b'\n_START_ARTICLE_\nB\xc3\xa5gn\xc3\xa4bbad mesit\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5gn\xc3\xa4bbad mesit \xc3\xa4r en 32 centimeter l\xc3\xa5ng m\xc3\xa4rklig l\xc3\xa5ngbent ralliknande och marklevande f\xc3\xa5gel. Den \xc3\xa4r brungr\xc3\xa5 p\xc3\xa5 rygg och h\xc3\xa4tta med ett l\xc3\xa5ngt m\xc3\xb6rkkantat vitaktigt \xc3\xb6gonbrynsstreck och en l\xc3\xa5ng ned\xc3\xa5tb\xc3\xb6jd svartaktig n\xc3\xa4bb. Stj\xc3\xa4rten \xc3\xa4r r\xc3\xa4tt l\xc3\xa5ng och fyllig, och de rosaaktiga benen \xc3\xa4r \xc3\xa4ven de l\xc3\xa5nga. Hanar \xc3\xa4r vitaktiga undertill med svarta halvm\xc3\xa5nar, medan honan \xc3\xa4r fl\xc3\xa4ckig i rostbrunt och svart.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5gelns utbredningsomr\xc3\xa5de \xc3\xa4r begr\xc3\xa4nsat till torrskogarna i det kustn\xc3\xa4ra l\xc3\xa5glandet mellan floderna Fiherenana och Mangoky p\xc3\xa5 sydv\xc3\xa4stra Madagaskar, ursprungligen i ett 30-60\xc2\xa0km brett och 200\xc2\xa0km l\xc3\xa5ngt omr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5gn\xc3\xa4bbad mesit placeras som enda art i sl\xc3\xa4ktet Monias och behandlas som monotypisk, det vill s\xc3\xa4ga att den inte delas in i n\xc3\xa5gra underarter. Den \xc3\xa4r en av tre arter i den udda f\xc3\xa5gelfamiljen mesiter som utg\xc3\xb6r en egen ordning. L\xc3\xa4nge placerades mesiterna tillsammans med rallarna i ordningen tran- och rallf\xc3\xa5glar (Gruiformes) och kallades d\xc3\xa5 duvrallar p\xc3\xa5 svenska. Faktum \xc3\xa4r det gamla svenska namnet till viss del \xc3\xa4r systematiskt korrekt, eftersom DNA-studier visar att deras n\xc3\xa4rmaste sl\xc3\xa4ktingar \xc3\xa4r just duvf\xc3\xa5glar (Columbiformes), men \xc3\xa4ven flygh\xc3\xb6nsf\xc3\xa5glar (Pterocliformes).\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5gn\xc3\xa4bbad mesit f\xc3\xb6rekommer endast i en f\xc3\xb6r sydv\xc3\xa4stra Madagaskar unik torrskogsekoregion som kallas "spiny forest". Den anv\xc3\xa4nder sin l\xc3\xa5nga n\xc3\xa4bb f\xc3\xb6r att finna f\xc3\xb6da i och p\xc3\xa5 marken. Den b\xc3\xa5gn\xc3\xa4bbade mesiten \xc3\xa4r markbunden och flyger s\xc3\xa4llan och d\xc3\xa5 endast f\xc3\xb6r att komma upp till boet, sittpinnar eller f\xc3\xb6r att undkomma predatorer. Arten lever av ryggradsl\xc3\xb6sa djur, som insekter och insektslarver men i viss m\xc3\xa5n \xc3\xa4ven fr\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4cking\n_START_PARAGRAPH_\nDen b\xc3\xa5gn\xc3\xa4bbade mesiten \xc3\xa4r polygam och kan h\xc3\xa4cka \xc3\xa5ret om. Den lever i koooperativa h\xc3\xa4ckningsgrupper p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 till nio individer som tillsammans f\xc3\xb6rsvarar ett revir p\xc3\xa5 7-21 hektar. Mesiterna \xc3\xa4r ljudliga f\xc3\xa5glar som f\xc3\xb6rsvarar sina revir med l\xc3\xa4ten som p\xc3\xa5minner om s\xc3\xa5ngen fr\xc3\xa5n t\xc3\xa4ttingar. Inom reviret byggs ett antal bon d\xc3\xa4r en, men vanligtvis tv\xc3\xa5 \xc3\xa4gg l\xc3\xa4ggs.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nIUCN kategoriserar arten som s\xc3\xa5rbar med en kraftigt negativ utvecklingstrend och st\xc3\xb6rsta hotet \xc3\xa4r habitatf\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring. 2002 uppskattades den totala populationen till 115\xc2\xa0000 individer.'