b'\n_START_ARTICLE_\nSocial fobi\n_START_SECTION_\nPsykologiska mekanismer\n_START_PARAGRAPH_\nMetakognitiv teori f\xc3\xb6rklarar att social \xc3\xa5ngest uppkommer delvis genom ett fokus (\xc3\xa4ven kallat hotmonitorering) p\xc3\xa5 det som vi inte vill att andra ska se (exempelvis "Ser de att mina h\xc3\xa4nder darrar nu?"). En annan aspekt \xc3\xa4r oron inf\xc3\xb6r sociala situationer. Ofta sker det genom katastroftankar som syftar till att f\xc3\xb6rbereda inf\xc3\xb6r eventuella jobbiga situationer. Hotmonitorering och oro sker, trots att det v\xc3\xa4cker jobbiga k\xc3\xa4nslor, p\xc3\xa5 grund av en uppfattning att det \xc3\xa4r hj\xc3\xa4lpsamt att oroa sig och att ha fokus p\xc3\xa5 det du inte vill ska synas. \xc3\x84ven copingstrategier som sl\xc3\xa5r tillbaka erk\xc3\xa4nns som faktorer som kan f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rra problemen f\xc3\xb6r den som har social \xc3\xa5ngest. Ett exempel p\xc3\xa5 detta kan vara att ha p\xc3\xa5 sig en tjocktr\xc3\xb6ja f\xc3\xb6r att inte visa svettfl\xc3\xa4ckar, vilket leder till \xc3\xb6kade svettningar. Metakognitiv terapi (MKT) hj\xc3\xa4lper patienten komma bort fr\xc3\xa5n oro och hotmonitorering och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt f\xc3\xa5 bort \xc3\xa5ngesten. Allt detta kan beskrivas som det kognitiva uppm\xc3\xa4rksamhetssyndromet (KUS), vilket g\xc3\xb6rs delvis p\xc3\xa5 grund av en uppfattning av att det \xc3\xa4r anv\xc3\xa4ndbart att oroa sig, ruminera, h\xc3\xa5lla koll p\xc3\xa5 potentiella faror och anv\xc3\xa4nda sig av copingstrategier. En studie har visat att just f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring av metakognitiva antaganden och minskat sj\xc3\xa4lvfokus \xc3\xa4r centralt i minskningen av problematiken (studien n\xc3\xa4mns igen nedan)._NEWLINE_I syfte att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra f\xc3\xb6rklaringsv\xc3\xa4rdet av olika terapiers (MKT och KBT) underliggande teori f\xc3\xb6r social \xc3\xa5ngestst\xc3\xb6rning har en studie analyserat ett longitudinellt data-set. Vad de kom fram till var att b\xc3\xa5da modellerna matchade datan och att modellen f\xc3\xb6r MCT matchade datan b\xc3\xa4ttre. Ytterligare kom de fram till att en specifik metakognitiv modell, som betonar negativa metakognitiva antaganden om okontrollerbarheten, faran och sanningshalten av tankar \xc3\xb6kade hur v\xc3\xa4l den metakognitiva modellen matchade och var signifikant b\xc3\xa4ttre \xc3\xa4n KBT-modellen.Det har \xc3\xa4ven visats finnas en koppling mellan social \xc3\xa5ngest och positiva metakognitiva antaganden om ruminering.\n_START_SECTION_\nBiologiska mekanismer\n_START_PARAGRAPH_\nMed avbildningstekniker s\xc3\xa5som funktionell magnetresonsanstomografi (fMRI) och positronemissionstomografi (PET) kan man studera hur hj\xc3\xa4rnan aktiveras vid social \xc3\xa5ngest. I olika avbildningsstudier har personer med social fobi visat f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jd neural aktivitet i amygdala i mediala temporalloben inf\xc3\xb6r och under stressande muntliga presentationer eller vid exponering f\xc3\xb6r bilder p\xc3\xa5 fientliga ansikten . Under motbjudande f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden har man hos personer med social fobi exempelvis funnit f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jt blodfl\xc3\xb6de i amygdala . \xc3\x84ven \xc3\xb6kad aktivering av posterior cingulate cortex har observerats hos personer med social fobi. Dessutom har man i studier funnit att hj\xc3\xa4rnans regionala blodfl\xc3\xb6de i anterior cingulate cortex f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras hos patienter med social fobi. I en studie som j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde personer med social fobi och personer utan social fobi har man \xc3\xa4ven kommit fram till att blodfl\xc3\xb6det i bilaterala insula cortex samt i den h\xc3\xb6gra temporala polen hos personer med social fobi i st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning minskar d\xc3\xa5 de talar framf\xc3\xb6r andra \xc3\xa4n d\xc3\xa5 de talar f\xc3\xb6r sig sj\xc3\xa4lv, medan blodfl\xc3\xb6det d\xc3\xa4remot \xc3\xb6kar hos personer utan social fobi. Under dessa omst\xc3\xa4ndigheter minskar hj\xc3\xa4rnans blodfl\xc3\xb6de \xc3\xa4ven i orbitofrontala cortex (Brodmanns area 12) i st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning hos personer med social fobi \xc3\xa4n hos j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsegruppen. _NEWLINE_Det finns ett betydande forskningsst\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att amygdalak\xc3\xa4rnorna \xc3\xa4r inblandade d\xc3\xa5 faror uppt\xc3\xa4cks och emotionella minnen formas. I en del studier har aktiviteten i amygdala varit h\xc3\xb6gst hos de patienter som haft den sv\xc3\xa5raste kliniska problematiken. Dessa personer kan s\xc3\xa4gas ha ett \xc3\xb6verk\xc3\xa4nsligt alarmsystem i hj\xc3\xa4rnan, vilket leder till l\xc3\xa4ttv\xc3\xa4ckt \xc3\xa5ngest. \xc3\x96veraktiviteten i amygdala kan dock d\xc3\xa4mpas och d\xc3\xa4rmed normaliseras med hj\xc3\xa4lp av SSRI-preparat och KBT-behandling . Amygdala \xc3\xa4r dock inte den enda viktiga strukturen som \xc3\xa4r betydelsefull vid social fobi, utan den ing\xc3\xa5r i ett st\xc3\xb6rre n\xc3\xa4tverk i hj\xc3\xa4rnan d\xc3\xa4r kortikala och subkortikala omr\xc3\xa5den samspelar vid uppkomsten och regleringen av \xc3\xa5ngest. Neurobiologisk forskning tyder p\xc3\xa5 att frontala kortexomr\xc3\xa5den s\xc3\xa5som orbitofrontala cortex, dorsolaterala prefrontala cortex,  och fr\xc3\xa4mre cingulum kan h\xc3\xa4mma aktiviteten i amygdala och d\xc3\xa4rmed d\xc3\xa4mpa \xc3\xa5ngestreaktionen. Intressanta men \xc3\xa4nnu obevisade hypoteser \xc3\xa4r att psykologiska behandlingar som KBT verkar genom att \xc3\xb6ka den frontala kortikala inhibitionen av amygdala medan l\xc3\xa4kemedel har en mer direkt effekt i subkortikala delar._NEWLINE_Det finns \xc3\xa4ven strukturella avvikelser som kan ha betydelse f\xc3\xb6r problembilden vid social fobi, och ett exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad fibert\xc3\xa4thet i fasciculus uncinatus, som \xc3\xa4r den huvudsakliga vitsubstansbanan som sammanbinder den undre frontalloben med temporalloben . En studie fann dessutom att b\xc3\xa5de amygdala och hippocampusregionerna var mindre (8\xe2\x80\x9313 procent) hos patienter med social fobi \xc3\xa4n hos personer i kontrollgruppen ._NEWLINE_Det finns mycket som tyder p\xc3\xa5 att transmissionssystemen f\xc3\xb6r serotonin och troligtvis \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r dopamin har betydelse f\xc3\xb6r social \xc3\xa5ngest . Serotoninp\xc3\xa5verkande l\xc3\xa4kemedel \xc3\xa4r effektiva vid behandling av social fobi, och de ger tydlig effekt i hj\xc3\xa4rnomr\xc3\xa5den som amygdala, d\xc3\xa4r t\xc3\xa4theten av serotonerga neuron \xc3\xa4r h\xc3\xb6g. En PET-studie visade att patienter med social fobi har onormalt l\xc3\xa5ga niv\xc3\xa5er av serotonin-1A-receptorer i amygdala och flera andra hj\xc3\xa4rnomr\xc3\xa5den, vilket kan h\xc3\xa4nga samman med \xc3\xa5ngestben\xc3\xa4genhet ._NEWLINE_Genetiska faktorer spelar en viktig roll vid uppkomsten av \xc3\xa5ngestproblem . \xc2\xbbImaging genetics\xc2\xab\xc2\xa0\xc3\xa4r ett snabbt v\xc3\xa4xande forskningsomr\xc3\xa5de, d\xc3\xa4r funktionell hj\xc3\xa4rnavbildning och molekyl\xc3\xa4rgenetiska analyser kombineras. S\xc3\xa5dana studier har visat samband mellan amygdalareaktivitet, social \xc3\xa5ngest och variation i serotonintransport\xc3\xb6rgenens promotorregion . Farmakogenetiska studier tyder dessutom p\xc3\xa5 att variation i serotonintransport\xc3\xb6rgenen kan p\xc3\xa5verka den \xc3\xa5ngestd\xc3\xa4mpande effekten av SSRI . Genen som kodar f\xc3\xb6r hj\xc3\xa4rnans serotoninsyntes, det vill s\xc3\xa4ga tryptofanhydroxylas-2 (TPH2)-genen, \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 viktig. Det \xc3\xa4r \xc3\xa4ven t\xc3\xa4nkbart att serotoninrelaterade genvarianter kan p\xc3\xa5verka effekten av psykologisk behandling.\n_START_SECTION_\nPsykoterapi\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns flera s\xc3\xa4tt att behandla social fobi. Det g\xc3\xa5r att sj\xc3\xa4lv p\xc3\xa5 egen hand tr\xc3\xa4na bort den genom att uts\xc3\xa4tta sig f\xc3\xb6r sociala situationer med f\xc3\xb6rhoppningen om att \xc3\xb6va bort os\xc3\xa4kerheten som finns inf\xc3\xb6r sociala situationer Det g\xc3\xa5r \xc3\xa4ven att f\xc3\xa5 genom terapi, till exempel genom metakognitiv terapi, kognitiv beteendeterapi eller psykodynamisk terapi. Nedan f\xc3\xb6ljer en kort beskrivning \xc3\xb6ver vardera terapiform.\n_START_SECTION_\nMetakognitiv terapi\n_START_PARAGRAPH_\nEn studie har visat att MKT har b\xc3\xa4ttre effekt \xc3\xa4n applicerad avslappning p\xc3\xa5 social \xc3\xa5ngest, vad g\xc3\xa4ller socialt undvikande, ruminering och l\xc3\xa5g sj\xc3\xa4lvk\xc3\xa4nsla. Effekten av MKT har \xc3\xa4ven visats i en annan studie._NEWLINE_Ytterligare en studie har unders\xc3\xb6kt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av negativa kognitiva respektive negativa metakognitiva antaganden under evidensbaserad behandling f\xc3\xb6r social \xc3\xa5ngest. B\xc3\xa5da typerna av antaganden minskade under behandlingen. Dock var det bara f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av metakognitiva antaganden som var en konsekvent och oberoende prediktor f\xc3\xb6r alla utfall. Kognitiva antaganden kunde inte signifikant predicera utfall n\xc3\xa4r sj\xc3\xa4lvmedvetenhet (hotmonitorering) kontrollerades f\xc3\xb6r. Detta f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring av metakognitiva antaganden \xc3\xa4r viktigare \xc3\xa4n f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring av kognitiva antaganden n\xc3\xa4r m\xc3\xa5let \xc3\xa4r f\xc3\xb6rminskning av problematiken vid social \xc3\xa5ngest._NEWLINE_Efter att ha f\xc3\xa5tt fyra veckors Situational Attentional Refocusing-tr\xc3\xa4ning (SAR) och fyra veckors Attention Training Technique-tr\xc3\xa4ning (ATT) uppfyllde 46% av f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksdeltagarna inte l\xc3\xa4ngre kriterierna f\xc3\xb6r social \xc3\xa5ngest. Resultatet blev b\xc3\xa4ttre f\xc3\xb6r de som fick SAR f\xc3\xb6rst. D\xc3\xa4remot har en annan studie visat att ATT som till\xc3\xa4gg till vanlig KBT-behandling f\xc3\xb6r social \xc3\xa5ngest inte f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade utfallet, \xc3\xa4ven om det bidrog till en symtomreduktion. Samma studie visade p\xc3\xa5 en koppling mellan uppm\xc3\xa4rksamhetskontroll och oro, ruminering samt symtom av social \xc3\xa5ngest och depression._NEWLINE_Enbart Detached Mindfulness (inte samma sak som mindfulness) har visats minska \xc3\xa5ngest, negativa uppfattningar, tendensen att se sig sj\xc3\xa4lv ur ett utifr\xc3\xa5n-perspektiv och antecipatorisk oro. J\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsegruppen anv\xc3\xa4nde tankeutv\xc3\xa4rdering, n\xc3\xa5got som anv\xc3\xa4nds i KBT mot social \xc3\xa5ngest.\n_START_SECTION_\nKognitiv beteendeterapi\n_START_PARAGRAPH_\nKBT f\xc3\xb6r social \xc3\xa5ngest g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att minska p\xc3\xa5 patientens s\xc3\xa4kerhetsbeteenden och skifta fokus bort fr\xc3\xa5n symtomen och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt hj\xc3\xa4lpa patienten g\xc3\xb6ra en nyinl\xc3\xa4rning kring den sociala situationen. Teorin bakom detta postulerar att en social situation v\xc3\xa4cker negativa automatiska tankar (NAT; ex. "Ingen tycker om mig"; det har dock visats att en f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring av kognitioner inte kan predicera en symtomminskning, vilket renderar bearbetningen av NAT fruktl\xc3\xb6s) som i sin tur v\xc3\xa4cker en upplevelse av socialt hot, vilket leder till kroppsliga symtom, s\xc3\xa4kerhetsbeteenden (exempelvis att h\xc3\xa5lla papper framf\xc3\xb6ransiktet s\xc3\xa5 att ingen ska se rodnaden) och \xc3\xb6kat sj\xc3\xa4lvfokus. Sj\xc3\xa4lvfokuset bidrar \xc3\xa5terigen till det upplevda sociala hotet. S\xc3\xa4kerhetsbeteendena leder till en f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad social situation och kroppssymtom (vilka ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4ndrar den sociala situationen). Detta skapar en negativ spiral. M\xc3\xa5let i KBT \xc3\xa4r att bryta denna negativa spiral genom att bl.a. hj\xc3\xa4lpa patienten \xc3\xb6va p\xc3\xa5 sociala situationer utan s\xc3\xa4kerhetsbeteenden och se hur det blev. Samma studie som visade att kognitiva f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar inte leder till en f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring av den sociala \xc3\xa5ngesten visade \xc3\xa4ven att sj\xc3\xa4lvfokus och metakognitiva antaganden \xc3\xa4r centrala f\xc3\xb6r social \xc3\xa5ngest.\n_START_SECTION_\nForskningsl\xc3\xa4get\n_START_PARAGRAPH_\nEn metaanalys kommer fram till att metakognitiv terapi ger kliniskt signifikanta f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar f\xc3\xb6r en rad psykologiska problem, varibland depression och \xc3\xa5ngest, \xc3\xa4n KBT. Det totala antalet studerade patienter \xc3\xa4r dock l\xc3\xa5gt och mer forskning beh\xc3\xb6vs innan klara slutsatser om effekten av metakognitiv terapi kan dras.\n_START_SECTION_\nMedicinering\n_START_PARAGRAPH_\nDet g\xc3\xa5r att f\xc3\xa5 hj\xc3\xa4lp genom olika l\xc3\xa4kemedel, fr\xc3\xa4mst s\xc3\xa5 kallade selektiva serotonin\xc3\xa5terupptagsh\xc3\xa4mmare \xc3\xa4ven kallat SSRI-mediciner, men \xc3\xa4ven SNRI som Efexor och MAO-h\xc3\xa4mmare som Aurorix har denna indikation. N\xc3\xa5gra vanliga SSRI heter Fontex, Zoloft, Cipramil och Seroxat. Dessa kr\xc3\xa4ver alla en l\xc3\xa4ngre tids medicinering f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 effekt. Ataraktika s\xc3\xa5som vissa bensodiazepiner kan vara ett alternativ vid den specifika varianten av fobin, d\xc3\xa5 den obehagliga situationen \xc3\xa4r tillf\xc3\xa4llig och k\xc3\xa4nd p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhand. Innan begreppet "social fobi" hade myntats, anv\xc3\xa4ndes barbiturater som pentymal f\xc3\xb6r liknande \xc3\xa5kommor.'