna varor fick endast handla med varor som stod utanf\xc3\xb6r borgarnas. Det handlade om detaljhandel med matvaror som sylt, frukt och andra matvaror utanf\xc3\xb6r de traditionella borgerliga n\xc3\xa4ringarna._NEWLINE_M\xc3\xa5nglare definierades i lag i Sverige 1570 som en stadsbo som sysslade med torghandel och blev samma \xc3\xa5r h\xc3\xa4nvisade fr\xc3\xa5n gatorna till just torgen. Lagen av \xc3\xa5r 1623 slog fast att m\xc3\xa5nglaryrket skulle reserveras f\xc3\xb6r de fattiga och n\xc3\xb6dlidande som annars inte kunde f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig. Verksamheten reglerades s\xc3\xa5 utifr\xc3\xa5n det antal som bed\xc3\xb6mdes som l\xc3\xb6nsamt f\xc3\xb6r varje stad, och en rad andra f\xc3\xb6rordningar._NEWLINE_Till skillnad fr\xc3\xa5n en kontingentborgare, som hade tillst\xc3\xa5nd att bedriva storhandel och f\xc3\xb6retag, var en m\xc3\xa5nglare en sm\xc3\xa5handlare som bedrev torghandel fr\xc3\xa5n en bod, ett st\xc3\xa5nd eller fr\xc3\xa5n en korg p\xc3\xa5 gatan. Verksamheten var en sm\xc3\xa5handel med varor som stod utanf\xc3\xb6r borgerskapets r\xc3\xa4ttigheter, och den reglerades f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kra att den inte inkr\xc3\xa4ktade p\xc3\xa5 r\xc3\xa4ttigheterna hos de f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljare som var medlemmar i stadens burskap.\n_START_SECTION_\nKvinnomonopol\n_START_PARAGRAPH_\nDet var vanligt att en handlare tillverkade varor som sedan s\xc3\xa5ldes av hans hustru eller kvinnliga anh\xc3\xb6riga. M\xc3\xa5nglaryrket var d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan vanligt f\xc3\xb6r kvinnor. Genom kramhandelsregementet 1749 genomf\xc3\xb6rdes en reform i Stockholm. M\xc3\xa5nglaryrket, som dittills varit reserverat f\xc3\xb6r fattiga med f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningsbehov oavsett k\xc3\xb6n, blev nu n\xc3\xa4stan reserverat f\xc3\xb6r fattiga kvinnor som inte kunde f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig sj\xc3\xa4lva, och som skulle ges f\xc3\xb6retr\xc3\xa4de framf\xc3\xb6r m\xc3\xa4n. Yrket kallades h\xc3\xa4r "nipperhandel". En m\xc3\xa5nglare skulle s\xc3\xa4lja "nipper" eller "kram": begagnade kl\xc3\xa4der, sytillbeh\xc3\xb6r, billiga prydnadsf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, sm\xc3\xa5ornament, stickade arbeten, knappar, kragar, band, smycken, frukt och kakor._NEWLINE_Enligt en regel fr\xc3\xa5n 1760 kunde kvinnor som var i behov av att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig f\xc3\xa5 tillst\xc3\xa5nd av Handelskollegium att bedriva m\xc3\xa5ngleri med f\xc3\xa5gel, grisar, bl\xc3\xb6tfisk, ostron, hummer, kr\xc3\xa4ftor, \xc3\xa4gg, n\xc3\xb6tter, n\xc3\xa5lar, nipper som knappar och band: de skulle b\xc3\xa4ra sitt tillst\xc3\xa5nd som en bl\xc3\xa4ckbricka om h\xc3\xb6ger arm. De fick inte anst\xc3\xa4lla m\xc3\xa4n, eller ogifta arbetsf\xc3\xb6ra kvinnor i sin r\xc3\xb6relse._NEWLINE_Villkoret f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 tillst\xc3\xa5nd var att den s\xc3\xb6kande skulle kunna visa att hon var i behov av att kunna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig. De allra flesta tillst\xc3\xa5nd gavs till gifta kvinnor med arbetsof\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna m\xc3\xa4n. Gifta kvinnor var tvungna att f\xc3\xa5 makens tillst\xc3\xa5nd om de fortfarande levde med varandra, liksom var fallet inom annat yrksut\xc3\xb6vande f\xc3\xb6r gifta kvinnor vid denna tid. I det fall maken var fr\xc3\xa5nvarande eller hade \xc3\xb6vergivit kvinnan kunde hon dock f\xc3\xa5 tillst\xc3\xa5nd utan hans medgivande. Det f\xc3\xb6rekom till exempel ofta att hustrur till sj\xc3\xb6m\xc3\xa4n, som inte kunde f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig under makens utlandsvistelse, fick detta tillst\xc3\xa5nd. Det h\xc3\xa4nde att ogifta kvinnor fick tillst\xc3\xa5nd, men i dessa fall var det n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att de ans\xc3\xb6kte om att bli myndigf\xc3\xb6rklarade f\xc3\xb6rst. Ett exempel \xc3\xa4r den ogifta Charlotta Christina Boberg, som vid 24 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder 1840 s\xc3\xb6kte tillst\xc3\xa5nd att driva eget fruktm\xc3\xa5ngleri efter att i 15 \xc3\xa5r hj\xc3\xa4lpt sin faster med sitt: hon beviljades tillst\xc3\xa5nd sedan en l\xc3\xa4kare intygat hennes d\xc3\xa5liga h\xc3\xa4lsa (hon hade i sj\xc3\xa4lva verket just f\xc3\xb6tt barn) och ans\xc3\xb6kte ocks\xc3\xa5 om att bli myndigf\xc3\xb6rklarad 1842. Hon byggde upp en av Drottninggatans fr\xc3\xa4msta fruktbutiker och avled rik vid 82 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder._NEWLINE_M\xc3\xa5nglerskorna var \xc3\xb6vervakade av de manliga skr\xc3\xa5anslutna f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljarna, som noterade att de inte inkr\xc3\xa4ktade p\xc3\xa5 deras omr\xc3\xa5de och sk\xc3\xb6tte bokf\xc3\xb6ringen korrekt. Det fanns en viss rivalitet mellan m\xc3\xa5nglarna och siden- och kramhandlarna, som i viss m\xc3\xa5n handlade med likartade varor och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte inskr\xc3\xa4nka m\xc3\xa5nglarnas tillst\xc3\xa5nd. \xc3\x85r 1819 fanns det 253 m\xc3\xa5nglerskor i Stockholm, och 1839 var de 268: endast en fj\xc3\xa4rdedel s\xc3\xa5lde fr\xc3\xa5n en bod, medan de \xc3\xb6vriga s\xc3\xa5lde fr\xc3\xa5n en korg.\n_START_SECTION_\nUppl\xc3\xb6sning\n_START_PARAGRAPH_\nFram till n\xc3\xa4ringsfrihetsf\xc3\xb6rordningen 1846 utf\xc3\xa4rdades tillst\xc3\xa5nd ganska strikt utifr\xc3\xa5n vad som betraktades som l\xc3\xb6nsamt. Efter detta utf\xc3\xa4rdades tillst\xc3\xa5nd mer frikostigt, bland annat f\xc3\xb6r ogifta kvinnor, som tidigare hade tillh\xc3\xb6rt en minoritet. Denna nipperhandel avskaffades med n\xc3\xa4ringsfrihetslagen 1864, n\xc3\xa4r de olika st\xc3\xa5nden och bodarna kunde omvandlas till butiker.'