b'\n_START_ARTICLE_\nTandv\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nTandv\xc3\xa5rd \xc3\xa4r klinisk behandling av t\xc3\xa4nder, munh\xc3\xa5la och k\xc3\xa4ksystem (tuggapparaten inklusive k\xc3\xa4kleder). M\xc3\xa5let med tandv\xc3\xa5rd \xc3\xa4r att f\xc3\xb6rhindra komplikationer som tandf\xc3\xb6rfall och tandk\xc3\xb6ttssjukdom och f\xc3\xb6r att bibeh\xc3\xa5lla allm\xc3\xa4n h\xc3\xa4lsa i munnen.  Inom odontologi (tandl\xc3\xa4karvetenskap) i Sverige finns \xc3\xa5tta specialistgrenar. F\xc3\xb6rekommande yrkesgrupper inom allm\xc3\xa4ntandv\xc3\xa5rden \xc3\xa4r: tandl\xc3\xa4kare, tandhygienist, tandsk\xc3\xb6terska._NEWLINE_Dessutom finns tandtekniker som arbetar p\xc3\xa5 tandteknisk laboratorium och f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4ller kronor, proteser och broar, s.k. "bryggor", enligt anvisning fr\xc3\xa5n tandl\xc3\xa4kare. Tandv\xc3\xa5rd kan vara profylaktisk, kurerande eller palliativ. Tandv\xc3\xa5rden i Sverige bedrivs dels av landstingen via Folktandv\xc3\xa5rden och dels av privattandl\xc3\xa4kare.\n_START_SECTION_\nTandv\xc3\xa5rdens begynnelse\n_START_PARAGRAPH_\nAtt laga och f\xc3\xb6r\xc3\xa4dla t\xc3\xa4nder \xc3\xa4r en mycket gammal f\xc3\xb6reteelse. Redan hos Cro Magnon-m\xc3\xa4nniskan som levde f\xc3\xb6r cirka 25 000 \xc3\xa5r sedan har man funnit skador p\xc3\xa5 t\xc3\xa4nderna. B\xc3\xa5de de gamla egyptierna och sumererna brukade tandv\xc3\xa5rd \xe2\x80\x93 och s\xc3\xa5 sent som \xc3\xa5r 2006 fastslog den franska antropologen Roberto Macchiarelli (journalist hos den brittiska tidningen "Nature") att m\xc3\xa4nniskan borrade i t\xc3\xa4nder redan f\xc3\xb6r 9000 \xc3\xa5r sedan; baserat p\xc3\xa5 unders\xc3\xb6kning av t\xc3\xa4nder/k\xc3\xa4kar funna i Pakistan. Macchiarelli fann nio skelett (daterade till 7000-5000\xc2\xa0f.Kr.) p\xc3\xa5 vilka sofistikerat tandarbete (borrh\xc3\xa5l p\xc3\xa5 som mest 3,5\xc2\xa0mm) kunde registreras.\n_START_SECTION_\nTandv\xc3\xa5rd i det gamla Egypten\n_START_PARAGRAPH_\nDen grekiska historiken Herodotos ber\xc3\xa4ttar om den f\xc3\xb6rsta namngivna tandl\xc3\xa4karen som levde. Han hette Hesy-re och levde i Egypten cirka 2650\xc2\xa0f.Kr. Det forna Egyptens tandv\xc3\xa5rd inneh\xc3\xb6ll dock en del element som inte anv\xc3\xa4nds idag, magi och annan vidskepelse anv\xc3\xa4ndes rikligt. Ptah var den egyptiska guden som tillskrevs makten \xc3\xb6ver munnen - d\xc3\xa4ri inkluderat m\xc3\xa4nskligt tal/l\xc3\xa4ten. I Egypten \xc3\xa5terfinner vi \xc3\xa4ven Ebers papyrus (cirka 1700-1500\xc2\xa0f.Kr.) som ber\xc3\xa4ttar om olika tandsm\xc3\xa4rtor/skador och vilka metoder som rekommenderades f\xc3\xb6r att mildra/bota dessa.\n_START_SECTION_\nTandv\xc3\xa5rd i Sumer\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven om egyptierna var tidiga med sin kunskap om munhygien kommer det allra f\xc3\xb6rsta, nedskrivna tecknet p\xc3\xa5 tandv\xc3\xa4rk fr\xc3\xa5n Sumer, d\xc3\xa4r man 5000\xc2\xa0f.Kr. skriver om "tandmasken" som ans\xc3\xa5gs vara det som orsakade tandr\xc3\xb6ta.\n_START_SECTION_\nTandv\xc3\xa5rd i Grekland och Rom\n_START_PARAGRAPH_\nDen grekiska l\xc3\xa4karen Asklepios (cirka 1300-1200\xc2\xa0f.Kr.) tillskrivs ofta bedriften att vara den f\xc3\xb6rsta som avl\xc3\xa4gsnade skadade/d\xc3\xb6da t\xc3\xa4nder fr\xc3\xa5n patientens mun._NEWLINE_En romersk medicinare vid namn Aulus Cornelius Celsus (100\xc2\xa0f.Kr.) behandlade och forskade kring problem som bl\xc3\xb6dande tandk\xc3\xb6tt och d\xc3\xa5lig andedr\xc3\xa4kt, och arabiska medicinare po\xc3\xa4ngterade vikten av att h\xc3\xa5lla t\xc3\xa4nderna rena \xe2\x80\x93 genom skrapning/borstning av dessa, och regelbundna munsk\xc3\xb6ljningar.\n_START_SECTION_\nTandv\xc3\xa5rd i Medeltidens Europa\n_START_PARAGRAPH_\nI medeltida Europa hade de rika tillg\xc3\xa5ng till kringfarande tandl\xc3\xa4kare som gjorde hembes\xc3\xb6k. De fattiga fick d\xc3\xa4remot n\xc3\xb6ja sig med behandling p\xc3\xa5 \xc3\xb6ppet torg, d\xc3\xa4r tandl\xc3\xa4karna utgjordes av amat\xc3\xb6rer som \xc3\xa4ven erbj\xc3\xb6d patienterna h\xc3\xa5rklippning med mera. Enligt Italienska k\xc3\xa4llor fr\xc3\xa5n 1300-talet anv\xc3\xa4nde sig landets d\xc3\xa5tida tandl\xc3\xa4kare sig av guld- och blyfyllningar. Den franska kirurgen Pierre Fauchard (1678-1761) som brukar kallas "den moderna tandv\xc3\xa5rdens fader" beskrev munnens anatomi, symptom, behandling och s\xc3\xa5 vidare i flera b\xc3\xb6cker.'