b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Gustaf Liljegren\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nEfter skolg\xc3\xa5ng i V\xc3\xa4xj\xc3\xb6 (1803) skrevs han in vid Lunds universitet (1811) d\xc3\xa4r han blev filosofie magister 1814, docent i f\xc3\xa4derneslandets antikviteter 1815. Extra ordinarie amanuens i Kungliga biblioteket 1818. Erh\xc3\xb6ll professors titel 1819, amanuens i Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien 1821, aktuarie i Riksarkivet 1823, tillf\xc3\xb6rordnad riksantikvarie 1826, samtidigt "garde des m\xc3\xa9dailles" och sekreterare i Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien. Ledamot av Manhemsf\xc3\xb6rbundet 1817, G\xc3\xb6tiska f\xc3\xb6rbundet 1821, av Kungliga Samfundet f\xc3\xb6r utgivande av handskrifter r\xc3\xb6rande Skandinaviens historia 1826, Svea Orden 1828. Tillf\xc3\xb6rordnad sekreterare i Riksarkivet 1829, Riksbankens garde des m\xc3\xa9dailles 1832, kanslir\xc3\xa5ds titel 1834 och riksarkivarie 1835._NEWLINE_Han publicerade 1829 det f\xc3\xb6rsta bandet i serien Diplomatarium Suecanum (Svenskt Diplomatarium). Bland hans \xc3\xb6vriga ganska okritiska skrifter m\xc3\xa4rks Nordiska formlemningar (2 band, 1819-23 tillsammans med Carl Georg Brunius) och 1833 handboken Run-urkunder, som \xc3\xa4r en samlad \xc3\xb6versikt \xc3\xb6ver alla k\xc3\xa4nda nordiska runinskrifter, och som fortfarande fungerar som praktisk uppslagsbok. \xc3\x85r 1832 utgav han Runl\xc3\xa4ra._NEWLINE_Den 4 maj 1824 gifte han sig med Anna Maria Engels. Paret blev barnl\xc3\xb6st._NEWLINE_Utarbetad och sjuk begick han sj\xc3\xa4lvmord genom att dr\xc3\xa4nka sig i Djurg\xc3\xa5rdsbrunnsviken, i n\xc3\xa4rheten av dagens Sirishov. Begravd den 9 juni 1837 p\xc3\xa5 kyrkog\xc3\xa5rden vid Maria Magdalena kyrka, Stockholm._NEWLINE_Fast\xc3\xa4n flera av Liljegrens samtida, s\xc3\xa5som Esaias Tegn\xc3\xa9r, Erik Gustaf Geijer och J\xc3\xb6ns Jakob Berzelius, d\xc3\xb6mde hans personlighet ganska str\xc3\xa4ngt, b\xc3\xb6r man inte gl\xc3\xb6mma hans goda sidor: "hans allvarliga l\xc3\xa4ggning, hans redbara vilja och otroliga nit ledde likv\xc3\xa4l till framsteg, varav \xc3\xa4nnu den moderna forskargenerationen drar f\xc3\xb6rdel. Att hans arbete f\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttades under och trots oh\xc3\xa4lsa och sv\xc3\xa5ra psykiska lidanden kan inte annat \xc3\xa4n \xc3\xb6ka v\xc3\xa5r medk\xc3\xa4nsla. Bror Emil Hildebrand hj\xc3\xa4lpte Liljegrens \xc3\xa4nka att ordna hans grav p\xc3\xa5 Maria kyrkog\xc3\xa5rd och satte p\xc3\xa5 stenen en runinskrift, som utgjort motto i Liljegrens Run-Urkunder." Orden lyder i den \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning som Liljegren d\xc3\xa4r sj\xc3\xa4lv har givit: "Thy m\xc3\xa5nd det goda omf\xc3\xb6rm\xc3\xa4ldt varda, s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge stenen varar och Runo-dragen."_NEWLINE_Den f\xc3\xb6rening av fornforskning och urkundsstudium, som k\xc3\xa4nnetecknade Liljegrens g\xc3\xa4rning visade sig tidigt. Han fick tj\xc3\xa4nster hos Vitterhetsakademien, i Riksarkivet och vid Engestr\xc3\xb6mska biblioteket genom beskydd av greven, diplomaten och utrikesministern Lars von Engestr\xc3\xb6m. Han hade \xc3\xa4ven tj\xc3\xa4nstgjort vid Kungliga biblioteket i Stockholm, d\xc3\xa4r Engestr\xc3\xb6mska samlingen finns. Efter att riksantikvarien Carl Birger Rutstr\xc3\xb6m hade g\xc3\xa5tt bort 1826 blev Liljegren, s\xc3\xa5som ovan n\xc3\xa4mnts, t.f. riksantikvarie och han fick fullmakt f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r. Dessutom blev han chef (sekreterare) i Riksarkivet 1829, fr\xc3\xa5n 1835 som riksarkivarie och d\xc3\xa4rtill hade han 1934 f\xc3\xa5tt kanslir\xc3\xa5ds titel. I fr\xc3\xa5ga om arbetet f\xc3\xb6r fornminnesv\xc3\xa5rden hade Liljegren \xc3\xa4ven vissa f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nster. Under 1800-talet \xc3\xa4gnades ett allt st\xc3\xb6rre intresse f\xc3\xb6r naturvetenskap samt f\xc3\xb6r det klassiska kulturarvet, och studiet av "antikviteter" betraktades som n\xc3\xa5got f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrat. En viss nydaning i intresset skedde dock i samband med att Johan Gustaf Liljegren 1826 utn\xc3\xa4mndes till riksantikvarie. Bland annat inleddes ett organiserat inventeringsarbete, och arkeologiska utgr\xc3\xa4vningar genomf\xc3\xb6rdes bland annat i Birka och Visby. 1867 inr\xc3\xa4ttas ocks\xc3\xa5 en ny fornminnesf\xc3\xb6rordning, vilken slog fast att alla ingrepp p\xc3\xa5 fasta fornl\xc3\xa4mningar var straffbara.\n_START_SECTION_\nLiljegrensv\xc3\xa4gen i Norra \xc3\x84ngby\n_START_PARAGRAPH_\nLiljegrensv\xc3\xa4gen i Norra \xc3\x84ngby, Bromma, \xc3\xa4r uppkallad efter Johan Gustaf Liljegren (1789-1837). Namnet Liljegrensv\xc3\xa4gen tillkom 1931 och tillh\xc3\xb6r kategorin "nordisk forntid och fornforskning", eftersom Liljegren var b\xc3\xa5de riksantikvarie och riksarkivarie. Han var utgivare av bland annat "Svenske Runurkunder". \xc3\x84ven Richard Dybeck gav ut "Svenska runurkunder" (1855\xe2\x80\x941859).'