b'\n_START_ARTICLE_\nGotl\xc3\xa4ndska mynt\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Gotland pr\xc3\xa4glades fr\xc3\xa5n mitten av 1100-talet fram till mitten av 1500-talet mynt oberoende av myntningen i Sverige och Danmark, och delvis i andra valutor._NEWLINE_Under medeltiden innehade i allm\xc3\xa4nhet kungen myntr\xc3\xa4tten, \xc3\xa4ven om det f\xc3\xb6rekom att den av en eller annan anledning \xc3\xb6verl\xc3\xa4ts p\xc3\xa5 en v\xc3\xa4rldslig eller kyrklig person eller p\xc3\xa5 en stad. N\xc3\xa4r den gotl\xc3\xa4ndska myntningen upptogs f\xc3\xb6rekom ingen myntning i Sverige, och det \xc3\xa4r troligt att gotl\xc3\xa4nningarna p\xc3\xa5 eget bev\xc3\xa5g tagit sig r\xc3\xa4ttigheten, f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4refter av h\xc3\xa4vd beh\xc3\xa5lla den._NEWLINE_Exakt n\xc3\xa4r myntningen startade \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt. Ett mynt som f\xc3\xb6refaller vara f\xc3\xb6rebilden till de gotl\xc3\xa4ndska penningmynten f\xc3\xb6rekommer i en silverskatt fr\xc3\xa5n Burge i Lummelunda socken, daterad till 1140-talet. Myntet har en vikt p\xc3\xa5 0,47 gram, betydligt h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n senare mynt. Liksom de senare penningarna har de p\xc3\xa5 ena sidan bilden av en kyrkgavel och p\xc3\xa5 den andra sidan en stj\xc3\xa4rna (p\xc3\xa5 vissa senare mynt ersatt av ett kors)._NEWLINE_Den vanliga gotl\xc3\xa4ndska penningen myntades fr\xc3\xa5n omkring 1160 till mitten av 1200-talet. Dessa mynt hade en genomsnittsvikt p\xc3\xa5 0,167 gram. I slutet av 1200-talet ers\xc3\xa4tts dessa mynt med brakteater med ett inpressat W. Detta har kopplats samman med inb\xc3\xb6rdeskriget p\xc3\xa5 Gotland 1288 och att Visby skall ha lagt beslag p\xc3\xa5 myntr\xc3\xa4tten p\xc3\xa5 Gotland. Detta \xc3\xa4r dock h\xc3\xb6gst os\xc3\xa4kert. _NEWLINE_De gotl\xc3\xa4ndska penningar genomgick \xc3\xb6ver tid en omfattande inflation p\xc3\xa5 grund av minskad vikt, det tidiga 1300-talets brakteater hade en genomsnittsvikt av endast 0,12 gram. I b\xc3\xb6rjan av 1300-talet gick det 1 1/2 gotlandsmynt p\xc3\xa5 ett svenskt av motsvarande val\xc3\xb6r._NEWLINE_Detta ledde till att man omkring 1340 \xc3\xa4ven b\xc3\xb6rjade pr\xc3\xa4gla en h\xc3\xb6gre val\xc3\xb6r, \xc3\xb6rtugar med en vikt av 1,15-1,3 gram. \xc3\x96rtugarna pryddes med en tysk lilja och inskriften Moneta civitatis och p\xc3\xa5 andra sidan gotl\xc3\xa4ndska lammet och inskriften Wisbucensis. \xc3\x84ven andra st\xc3\xa4der i \xc3\x96stersj\xc3\xb6omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6ljde snart efter Visby. Efter den danska er\xc3\xb6vringen av \xc3\xb6n 1361 fortsatte myntningen som vanligt._NEWLINE_Under 1440-talet intr\xc3\xa4ffade en drastisk f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mring av silverhalten i de gotl\xc3\xa4ndska \xc3\xb6rtugarna, \xc3\xa4ven kallade "gotar". Det ledde till att deras v\xc3\xa4rde sj\xc3\xb6nk till 1/4 av de svenska \xc3\xb6rtugarna. Under Olof Axelsson tid som l\xc3\xa4ntagare p\xc3\xa5 Gotland inf\xc3\xb6rdes ett nytt mynt med b\xc3\xa4ttre halt \xc3\xa4n \xc3\xb6rtugarna, vitten eller hvid. De gamla "gotarna" fortsatte att cirkulera \xc3\xa4nda fram till omkring 1500 men bara med halva v\xc3\xa4rdet mot vittenmynten. Olof Axelssons mynt f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r den tyska liljan med oldeburgska kungadynastins vapen och inskriften Moneta nova wisbucensis. Fr\xc3\xa5nsidan med gotl\xc3\xa4ndska lammet f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs senare med inskriften Agne Dei miserere mei._NEWLINE_Under S\xc3\xb8ren Norbys l\xc3\xa4nsmanstid p\xc3\xa5 \xc3\xb6n inf\xc3\xb6rdes ytterligare ett nytt mynt, en skilling som var v\xc3\xa4rd tre g\xc3\xa5nger s\xc3\xa5 mycket som en hvid. Norbys mynt hade gotlandslammet p\xc3\xa5 ena sidan och hans egna namn och vapen p\xc3\xa5 den andra. P\xc3\xa5 hans senare mynt ersattes det egna namnet av danska riksvapnets tre lejon. P\xc3\xa5 1530-talet b\xc3\xb6rjar mynten \xc3\xa4ven dateras. Efter S\xc3\xb8ren Norbys tid pr\xc3\xa4glades skillingar, halvskillingar och hvider med oldenburgska vapnet p\xc3\xa5 ena sidan och gotlandslammet p\xc3\xa5 den andra._NEWLINE_Vid den h\xc3\xa4r tiden hade dock Gotlands sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga myntning b\xc3\xb6rja f\xc3\xb6rsvagas. P\xc3\xa5 1550-talet pr\xc3\xa4glades en serie skillingar, halvskillingar och hvider med danska riksvapnet och gotl\xc3\xa4ndska lammet i K\xc3\xb6penhamn f\xc3\xb6r Gotlands r\xc3\xa4kning. Det sista f\xc3\xb6r Gotland avsedda myntet pr\xc3\xa4glades i Visby 1565. Det visade Fredrik II:s kr\xc3\xb6nta initial och l\xc3\xa4nsman Jens Billes vapensk\xc3\xb6ld samt p\xc3\xa5 baksidan gotlandslammet. Val\xc3\xb6ren p\xc3\xa5 detta mynt \xc3\xa4r os\xc3\xa4ker.'