b'\n_START_ARTICLE_\nKroatisk litteratur\n_START_PARAGRAPH_\nKroatisk litteratur omfattar all litteratur som nedtecknats p\xc3\xa5 det kroatiska spr\xc3\xa5ket.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDen tidiga kroatiska litteraturen f\xc3\xb6reb\xc3\xa5das av inskriptioner p\xc3\xa5 sten och senare handskrifter och tryckta b\xc3\xb6cker. Till de \xc3\xa4ldsta fynden h\xc3\xb6r Ba\xc5\xa1katavlan, Valuntavlan och Plomintavlan fr\xc3\xa5n omkring 1100-talet.\n_START_SECTION_\nMedeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nDen medeltida kroatiska litteraturen \xc3\xa4r unik d\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rfattades p\xc3\xa5 tre olika spr\xc3\xa5k, n\xc3\xa4mligen latin, fornkyrkoslaviska och folkspr\xc3\xa5ket. Vidare skrevs den p\xc3\xa5 tre olika alfabet; latinska, glagolitiska och kyrilliska alfabetet d\xc3\xa4r det latinska skulle komma att bli det f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande. Under 700-1500-talet skrevs poesi och andra litter\xc3\xa4ra verk mestadels baserade p\xc3\xa5 liturgiska och religi\xc3\xb6sa teman. Till de \xc3\xa4ldsta texterna h\xc3\xb6r bland annat Vinodolkodexen fr\xc3\xa5n 1288 som \xc3\xa4r den n\xc3\xa4st\xc3\xa4ldsta lagtexten skriven p\xc3\xa5 ett slaviskt spr\xc3\xa5k som hittats. Misal po zakonu rimskoga dvora (Missale enligt det romerska hovet) fr\xc3\xa5n den 22 februari 1483 var den f\xc3\xb6rsta tryckta boken p\xc3\xa5 kroatiska och den f\xc3\xb6rsta missalen tryckt med annan skrift \xc3\xa4n det latin alfabetet.\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa4ssansen\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1400-talet accepterades den nya tidens poetiska standard som omfattade former och teman som var k\xc3\xa4nnetecknade f\xc3\xb6r ren\xc3\xa4ssansens litteratur och i enlighet med den italienska litter\xc3\xa4ra utvecklingen. Till de mer framst\xc3\xa5ende poeterna fr\xc3\xa5n denna tid h\xc3\xb6r Ilija Crijevi\xc4\x87 (Aelius Lampridius cervinus) och Jan Panonac (Janus Pannonius)._NEWLINE_Under 1500-talets b\xc3\xb6rjan var den kroatiska litteraturen, i synnerhet i Dalmatien, i fas med den europeiska ren\xc3\xa4ssansens trender. Till de mer framst\xc3\xa5ende f\xc3\xb6rfattarna h\xc3\xb6r Marko Maruli\xc4\x87, Juraj \xc5\xa0i\xc5\xbegori\xc4\x87, \xc5\xa0i\xc5\xa1ko Men\xc4\x8deti\xc4\x87, D\xc5\xbeore Dr\xc5\xbei\xc4\x87, Mavro Vetranovi\xc4\x87, Nikola Nalje\xc5\xa1kovi\xc4\x87, Marin Dr\xc5\xbei\xc4\x87, Dinko Ranjina, Dominko Zlatari\xc4\x87, Hanibal Luci\xc4\x87, Petar Hektorovi\xc4\x87, Mik\xc5\xa1a Pelegrinovi\xc4\x87, Martin Benetovi\xc4\x87, Petar Zorani\xc4\x87 och Barne Karnaruti\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nReformationen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1500-talets andra h\xc3\xa4lft avtog ren\xc3\xa4ssansen successivt. Den protestantiska reformationen skulle f\xc3\xa5 en liten p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 den kroatiska litteraturen \xc3\xa4ven om en av lutheranernas mer framst\xc3\xa5ende f\xc3\xb6rfattare och ideologer Matija Vla\xc4\x8di\xc4\x87 Ilirik (Matthias Flacius Illyricus), vars verk Clavis scriptures sacres (Nyckeln till Heliga skriften) kom att bli en av de mest k\xc3\xa4nda bibliska lexikonen vid tiden, var kroat.\n_START_SECTION_\nBarocken\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1600-1700-talet slog barockens litteratur igenom och fick sitt centrum i och omkring Dubrovnik d\xc3\xa4r Ivan Gunduli\xc4\x87 r\xc3\xa4knas till de fr\xc3\xa4msta f\xc3\xb6rfattarna. Andra framst\xc3\xa5ende f\xc3\xb6rfattare var Ivan Vuni\xc4\x87 Vu\xc4\x8di\xc4\x87, Junije Palmoti\xc4\x87 och Ignjat \xc4\x90ur\xc4\x91evi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nUpplysningen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder upplysningstiden p\xc3\xa5 1700-talet framtr\xc3\xa4dde f\xc3\xb6rfattarna Andrija Ka\xc4\x8di\xc4\x87 Mio\xc5\xa1i\xc4\x87 och Matija Antun Relkovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nRomantiken, illyrismen och den kroatiska p\xc3\xa5nyttf\xc3\xb6delsen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft blomstrade den illyriska r\xc3\xb6relsen ledd av Ljudevit Gaj som skapade det moderna kroatiska alfabetet. R\xc3\xb6relsen kom att p\xc3\xa5verka det politiska och kulturella livet. Den viktigaste faktorn i det litter\xc3\xa4ra arbetet blev att skapa ett enhetligt stadardiserat kroatisk spr\xc3\xa5k och d\xc3\xa4rmed l\xc3\xa4gga grunden f\xc3\xb6r fortsatt kreativitet. De politiska omst\xc3\xa4ndigheterna gav det litter\xc3\xa4ra skapandet en nationalistisk pr\xc3\xa4gel. Till de mer framst\xc3\xa5ende samtida f\xc3\xb6rfattarna r\xc3\xa4knas Ivan Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87, Stanko Vraz och Petar Preradovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nRealismen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96verg\xc3\xa5ngen fr\xc3\xa5n romantiken till realismen \xc3\xa5terspeglas tydligast i August \xc5\xa0enoas arbeten. Realismen skulle komma att bli en viktig period f\xc3\xb6r det \xc3\xb6vergripande utformandet av den kroatiska litteraturen d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfattare fr\xc3\xa5n alla kroatiska regioner och dialektalomr\xc3\xa5den representerades. Perioden blev \xc3\xa4ven en guld\xc3\xa5lder f\xc3\xb6r romanen d\xc3\xa4r Ante Kova\xc4\x8di\xc4\x87, Ksaver \xc5\xa0andor Gjalski, Josip Kozarac och Vjenceslav Novak h\xc3\xb6r till de mer framst\xc3\xa5ende inom denna genre.\n_START_SECTION_\nDet moderna genombrottet och modernismen\n_START_PARAGRAPH_\nSilvije Strahimir Kranj\xc4\x8devi\xc4\x87 var 1800-talets kanske fr\xc3\xa4msta poet och kom att symbolisera \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen till det moderna genombrottet. Till de mer framst\xc3\xa5ende f\xc3\xb6rfattarna i slutet av \xc3\xa5rhundradet och b\xc3\xb6rjan av 1900-talet r\xc3\xa4knas Milan Begovi\xc4\x87, Antun Gustav Mato\xc5\xa1, Vladimir Vidri\xc4\x87, Dragutin Domjani\xc4\x87, Fran Galovi\xc4\x87 och Vladimir Nazor._NEWLINE_Modernismen som i den kroatiska litteraturen f\xc3\xb6ljde p\xc3\xa5 det moderna genombrottet uttrycktes fr\xc3\xa4mst i prosa och poesi. Den kom att uttryckas fr\xc3\xa4mst i ess\xc3\xa4istiska verk av Miroslav Krle\xc5\xbea, Antun Branko \xc5\xa0imi\xc4\x87, Tin Ujevi\xc4\x87 och andra f\xc3\xb6rfattare under 1920-talet.\n_START_SECTION_\nPostmodernismen\n_START_PARAGRAPH_\n1900-talets senare h\xc3\xa4lft kom att pr\xc3\xa4glas av pluralistiska uttryck i den postmodernistiska litteraturen. Till de mer framst\xc3\xa5ende f\xc3\xb6rfattarna fr\xc3\xa5n denna epok h\xc3\xb6r Pavo Pavli\xc4\x8di\xc4\x87, Goran Tribuson, Alojz Majeti\xc4\x87, Zvonimir Majdak, Ivan Aralica, Nedjeljko Fabrio, Damir Milo\xc5\xa1, Delimir Re\xc5\xa1icki, Branko \xc4\x8cegec och Anka \xc5\xbdagar.\n_START_SECTION_\nEfter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Kroatiens sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet och uttr\xc3\xa4de ur den sydslaviska federationen Jugoslavien 1991 framtr\xc3\xa4dde tv\xc3\xa5 utlandsboende kroatiska f\xc3\xb6rfattare vars verk uppm\xc3\xa4rksammats internationellt. Dubravka Ugre\xc5\xa1i\xc4\x87 har vunnit flera v\xc3\xa4lrenommerade internationella utm\xc3\xa4rkelser f\xc3\xb6r sitt arbete och Slavenka Drakuli\xc4\x87s verk, karakt\xc3\xa4riserade av feminism och politiskt engagemang, \xc3\xa4r \xc3\xb6versatta till flera spr\xc3\xa5k. Andra samtida f\xc3\xb6rfattare som uppm\xc3\xa4rksammats i hemlandet och internationellt \xc3\xa4r Slobodan \xc5\xa0najder, Ivo Bre\xc5\xa1an och Miro Gavran.'