b'\n_START_ARTICLE_\nModulationsteori\n_START_PARAGRAPH_\nModulationsteori, inom fonetiken en allm\xc3\xa4n teori om talets natur, framf\xc3\xb6rd i vetenskapliga artiklar med b\xc3\xb6rjan 1994 av professorn i fonetik vid Stockholms universitet Hartmut Traunm\xc3\xbcller (f\xc3\xb6dd 1944). Enligt teorin kan tal beskrivas som modulerad r\xc3\xb6st. Termen modulation \xc3\xa4r h\xc3\xa4mtad fr\xc3\xa5n radiotekniken. Vid en radiouts\xc3\xa4ndning skickar s\xc3\xa4ndaren ut en b\xc3\xa4rv\xc3\xa5g med en fast grundfrekvens, specifik f\xc3\xb6r varje s\xc3\xa4ndare. Den meddelandesignal man vill s\xc3\xa4nda ut f\xc3\xa5r modulera b\xc3\xa4rv\xc3\xa5gen: amplituden eller frekvensen hos b\xc3\xa4rv\xc3\xa5gen f\xc3\xa5s att variera i enlighet med ljudsignalen: amplitudmodulering (AM) respektive frekvensmodulering (FM). I mottagaren, som st\xc3\xa4llts in p\xc3\xa5 frekvensen f\xc3\xb6r den s\xc3\xa4ndare man \xc3\xb6nskar lyssna p\xc3\xa5, detekteras (demoduleras) meddelandesignalen, d.v.s. skils ut fr\xc3\xa5n b\xc3\xa4rv\xc3\xa5gen, varefter den f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rks och leds vidare till h\xc3\xb6gtalare, d\xc3\xa4r den blir till ljud. B\xc3\xa4rv\xc3\xa5gen i sig inneh\xc3\xa5ller ingen information av intresse f\xc3\xb6r lyssnaren._NEWLINE_I den h\xc3\xa4r aktuella modulationsteorin motsvaras b\xc3\xa4rv\xc3\xa5gen av en b\xc3\xa4rsignal, som utg\xc3\xb6rs av ett slags normalr\xc3\xb6st hos talaren. Denna kan beskrivas som en neutralvokal (schwa): [\xc9\x99], uttalad p\xc3\xa5 ett avslappnat s\xc3\xa4tt med en tonh\xc3\xb6jd n\xc3\xa4ra den undre gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r talarens register. Dess karakt\xc3\xa4r beror dels av st\xc3\xa4mbandsfunktionen, dels av formen och storleken hos de supraglottala kaviteterna (svalg, mun- och n\xc3\xa4sh\xc3\xa5la). Den spr\xc3\xa5kliga informationen f\xc3\xa5r modulera talarens r\xc3\xb6st. Modulationen \xc3\xa4r dock mera komplicerad \xc3\xa4n inom radiotekniken: den omfattar b\xc3\xa5de frekvens och amplitud hos b\xc3\xa5de grundtonen och formanterna och \xc3\xa5stadkoms genom st\xc3\xa4mbandsfunktionen och artikulationen. Lyssnaren st\xc3\xa4ller in sig p\xc3\xa5 talarens r\xc3\xb6st n\xc3\xa4r han/hon uppfattar hur denna l\xc3\xa5ter. Under lyssnandet demoduleras talsignalen, d.v.s. dess b\xc3\xa5da best\xc3\xa5ndsdelar (r\xc3\xb6sten och det spr\xc3\xa5kliga inneh\xc3\xa5llet) separeras. \xc3\x84ven b\xc3\xa4rsignalen \xc3\xa4r h\xc3\xa4r av intresse: den inneh\xc3\xa5ller viktig organisk information (\xc3\xa5lder, k\xc3\xb6n, ev. sjukdomstillst\xc3\xa5nd), s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som expressiv (k\xc3\xa4nslor, attityder) och perspektivisk s\xc3\xa5dan (plats, avst\xc3\xa5nd)._NEWLINE_Barn l\xc3\xa4r sig tala genom att imitera vuxna, men det \xc3\xa4r enbart modulationen de tar efter. En imitat\xc3\xb6r som verkar i underh\xc3\xa5llningssyfte efterstr\xc3\xa4var d\xc3\xa4remot att h\xc3\xa4rma ocks\xc3\xa5 b\xc3\xa4rsignalen. \xc3\x84ven talande papegojor kopierar s\xc3\xa5v\xc3\xa4l b\xc3\xa4rsignalen som modulationen._NEWLINE_Modulationsteorin st\xc3\xa5r i mots\xc3\xa4ttning till den s.k. motorteorin om talperception. Denna, som f\xc3\xb6rst framf\xc3\xb6rdes av R. H. Stetson (1872\xe2\x80\x931950) och som vidareutvecklades av forskare vid Haskins Laboratories, bl.a. Alvin Liberman (1962, 1967, 1985), f\xc3\xb6rf\xc3\xa4ktar att det i hj\xc3\xa4rnan finns ett s\xc3\xa4rskilt neuralt system f\xc3\xb6r att hantera tal och att lyssnaren uppfattar tal genom att percipiera de r\xc3\xb6relser, eller gester (eng. gestures), han/hon sj\xc3\xa4lv skulle utf\xc3\xb6ra f\xc3\xb6r att uttala samma sak, n\xc3\xa5got som modulationsteorin menar sig kunna vederl\xc3\xa4gga._NEWLINE_Enligt modulationsteorin \xc3\xa4r r\xc3\xb6stens modulationsm\xc3\xb6nster den lingvistiskt informationsb\xc3\xa4rande h\xc3\xa4ndelse som utg\xc3\xb6r f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de produktion och perception av tal. Perceptionen g\xc3\xa5r till s\xc3\xa5, att lyssnaren, efter att ha st\xc3\xa4llt in sig p\xc3\xa5 den aktuella talaren, bed\xc3\xb6mer hur signalen avviker fr\xc3\xa5n vad han/hon f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntar sig av ett [\xc9\x99] med samma para- och extralingvistiska kvalitet (samma attityd, k\xc3\xa4nsla, resp. supraglottala kaviteter och perspektiv)._NEWLINE_Visserligen \xc3\xa4r de b\xc3\xa5da teorierna \xc3\xb6verens om att det m\xc3\xa5ste finnas en l\xc3\xa4nk mellan perception och produktion, men enligt modulationsteorin har motorteorin inte n\xc3\xb6jaktigt kunnat f\xc3\xb6rklara kopplingen mellan den inkommande ljudsignalen och gesterna. Modulationsteorin h\xc3\xa4vdar att fonetiskt etiketterade l\xc3\xa4nkar mellan yttre och inre perception, spegelneuroner (eller ekoneuroner som de kallas n\xc3\xa4r de h\xc3\xa4nf\xc3\xb6r sig till ljud), uppr\xc3\xa4ttas i hj\xc3\xa4rnan under den period d\xc3\xa5 barnet jollrar. Dessa ekoneuroner kan aktiveras antingen exteroceptivt \xe2\x80\x93 av den detekterade modulationen hos en r\xc3\xb6st \xe2\x80\x93 eller interoceptivt \xe2\x80\x93 av de somatosensoriska egenskaperna hos samma fonetiska enhet \xe2\x80\x93 och spelar s\xc3\xa5ledes en viktig roll i modulationsteorins f\xc3\xb6rklaring av f\xc3\xb6rbindelsen mellan perception och produktion av tal. Modulationsteorin utesluter dock inte att det kan finnas fler l\xc3\xa4nkar d\xc3\xa4remellan._NEWLINE_\xc3\x84ven vid l\xc3\xa4ppavl\xc3\xa4sning \xe2\x80\x93 som \xc3\xa4r av betydelse ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r h\xc3\xb6rande (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r McGurk-effekten) \xe2\x80\x93 och f\xc3\xb6r att uppfatta teckenspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r demodulering n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig; det \xc3\xa4r d\xc3\xa5 ett ansikte eller en kropp som moduleras i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r en r\xc3\xb6st. Modulationsteorin m\xc3\xa5ste dock \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttas p\xc3\xa5 l\xc3\xa4mpligt s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r att kunna till\xc3\xa4mpas i dessa fall.'