b'\n_START_ARTICLE_\nKornsparv\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nKornsparven \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta f\xc3\xa4ltsparven i Europa med en l\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 omkring 19 centimeter. Den \xc3\xa4r en kraftigt byggd f\xc3\xa5gel och kan i storlek och teckning j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med en s\xc3\xa5ngl\xc3\xa4rka. P\xc3\xa5 ovansidan \xc3\xa4r den m\xc3\xb6rkstreckat gr\xc3\xa5brun och har en beige-gr\xc3\xa5vit undersida med n\xc3\xa5gra svarta streck p\xc3\xa5 strupen, br\xc3\xb6stet och kroppssidorna. Den sparvlika, kraftiga n\xc3\xa4bben \xc3\xa4r gulsk\xc3\xa4r p\xc3\xa5 sidan. _NEWLINE_K\xc3\xb6nen \xc3\xa4r lika i teckningen, men hanen \xc3\xa4r betydligt st\xc3\xb6rre, cirka 20\xc2\xa0%. Flykten g\xc3\xa5r i djupa b\xc3\xa5gar. Vid kortare f\xc3\xb6rflyttningar h\xc3\xa4nger den ofta med benen._NEWLINE_Den arttypiska s\xc3\xa5ngen best\xc3\xa5r av ett kort, gnisslande och accelererande metalliskt ljud, som kan liknas med skramlande nycklar. Strofen framf\xc3\xb6rs flitigt, vanligen fr\xc3\xa5n en l\xc3\xa5g buske, stolpar eller fr\xc3\xa5n telefonledningar. Buskskv\xc3\xa4ttor har i vissa fall visat sig kunna imitera kornsparvens l\xc3\xa4te. Lockl\xc3\xa4tet \xc3\xa4r dels ett orent tsritt men \xc3\xa4ven ett h\xc3\xa5rt kn\xc3\xa4ppande bitt eller bt.\n_START_SECTION_\nUtbredning och taxonomi\n_START_PARAGRAPH_\nKornsparven h\xc3\xa4ckar i Europa s\xc3\xb6der om 60\xc2\xb0N, i nordv\xc3\xa4stra Afrika och i sydv\xc3\xa4stra Asien \xc3\xb6sterut till Mongoliet. Den \xc3\xa4r huvudsakligen stannf\xc3\xa5gel, men vissa populationer som h\xc3\xa4ckar i kallare regioner i Centraleuropa och Asien flyttar s\xc3\xb6derut p\xc3\xa5 vintern. I Sverige f\xc3\xb6rekommer arten endast i nordv\xc3\xa4stra och syd\xc3\xb6stra Sk\xc3\xa5ne.\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa4ktestillh\xc3\xb6righet\n_START_PARAGRAPH_\nChristian Ludwig Brehm beskrev denna f\xc3\xa4ltsparv 1831 som Emberiza miliaria. Eftersom den \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta arten inom familjen fanns det misstankar om att den inte tillh\xc3\xb6rde sl\xc3\xa4ktet Emberiza och baserat p\xc3\xa5 studier av Voous som publicerades 1977 separerades arten till det egna sl\xc3\xa4ktet Miliaria. Detta baserades f\xc3\xb6rutom p\xc3\xa5 storleken \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 att den har den minst distinkta fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kten, att n\xc3\xa4bbhalvornas kanter inte \xc3\xa4r raka, att den har en komplett postjuvenil ruggning och att k\xc3\xb6nen skiljer sig \xc3\xa5t i storlek men inte fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt. B\xc3\xa5de skelettanalyser och studier av mitokondriellt DNA visar dock att kornsparven \xc3\xa4r en del av Emberiza och f\xc3\xb6rs numera oftast dit.\n_START_SECTION_\nBiotop\n_START_PARAGRAPH_\nKornsparven lever i utpr\xc3\xa4glad jordbruksbygd. Den f\xc3\xb6redrar \xc3\xb6ppna landskap med tr\xc3\xa4d, f\xc3\xa4lt, \xc3\xa5krar och \xc3\xa4ngar. P\xc3\xa5 senare tid har det visat att kornsparven vill ha omr\xc3\xa5den med sm\xc3\xa5 odlingsytor p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got mindre b\xc3\xb6rdiga jordar.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nKornsparvens h\xc3\xa4ckningssystem k\xc3\xa4nnetecknas av polygyni; vissa hanar kan ha upp till tre honor. Trots att kornsparven \xc3\xa4r en stannf\xc3\xa5gel, sker inte \xc3\xa4ggl\xc3\xa4ggningen i slutet av maj. Boet brukar placeras v\xc3\xa4l g\xc3\xb6mt i \xc3\xa5krar, dikesrenar, kl\xc3\xb6vervallar och p\xc3\xa5 liknande st\xc3\xa4llen. En studie av olika bon av kornsparv 2005, visade att \xc3\xa5tta reden var lagda i betor, sex stycken i potatisf\xc3\xa4lt, fyra i \xc3\xa4rtor och vete, tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4kra samt ett troligt placerat i korn, och ett vid en obetad hage i h\xc3\xb6g\xc3\xb6rt. Boet brukar ofta vara byggt av gr\xc3\xa4s och t\xc3\xa4tat med h\xc3\xa5r eller finare gr\xc3\xa4s._NEWLINE_Kullen best\xc3\xa5r vanligtvis av 4-5 \xc3\xa4gg som \xc3\xa4r f\xc3\xa4rgade askgr\xc3\xa5 med bruna eller m\xc3\xb6rkare gr\xc3\xa5 fl\xc3\xa4ckar och streck. Det h\xc3\xa4nder att honor l\xc3\xa4gger flera kullar under h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4songen. Honan sk\xc3\xb6ter ocks\xc3\xa5 mest om ruvningen och uppf\xc3\xb6dandet av ungarna.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nKornsparven \xc3\xa4ter framf\xc3\xb6r allt fr\xc3\xb6n, men drygar ut sin diet under sommaren med insekter. Boungar matas fr\xc3\xa4mst med insekter, d\xc3\xa5 hoppr\xc3\xa4tvingar, fj\xc3\xa4rils- och v\xc3\xa4xtstekellarver, skalbaggar, samt spindlar.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nDet europeiska best\xc3\xa5ndet av kornsparv har minskat betydligt, fr\xc3\xa4mst i nordv\xc3\xa4stra Europa. Detta beror p\xc3\xa5 den samtida jordbruksh\xc3\xa5llningen vilket resulterat i f\xc3\xa4rre l\xc3\xa4mpliga h\xc3\xa4ckningsbiotoper och f\xc3\xb6dobrist d\xc3\xa5 ogr\xc3\xa4sfr\xc3\xb6n och insekter minskar. Man uppskattar populationen i Europa till minst 7,9 miljoner h\xc3\xa4ckande par och att den har minskat i 17 av 33 l\xc3\xa4nder men \xc3\xb6kar i fem l\xc3\xa4nder. Best\xc3\xa5ndet i Danmark halverades under perioden 1980-1990 och 1994 uppskattades det till 31\xc2\xa0000 par, men sedan dess har arten \xc3\xa5terigen \xc3\xb6kat p\xc3\xa5tagligt. Best\xc3\xa5ndet har minskat kraftigt i antal i nordv\xc3\xa4stra Europa Det har de senaste \xc3\xa5rtionden blivit mer moderniserat och intensivt. Trots detta kategoriserar internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).\n_START_SECTION_\nStatus i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nKornsparven \xc3\xa4r i Sverige listad som Starkt hotad (EN). Den var i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet k\xc3\xa4nd fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa5nes sl\xc3\xa4ttlandskap samt i s\xc3\xb6dra Halland och f\xc3\xb6rekom d\xc3\xa4r mycket talrikt. Under 1800-talets mitt expanderade arten norrut till Bohusl\xc3\xa4n, V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, Blekinge, syd\xc3\xb6stra Sm\xc3\xa5land och h\xc3\xa4ckade troligen \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 \xc3\x96land och Gotland. I slutet av detta sekel, runt 1890, noterades en minskning och kornsparven f\xc3\xb6rsvann fr\xc3\xa5n de norra landskapen. Nedg\xc3\xa5ngen skedde ocks\xc3\xa5 under 1900-talet, i b\xc3\xb6rjan av 1960-talet f\xc3\xb6rekom den endast p\xc3\xa5 ett litet antal platser i s\xc3\xb6dra och v\xc3\xa4stra Sk\xc3\xa5ne. Fr\xc3\xa5n mitten av \xc3\xa5rtiondet h\xc3\xa4ckade \xc3\xa5ter ett f\xc3\xa5tal par p\xc3\xa5 \xc3\x96land och i Halland, medan populationen i Sk\xc3\xa5ne \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtade sig. Under 1980- och 1990-talet intr\xc3\xa4ffade en kraftig nedg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 nytt; hela det svenska best\xc3\xa5ndet av kornsparv bestod under 1990-talets mitt av runt tio stycken individer. Projekt kornsparv i Sk\xc3\xa5ne samt \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdsprogrammet f\xc3\xb6r kornsparv har gjort att arten \xc3\xb6kat n\xc3\xa5got i Sverige. I Artdatabankens r\xc3\xb6dlista fr\xc3\xa5n 2015 kategoriseras den som starkt hotad (EN).\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nKornsparven har f\xc3\xb6rr \xc3\xa4ven kallats kornl\xc3\xa4rka.'