b'\n_START_ARTICLE_\nGr\xc3\xa4shoppsvr\xc3\xa5k\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4ten\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa4shoppsvr\xc3\xa5ken \xc3\xa4r en slank, medelstor rovf\xc3\xa5gel med l\xc3\xa5nga vingar, ben och stj\xc3\xa4rt. I flykten syns att "handen" \xc3\xa4r tydligt svartspetsat rostr\xc3\xb6d. Den adulta f\xc3\xa5geln \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkt gr\xc3\xa5brun ovan, rostr\xc3\xb6d med m\xc3\xb6rka smala streck under. P\xc3\xa5 undersidan av vingen syns en tydlig svartaktig kant p\xc3\xa5 de blekt rostr\xc3\xb6da vingpennorna. Ungf\xc3\xa5geln \xc3\xa4r mer rostr\xc3\xb6d och ovansidans fj\xc3\xa4drar \xc3\xa4r rostkantade. Flykten \xc3\xa4r ofta l\xc3\xa5g och b\xc3\xb6ljande, likt k\xc3\xa4rrh\xc3\xb6kar, men kan ocks\xc3\xa5 ses glida p\xc3\xa5 h\xc3\xb6g h\xc3\xb6jd. Den \xc3\xa4r mestadels tystl\xc3\xa5ten men l\xc3\xa5ter h\xc3\xb6ra ett h\xc3\xb6gljutt ki-ki-ki-ki-kii under h\xc3\xa4ckningen.\n_START_SECTION_\nUtbredning och systematik\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa4shoppsvr\xc3\xa5ken f\xc3\xb6rekommer p\xc3\xa5 savann och i andra gr\xc3\xa4smarker i Afrika s\xc3\xb6der om Sahara. Den \xc3\xa4r delvis flyttf\xc3\xa5gel som r\xc3\xb6r sig s\xc3\xb6derut mellan september och mars och norrut igen i samband med regnperioden f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4cka. Vid ett tillf\xc3\xa4lle har den p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats i V\xc3\xa4stpalearktis, i norra Mauretanien 7-8 maj 2004. Den behandlas som monotypisk, det vill s\xc3\xa4ga att den inte delas in i n\xc3\xa5gra underarter.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa4shoppsvr\xc3\xa5ken p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas i skogslandskap, skogsbryn och arid akaciesavann, men ocks\xc3\xa5 invid v\xc3\xa5tmarker och br\xc3\xa4nda f\xc3\xa4lt.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa4shoppsvr\xc3\xa5ken \xc3\xa4r r\xc3\xa4tt social och kan ses i stora grupper med 50 till 100 individer. Den sitter ofta or\xc3\xb6rlig i toppen av ett litet tr\xc3\xa4d eller en buske. Den p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas ofta i n\xc3\xa4rheten av br\xc3\xa4nder d\xc3\xa4r den jagar insekter som skr\xc3\xa4ms upp, framf\xc3\xb6r allt gr\xc3\xa4shoppor. Under h\xc3\xa4ckningstid domineras dock f\xc3\xb6dan av reptiler och andra ryggradsdjur som grodor, gnagare och andra f\xc3\xa5glar.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nArten h\xc3\xa4ckar mellan mars och april i norr, men \xc3\xa4ggl\xc3\xa4ggning varierar beroende p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5de. Boet placeras i en tr\xc3\xa4dklyka i ett l\xc3\xa5g tr\xc3\xa4d, ibland tio meter upp i ett st\xc3\xb6rre tr\xc3\xa4d. Den l\xc3\xa4gger ett till tre bl\xc3\xa5vita \xc3\xa4gg.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har ett stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillr\xc3\xa4ckligt kraftigt f\xc3\xb6r att den ska betraktas som hotad. Internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN kategoriserar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r arten som livskraftig (LC). F\xc3\xa5geln rapporteras vara generellt vanlig och lokalt mycket allm\xc3\xa4n i vissa omr\xc3\xa5den d\xc3\xa4r den \xc3\xa4r den vanligaste rovf\xc3\xa5geln f\xc3\xb6rutom brun glada (Milvus milvus). V\xc3\xa4rldspopulationen uppskattas till mellan 20.000 och 50.000 vuxna individer. Den \xc3\xa4r lokalt f\xc3\xb6rekommande och varierar i antal fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r till \xc3\xa5r.'