b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa4lben\n_START_SECTION_\n\xc3\x96versidan\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 \xc3\xb6versidan finns en yta som breder ut sig \xc3\xb6ver den del av benet som skjuter ut bak\xc3\xa5t och bildar h\xc3\xa4len. Ytans \xc3\xa4r konkav sagittalt (fram\xc3\xa5t-bak\xc3\xa5t) och konvex transversellt (h\xc3\xb6ger-v\xc3\xa4nster). Dess storlek varierar mellan olika individer. Ytan t\xc3\xa4cks av en bursa (slems\xc3\xa4ck) som ligger mellan benet och h\xc3\xa4lsenan._NEWLINE_Framf\xc3\xb6r denna yta finns en stor, vanligen oregelbundet oval ledfasett, facies articularis posterior, som \xc3\xa4r riktad upp\xc3\xa5t och fram\xc3\xa5t. Den \xc3\xa4r konvex sagittalt och ledar mot den bakre ledytan p\xc3\xa5 det ovanliggande spr\xc3\xa5ngbenet, facies articularis calcanea posterior._NEWLINE_Framf\xc3\xb6r denna fasett finns en f\xc3\xb6rdjupning, sulcus calcanei, som tillsammans med en motsvarande f\xc3\xb6rdjupning p\xc3\xa5 spr\xc3\xa5ngbenet, suclus tali, bildar en kanal, sinus tarsi, som rymmer lig. talocalcaneus interosseus._NEWLINE_Framf\xc3\xb6r och p\xc3\xa5 sulcus mediala sida ligger en avl\xc3\xa5ng fasett som \xc3\xa4r konkav sagittalt och vars l\xc3\xa4ngdaxel \xc3\xa4r riktad lateralt fram\xc3\xa5t. Fasetten \xc3\xa4r ofta uppdelad i tv\xc3\xa5 delar, facies articularis anterior et media. Den mellersta av dem ledar mot en motsvarande yta p\xc3\xa5 spr\xc3\xa5ngbenet, facies articularis calcanea media._NEWLINE_Den \xc3\xb6vre ytan framf\xc3\xb6r och lateralt om dessa fasetter \xc3\xa4r skrovlig och utg\xc3\xb6r f\xc3\xa4ste f\xc3\xb6r flera ligament och ursprung f\xc3\xb6r m. extensor digitorum brevis ("korta t\xc3\xa5str\xc3\xa4ckarmuskeln").\n_START_SECTION_\nUndersidan\n_START_PARAGRAPH_\nUndersidan eller den plantara sidan \xc3\xa4r oj\xc3\xa4mn, bredare baktill \xc3\xa4n framtill och transversellt konvex. Den avgr\xc3\xa4nsas baktill av en tv\xc3\xa4rg\xc3\xa5ende f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jning, tuberositas calcanei, som \xc3\xa4r nedsjunken i mitten och i vardera \xc3\xa4nden utmynnar i ett utskott, processus medialis et lateralis tuberis calcanei. Den f\xc3\xb6rra \xc3\xa4r rund, smal och h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n den mediala och m. abductor digiti minimi ("muskeln som f\xc3\xb6r is\xc3\xa4r lillt\xc3\xa5n") har sitt ursprung h\xc3\xa4r och mellan utskotten. Den senare \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre och bredare; dess mediala kant utg\xc3\xb6r f\xc3\xa4ste f\xc3\xb6r m. abductor hallucis ("muskeln som f\xc3\xb6r is\xc3\xa4r stort\xc3\xa5n") och p\xc3\xa5 dess framsida f\xc3\xa4ster m. flexor digitorum brevis ("korta t\xc3\xa5b\xc3\xb6jarmuskeln") och plantaraponeurosen (aponeurosis plantaris, fotsulans bindv\xc3\xa4vshinna). _NEWLINE_I den skrovliga ytan framf\xc3\xb6r dessa utskott har lig. plantare longum och det laterala huvudet p\xc3\xa5 m. quadratus plantae ("fotsulans fyrkantiga muskel") sina f\xc3\xa4sten. I det skrovliga utskottet i ytans framkant och i f\xc3\xb6rdjupningen framf\xc3\xb6r denna f\xc3\xa4ster lig. calcaneocuboideum plantare.\n_START_SECTION_\nMedialsidan\n_START_PARAGRAPH_\nDen mediala ytan \xc3\xa4r djupt konkav och riktad fram\xc3\xa5t och ned\xc3\xa5t. \xc3\x96ver ytan passerar fotsulans (planta pedis) blodk\xc3\xa4rl och nerver. M. quadratus plantae har det ena av sina ursprung h\xc3\xa4r._NEWLINE_P\xc3\xa5 ytans \xc3\xb6vre-fr\xc3\xa4mre del finns ett horisontellt utskott, sustentaculum tali, som utg\xc3\xb6r f\xc3\xa4ste f\xc3\xb6r en del av m. tibialis posteriors sena. Utskottets konkava ovansida artikulerar mot den mellersta ledytan p\xc3\xa5 spr\xc3\xa5ngbenets undersida (facies articularis calcanea media). I utskottets skrovliga undersida f\xc3\xa4ster senan fr\xc3\xa5n m. flexor hallucis longus ("den l\xc3\xa5nga muskeln som b\xc3\xb6jer stort\xc3\xa5n"). P\xc3\xa5 kanten p\xc3\xa5 utskottets fr\xc3\xa4mre del f\xc3\xa4ster lig. calcaneonaviculare plantare och p\xc3\xa5 den inre kanten f\xc3\xa4ster lig. deltoideum.\n_START_SECTION_\nFramsidan\n_START_PARAGRAPH_\nFramsidan \xc3\xa4r mer eller mindre trekantig till formen. Den \xc3\xa4r konkav ned\xc3\xa5t-lateralt och konvex i motsatt riktning. I dess mediala kant f\xc3\xa4ster lig. calcaneonaviculare plantare.\n_START_SECTION_\nBaksidan\n_START_PARAGRAPH_\nBaksidan \xc3\xa4r konvex, bredare nedtill \xc3\xa4n upptill och kan uppdelas i tre delar. Den nedre delen \xc3\xa4r skrovlig och t\xc3\xa4ckt av h\xc3\xa4lens feta och fibr\xc3\xb6sa v\xc3\xa4vnad. I den mellersta, \xc3\xa4ven den skrovlig, delen f\xc3\xa4ster h\xc3\xa4lsenan (tendo calcaneus) och m. plantaris ("fotsulans muskel"). Den \xc3\xb6versta delen \xc3\xa4r sl\xc3\xa4t och t\xc3\xa4cks av en bursa (slems\xc3\xa4ck) som avskiljer ytan fr\xc3\xa5n h\xc3\xa4lsenan.'