b'\n_START_ARTICLE_\nS:t Marie kyrka, \xc3\x85bo\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nS:t Marie socken h\xc3\xb6r enligt en enst\xc3\xa4mmig forskning till de \xc3\xa4ldsta territoriella f\xc3\xb6rsamlingarna i det finska biskopsstiftet och h\xc3\xa4rstammar s\xc3\xa5ledes fr\xc3\xa5n tiden d\xc3\xa5 det finska missionsstiftet omvandlades till ett ordinarie biskopsstift. Detta skedde under 1200-talet d\xc3\xa5 biskopen blev bofast, en biskopskyrka byggdes, ett domkapitel inr\xc3\xa4ttades och socknarna fick bofasta pr\xc3\xa4ster som avl\xc3\xb6nades genom ett ordnat skattesystem. Ett problem i den \xc3\xa4ldre historieskrivningen var att man l\xc3\xa4nge trodde att den nuvarande kyrkan ocks\xc3\xa5 hade varit biskopskyrka men detta fick sin l\xc3\xb6sning d\xc3\xa5 man 1902 kunde konstatera det i Korois fanns en biskopskyrka endast drygt 800 meter d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. Ett annat problem \xc3\xa4r att kyrkan i Korois och kyrkan i R\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ki b\xc3\xa5da har haft jungfru Maria som sitt skyddshelgon och f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlingar har gjorts. Ett tredje problem \xc3\xa4r att socknen sedan \xc3\xa4ldsta tid har varit prebende f\xc3\xb6r en av medlemmarna i domkapitlet. Eftersom ett prebende byggde p\xc3\xa5 en stor donation till domkapitlet men f\xc3\xb6rsamlingen sk\xc3\xb6ttes b\xc3\xa5de andligt och ekonomiskt av prebendeinnehavaren, kan n\xc3\xa5gra av k\xc3\xa4llangivelserna kring f\xc3\xb6rsamlingen f\xc3\xa5 sin f\xc3\xb6rklaring.\n_START_SECTION_\nPrebendet\n_START_PARAGRAPH_\nI den nuvarande kyrkans sakristia f\xc3\xb6rvaras en gravh\xc3\xa4ll \xc3\xb6ver en \xc3\xa5r 1290 avliden Ingegerd, hustru till Per. Detta \xc3\xa4r den enda gravh\xc3\xa4ll som har bevarats i socknens kyrkor och kan t\xc3\xa4nkas ha v\xc3\xa5rdats s\xc3\xa4rskilt om hon har gjort en st\xc3\xb6rre donation. Redan \xc3\xa5r 1303 kunde biskopen byta bort jord i R\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ki by mot jord i Korois. Detta har tolkats som om d\xc3\xa4r hade funnits en hednisk lund, som kyrkan med p\xc3\xa5vligt tillst\xc3\xa5nd hade lagt beslag p\xc3\xa5, men det kan gott vara fr\xc3\xa5ga om donationsjord. \xc3\x85r 1368 sk\xc3\xa4nkte kaniken i \xc3\x85bo och domkapitlets ekonom, senare biskopen, Johannes Westfal tre jordstycken i R\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ki till hustru Helena f\xc3\xb6r trogen tj\xc3\xa4nst, efter hennes d\xc3\xb6d skulle de g\xc3\xa5 till \xc3\x85bo domkyrka. \xc3\x85r 1411 upptr\xc3\xa4dde en Herman Frowinsson, kanik i \xc3\x85bo och kyrkoherde i V\xc3\xa5rfrusocken, som sigillvittne. \xc3\x85r 1498 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes prebendet p\xc3\xa5 de i \xc3\x85bo bosatta pr\xc3\xa4sternas gemensamma hush\xc3\xa5ll, en \xc3\xa5tg\xc3\xa4rd vanlig under senmedeltiden. D\xc3\xa5 pr\xc3\xa4stkommunet (det katolska pr\xc3\xa4sterskapets gemensamma hush\xc3\xa5ll) 1540 hade uppl\xc3\xb6sts anv\xc3\xa4ndes medlen f\xc3\xb6r gamla pr\xc3\xa4ster och fattiga. Under senare h\xc3\xa4lften av 1500-talet v\xc3\xa4xlade prebendeinnehavaren mellan skolm\xc3\xa4staren och biskopen i \xc3\x85bo och under b\xc3\xb6rjan av 1600-talet var det biskopens prebende. Fr\xc3\xa5n 1660 till 1844 gick f\xc3\xb6rsamlingens inkomster till en professor vid Akademin och d\xc3\xa4refter \xc3\xa4nnu n\xc3\xa5gra decennier till rektorn f\xc3\xb6r gymnasiet i \xc3\x85bo. \xc3\x85r 1872 blev S:t Marie en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6rsamling med den siste skolrektorn som kyrkoherde.\n_START_SECTION_\nEn eller tv\xc3\xa5 kyrkor i socknen\n_START_PARAGRAPH_\nInom forskningen r\xc3\xa5der olika \xc3\xa5sikter om socknens kyrkobyggnader. F\xc3\xb6r Korois g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6ljande utveckling. En bykyrka fr\xc3\xa5n korst\xc3\xa5gstiden ersattes p\xc3\xa5 1230-talet av en biskopskyrka. Biskopen flyttade till \xc3\x85bo p\xc3\xa5 1290-talet. Kyrkan i Korois f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes ca 1318 men byggdes upp i en ny och st\xc3\xb6rre form. Denna kyrka f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 1390-talet och man inledde omedelbart ett nybygge i sten, som m\xc3\xb6jligen avbr\xc3\xb6ts av det stora jordskredet i uddens sydv\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rn. F\xc3\xb6r R\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ki finns tv\xc3\xa5 ber\xc3\xa4ttelser. Den \xc3\xa4ldre anser att kyrkan har byggts i flera etapper. Den f\xc3\xb6rsta ska ha g\xc3\xa4llt en tr\xc3\xa4kyrka fr\xc3\xa5n slutet av 1200-talet med en stensakristia. Tr\xc3\xa4kyrkan f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes 1318 och en ny kyrka i sten uppf\xc3\xb6rdes i mitten av 1300-talet. Valv slogs omkring 1380. Vapenhuset och tornet byggdes ca 1400. I slutet av medeltiden h\xc3\xb6jdes korets valv, byggdes nya runda kolonner n\xc3\xa4rmast altaret och de rikt prydda kyrkgavlarna byggdes enligt m\xc3\xb6nster fr\xc3\xa5n N\xc3\xa5dendals klosterkyrka. Den yngre ber\xc3\xa4ttelsen anger att stenkyrkan har f\xc3\xb6reg\xc3\xa5tts av tr\xc3\xa4kyrkor fr\xc3\xa5n 1200-talets b\xc3\xb6rjan. En av dem f\xc3\xb6refaller ha st\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 samma plats som den nuvarande kyrkan eftersom man 1984 gjorde ett myntfynd n\xc3\xa4ra altaret d\xc3\xa4r de \xc3\xa4ldsta mynten \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n tiden 1330 till 1350. P\xc3\xa5 1440-talet ersattes den sista tr\xc3\xa4kyrkan med den nuvarande stenkyrkan som byggdes i ett svep med l\xc3\xa5nghus, sakristia och vapenhus och v\xc3\xa4lvning. I slutet av 1400-talet byggdes kyrkans gavlar och f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jdes korvalven medan klocktornet kom till p\xc3\xa5 1500-talet. P\xc3\xa5 R\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ki kyrkplats \xc3\xa4r de enda bel\xc3\xa4ggen f\xc3\xb6r en tidigare kyrka \xc3\xa4n stenkyrkan Ingegerds gravh\xc3\xa4ll och myntfynden vid altaret.\n_START_SECTION_\nDagens kyrka\n_START_PARAGRAPH_\nDet treskeppiga kyrkrummet har fem trav\xc3\xa9er t\xc3\xa4ckta med kryssvalv utom de tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngst i \xc3\xb6ster i mittskeppet som har stj\xc3\xa4rnvalv. Mellan dem \xc3\xa4r pelarna runda, \xc3\xb6vriga pelare \xc3\xa4r fyrkantiga. Kyrkans kalkm\xc3\xa5lningar h\xc3\xb6r till byggnadsskedet f\xc3\xb6re ombyggnaderna i koret och best\xc3\xa5r av enstaka gestalter, mytiska figurer, skepp, jungfrudanser m.m. I fj\xc3\xa4rde valvet p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra sidan visar texter om Jungfru Maria att Maria-altaret har st\xc3\xa5tt d\xc3\xa4r. D\xc3\xa5 kyrkan brann \xc3\xa5r 1876 f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes 18 helgonstatyer, bland dem fem av kyrkans skyddspatroner, fyra bilder av jungfru Maria och en av S:t Dionysius. Kvar i kyrkan finns idag ett altarsk\xc3\xa5p fr\xc3\xa5n mitten av 1400-talet med Marias himmelska kr\xc3\xb6ning som centralmotiv, ett triumfkrucifix fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av 1400-talet och en liten Kristustorso f\xc3\xa4st p\xc3\xa5 ett modernt kors som altarkrucifix. \xc3\x85r 1662 skaffades en predikstol som \xc3\xa4r gjord efter modell fr\xc3\xa5n predikstolen i \xc3\x85bo domkyrka.\n_START_SECTION_\nOmgivningen\n_START_PARAGRAPH_\nKyrkog\xc3\xa5rdens portar har byggts \xc3\xa5r 1803 efter Charles Bassis ritningar. P\xc3\xa5 kyrkog\xc3\xa5rden har funnits tre murade gravkapell. I nordv\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rnet ligger kapellet som byggts av hovr\xc3\xa4ttssekreteraren Carl Gustaf B\xc3\xa4hr (d. 1792). Vid kapellet st\xc3\xa5r en fattiggubbe som har k\xc3\xb6pts i \xc3\x85bo 1853. \xc3\x96ster om kyrkan vid muren ligger medicine professorn i \xc3\x85bo Johan Haartmans gravkapell fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1782. Under korf\xc3\xb6nstret ligger grunden till ett tredje gravkapell. Det byggdes av domprosten Samuel Pryss p\xc3\xa5 1750-talet och revs 1876. P\xc3\xa5 andra sidan v\xc3\xa4gen st\xc3\xa5r pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rden som byggdes under kyrkoherden Salomon Kreanders tid \xc3\xa5r 1787-1791. Den fick i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet en p\xc3\xa5byggnad s\xc3\xa5 att den nu \xc3\xa4r helt och h\xc3\xa5llet i tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar. Vinkelr\xc3\xa4tt mot den st\xc3\xa5r den gamla bostadsbyggningen. P\xc3\xa5 den kringbyggda g\xc3\xa5rden v\xc3\xa4xer gammalt vildvin och i den s\xc3\xb6dra tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden gamla hagtornsbuskar, v\xc3\xa4xter som prebendaten f\xc3\xb6re Kreander, professor Pehr Kalm hade tagit med sig fr\xc3\xa5n Norra Amerika.'