b'\n_START_ARTICLE_\nWerner Sombart\n_START_PARAGRAPH_\nWerner Sombart, f\xc3\xb6dd 19 januari 1863 i Ermsleben, d\xc3\xb6d 18 maj 1941 i Berlin, var en tysk ekonom och sociolog. _NEWLINE_Sombart blev professor i statsvetenskap 1890 vid universitetet i Breslau, 1906 vid handelsh\xc3\xb6gskolan i Berlin och 1919 \xc3\xa4ven vid Berlins universitet. Han v\xc3\xa4ckte framf\xc3\xb6r allt intresse genom sina studier och beskrivningar av den kapitalistiska ekonomin, s\xc3\xa5dan den framst\xc3\xa5r helt och h\xc3\xa5llet beh\xc3\xa4rskad av vinstintresset och inriktad uteslutande p\xc3\xa5 ett m\xc3\xa5ttl\xc3\xb6st, obetingat, h\xc3\xa4nsynsl\xc3\xb6st vinstbeg\xc3\xa4r; och i samband h\xc3\xa4rmed gav han s\xc3\xa4rskilt i Der Bourgeois (1913) en dristigt utf\xc3\xb6rd teckning av den kapitalistiska andans och f\xc3\xb6retagarpsykens utveckling. S\xc3\xa4rskilt intresse v\xc3\xa4ckte hans raspsykologiska framst\xc3\xa4llning om judarnas betydelse f\xc3\xb6r det moderna ekonomiska livet i dettas olika f\xc3\xb6rgreningar \xe2\x80\x93 sambandet mellan "judaism och kapitalism"._NEWLINE_Samtidigt som Sombart starkt understr\xc3\xb6k nationalekonomins objektiva karakt\xc3\xa4r som vetenskap, intog han en mycket utpr\xc3\xa4glad socialpolitisk st\xc3\xa5ndpunkt och f\xc3\xb6refaller i kollektivismen se ett tillst\xc3\xa5nd, mot vilket den samh\xc3\xa4lleliga utvecklingen tenderar, en\xc3\xa4r "i den kapitalistiska andans egen natur ligger en tendens, som str\xc3\xa4var att uppl\xc3\xb6sa den inifr\xc3\xa5n och bringa den d\xc3\xb6den". Han var ursprungligen en ivrig anh\xc3\xa4ngare av Karl Marx, men fj\xc3\xa4rmade sig alltmer fr\xc3\xa5n honom, \xc3\xa4ven med h\xc3\xa4nsyn till historiematerialismen: Sombart h\xc3\xa4vdade energiskt nog de psykiska, ideologiska faktorernas m\xc3\xa4ktiga betydelse f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4llslivets utveckling. I fr\xc3\xa5ga om klassv\xc3\xa4sendets grunder och karakt\xc3\xa4r s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som klasskampens f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar och inneb\xc3\xb6rd f\xc3\xb6ljer han i stor utstr\xc3\xa4ckning den marxska tankeg\xc3\xa5ngen. Att han blev en av sin tids allra mest l\xc3\xa4sta vetenskapliga socialekonomiska f\xc3\xb6rfattare, beror fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 hans eggande, m\xc3\xa5leriska och frodiga framst\xc3\xa4llningskonst, som dock i n\xc3\xa5gon m\xc3\xa5n tyngs av en l\xc3\xa5ngt driven ben\xc3\xa4genhet f\xc3\xb6r nya etiketter och definitioner. Tillsammans Max Weber och Edgar Jaff\xc3\xa9 utgav han fr\xc3\xa5n 1904 "Archiv f\xc3\xbcr Sozialwissenschaft und Sozialpolitik".'