b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xbcnchenbryggeriet\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnchenbryggeriet (ursprungligen M\xc3\xbcnchens bryggeri) \xc3\xa4r ett m\xc3\xa4ss- och konferenscenter som ligger vid S\xc3\xb6der M\xc3\xa4larstrand p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm i Stockholm._NEWLINE_Lokalerna hyste fram till 1971 ett bryggeri. \xc3\x96ltillverkningen startade 1857 i lokaler som tidigare varit en kl\xc3\xa4desfabrik. Efter en stor brand 1893 \xc3\xa5teruppbyggdes bryggeriet snabbt i ren\xc3\xa4ssansstil och fasaden mot Riddarfj\xc3\xa4rden utg\xc3\xb6r i dag ett inslag i Stockholms gatubild. Efter att d\xc3\xa5varande \xc3\xa4garen Pripps hade flyttat \xc3\xb6ltillverkningen till Bromma i slutet av 1971 hotades byggnaden av rivning. Efter valet 1976 best\xc3\xa4mdes dock att den skulle beh\xc3\xa5llas och den anv\xc3\xa4nds i dag som m\xc3\xa4ss- och konferenscenter samt som kontor.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xa5n kl\xc3\xa4desfabrik till bryggeri med \xc3\xa5ngmaskin\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 tomten vid S\xc3\xb6der M\xc3\xa4larstrand d\xc3\xa4r M\xc3\xbcnchenbryggeriet ligger i dag anlade bryggare\xc3\xa4mbetet en kl\xc3\xa4desfabrik \xc3\xa5r 1740. Att ett skr\xc3\xa5 drev en kl\xc3\xa4desfabrik var t\xc3\xa4mligen unikt, men orsaken var den v\xc3\xa4djan som Kunglig Majest\xc3\xa4t i juni 1739 riktade till rikets borgerskap om att starta manufakturtillverkning. Bryggare\xc3\xa4mbetet fick sitt privilegium att framst\xc3\xa4lla kl\xc3\xa4de den 18 augusti 1740 och kort d\xc3\xa4refter ink\xc3\xb6ptes tomten vid S\xc3\xb6der M\xc3\xa4larstrand. F\xc3\xb6rsta verksamhets\xc3\xa5ret hade man tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4vstolar och en arbetsstyrka p\xc3\xa5 30 personer, verksamheten kulminerade p\xc3\xa5 1760-talet med tolv v\xc3\xa4vstolar och 150 anst\xc3\xa4llda. Fabriken drevs fr\xc3\xa5n 1751 av f\xc3\xb6rst Jakob Hongelin och d\xc3\xa4refter hans son, Jakob Vilhelm Hongelin. D\xc3\xa5liga tider gjorde dock att Hongelins textilfabrik fick l\xc3\xa4ggas ner 1803. Fabriken blomstrade upp igen under n\xc3\xa5gra decennier under Johan Christian Fougts ledning och fr\xc3\xa5n 1840-talet fick kl\xc3\xa4desfabriken dessutom s\xc3\xa4llskap av en kakelfabrik p\xc3\xa5 sitt omr\xc3\xa5de._NEWLINE_N\xc3\xa4r grosshandelsbolaget C. C. Brusell & Co k\xc3\xb6pte in marken 1855 var det en textil- och kakelfabrik med tillh\xc3\xb6rande \xc3\xa5ngmaskin som inf\xc3\xb6rskaffades. Bolaget byggde om lokalerna till bryggeri. Inget bryggeri i Stockholm hade tidigare haft tillg\xc3\xa5ng till en \xc3\xa5ngmaskin. \xc3\x85ngkraft skulle visa sig vara f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningen f\xc3\xb6r att bryggerier skulle kunna v\xc3\xa4xa till regelr\xc3\xa4tta industrier. Namnet M\xc3\xbcnchens Bryggeri var valt f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6ra tankarna till huvudprodukten bayerskt \xc3\xb6l, som vid den h\xc3\xa4r tiden var mycket popul\xc3\xa4rt. Tillverkning och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning inleddes i april 1857._NEWLINE_F\xc3\xb6r bryggeriet var l\xc3\xa4get bra ocks\xc3\xa5 med tanke p\xc3\xa5 det stora behovet av is vid \xc3\xb6ltillverkningen. Man anv\xc3\xa4nde sig av sj\xc3\xb6is direkt fr\xc3\xa5n Riddarfj\xc3\xa4rden f\xc3\xb6r att kyla ner \xc3\xb6let vid j\xc3\xa4sning och lagring. M\xc3\xbcnchenbryggeriet gick bra redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan och produktionen v\xc3\xa4xte stadigt. Bryggeriet byggdes ut i omg\xc3\xa5ngar och tomten fylldes med allt fler byggnader._NEWLINE_Bryggeriarbetet hade en viss s\xc3\xa4songsvariation \xe2\x80\x93 sommartid s\xc3\xa5lde man mer \xc3\xb6l \xc3\xa4n p\xc3\xa5 vintern. En stor del av s\xc3\xa4songsarbetarna var s.k. bryggerikullor. Under 1800-talet f\xc3\xb6rekom en stor arbetsinvandring till Stockholm av arbetskraft fr\xc3\xa5n Dalarna. Arbetet var tungt \xe2\x80\x93 en fylld \xe2\x80\x9dhundrakorg\xe2\x80\x9d (back med 100 flaskor) v\xc3\xa4gde 90\xc2\xa0kg och skulle lyftas upp 125\xc2\xa0cm av tv\xc3\xa5 kvinnor. Kullornas arbete, som var det b\xc3\xa4st betalda av alla kvinnliga grovsysslor, bestod av reng\xc3\xb6ring, fyllning av buteljer, korkning och etikettering.\n_START_SECTION_\nBranden, \xc3\xa5teruppbyggnad och ut\xc3\xb6kning\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5sknatten 1893, under en p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende ombyggnad, utbr\xc3\xb6t en v\xc3\xa5ldsam brand som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde hela bryggeriet. P\xc3\xa5 den korta tiden av ett \xc3\xa5r lyckades man sedan bygga upp en helt ny anl\xc3\xa4ggning, \xc3\xa4ven om uppbyggnaden av hela bryggeriet p\xc3\xa5gick \xc3\xa4nda till 1903. Branden kom m\xc3\xa4rkligt nog att bli mycket lyckosam f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retaget. Tack vare eldsv\xc3\xa5dan kom man n\xc3\xa4mligen att f\xc3\xa5 en helt ny anl\xc3\xa4ggning, som var mycket modernare och mer praktiskt inredd \xc3\xa4n \xc3\xb6vriga bryggeriers och d\xc3\xa4rigenom kunde M\xc3\xbcnchenbryggeriet v\xc3\xa4xa ytterligare, s\xc3\xa5 att det kring \xc3\xa5r 1900 var Sveriges st\xc3\xb6rsta bryggeri med 350 anst\xc3\xa4llda och en \xc3\xa5rsproduktion av 150.000 hektoliter, vilket var en tiondel av landets och en fj\xc3\xa4rdedel av huvudstadens \xc3\xb6lproduktion vid den h\xc3\xa4r tidpunkten._NEWLINE_Uppbyggnadsarbetet efter branden leddes av arkitekten Hjalmar Kumlien och ingenj\xc3\xb6ren Alvin Jacobi. Fabrikschefen, C. F. Qvennerstedt, som var disponent p\xc3\xa5 bryggeriet sedan 1874, s\xc3\xa5g till att s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt som m\xc3\xb6jligt anv\xc3\xa4nda sina egna bryggeriarbetare f\xc3\xb6r \xc3\xa5teruppbyggnaden och kunde d\xc3\xa4rigenom beh\xc3\xa5lla samtliga anst\xc3\xa4llda med of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad l\xc3\xb6n. Ur f\xc3\xb6r\xc3\xb6delsen v\xc3\xa4xte nu det nya M\xc3\xbcnchenbryggeriet upp 1894 med sin l\xc3\xa5nga fasad i ren\xc3\xa4ssansstil och sina nygotiska gavlar. Stockholm fick d\xc3\xa4rmed ett mycket vackert inslag i stadsbilden som fortfarande kan besk\xc3\xa5das fr\xc3\xa5n Riddarfj\xc3\xa4rden och Norr M\xc3\xa4larstrand. Fasaden mot Riddarfj\xc3\xa4rden, med sina 1,2 miljoner tegelstenar, ser ungef\xc3\xa4r likadan ut \xc3\xa4n i dag._NEWLINE_P\xc3\xa5 1890-talet k\xc3\xb6pte M\xc3\xbcnchenbryggeriet in kvarteret Kofoten i v\xc3\xa4stra delen av Skinnarviksparken av det n\xc3\xa4raliggande Gubbhuset p\xc3\xa5 Kristinehov. Man uppf\xc3\xb6rde d\xc3\xa4r \xc3\xa5r 1897 en smedja och ett stall, som l\xc3\xa4r ha haft spiltor i tre v\xc3\xa5ningar och plats f\xc3\xb6r n\xc3\xa4rmare 200 bryggarh\xc3\xa4star. Stallet \xc3\xa4r nu rivet och ersattes 1982 med Skinnarvikens serviceboende och Svenska Bost\xc3\xa4ders S\xc3\xb6dermalmskontor med adress Heleneborgsgatan 2._NEWLINE_\xc3\x85ren 1906 till 1909 utf\xc3\xb6rdes anl\xc3\xa4ggningens \xc3\xb6stra del efter ritningar av arkitekt R. L. Lindquist. Delen, som senare p\xc3\xa5byggdes, ansluter exteri\xc3\xb6rt till det \xc3\xa4ldre formspr\xc3\xa5ket med r\xc3\xb6tt tegel, men har inv\xc3\xa4ndig en stomme av en st\xc3\xa5lskelettkonstruktion, som var Stockholms f\xc3\xb6rsta i sitt slag. 1922 tillkom \xc3\xa5ngpannehuset ritat av arkitekt Edvard Bernhard.\n_START_SECTION_\nKartellbildning och \xc3\xb6lmonopol\n_START_PARAGRAPH_\nSedan 1870-talet hade Stockholms bryggare f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt skapa karteller f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ja priset p\xc3\xa5 \xc3\xb6l. Man ville i slutet av 1880-talet sammanf\xc3\xb6ra samtliga bryggerier i ett konsortium f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 upp \xc3\xb6lpriserna och d\xc3\xa4rigenom l\xc3\xb6nsamheten. Man inledde kartellbildningen 1889 genom att b\xc3\xb6rja k\xc3\xb6pa upp flera mindre bryggerier som sedan s\xc3\xa5ldes vidare till det nygrundade AB Stockholms Bryggerier._NEWLINE_M\xc3\xbcnchenbryggeriet k\xc3\xb6ptes 1910 av AB Stockholms Bryggerier, som ungef\xc3\xa4r samtidigt k\xc3\xb6pte in ytterligare fyra bryggerier. Eftersom Sverige redan tidigare uppdelats i zoner genom ett kartellavtal hade AB Stockholms Bryggerier nu fullst\xc3\xa4ndigt \xc3\xb6lmonopol i Stockholmsomr\xc3\xa5det. Samtidigt lade Pripp & Lyckholm under sig bryggerierna i V\xc3\xa4stsverige. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1920-talet byggdes M\xc3\xbcnchenbryggeriet ut ytterligare och moderniserades kraftigt. Nu ersattes till exempel alla tr\xc3\xa4beh\xc3\xa5llare med st\xc3\xa5l- och aluminiumtankar och sk\xc3\xb6ljprocessen automatiserades, man byggde ocks\xc3\xa5 en \xc3\xa5ngpannecentral med den stora skorsten som \xc3\xa4nnu finns kvar p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det. P\xc3\xa5 1930-talet blev hela processen helautomatisk och en sista stor ombyggnad f\xc3\xb6retogs p\xc3\xa5 1950-talet. Som mest hade M\xc3\xbcnchenbryggeriet en kapacitet av 60.000 flaskor \xc3\xb6l i timmen._NEWLINE_Stockholms Bryggeriers monopol i Stockholm br\xc3\xb6ts p\xc3\xa5 1920-talet n\xc3\xa4r tre svagdricksbryggerier fick tillst\xc3\xa5nd att tillverka \xc3\xb6l klass II. Det f\xc3\xb6rsta av dessa, Birger Jarls bryggeri, k\xc3\xb6ptes upp redan efter tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r. Det andra, Bryggeriet Kronan, inf\xc3\xb6rlivades i Stockholms Bryggerier 1938. Det tredje, Hembryggeriet, hamnade i sv\xc3\xa5righeter under andra v\xc3\xa4rldskriget och uppk\xc3\xb6ptes via bulvan \xc3\xa5r 1941 av Stockholms Bryggerier f\xc3\xb6r att genast l\xc3\xa4ggas ner. I drygt tio \xc3\xa5r hade AB Stockholms Bryggerier nu \xc3\xa5ter monopol p\xc3\xa5 \xc3\xb6ltillverkningen i Stockholmsomr\xc3\xa5det till dess kartellbildningar f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds i en ny lag och konkurrens fr\xc3\xa5n \xc3\xb6vriga landet tillkom. De b\xc3\xa5da bryggerij\xc3\xa4ttarna Stockholms Bryggerier och Pripp & Lyckholm slog sig samman 1964 och bildade Pripp-Bryggerierna AB.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96ltillverkningen flyttar till Bromma\n_START_PARAGRAPH_\nI september 1971 var \xc3\xb6lepoken slut vid M\xc3\xbcnchenbryggeriet och tillverkningen flyttades till Pripps nya bryggeri i Bromma. \xc3\x85r 2001 k\xc3\xb6ptes Pripps (som d\xc3\xa5 under en period varit \xc3\xa4gt av det norska bryggeriet Ringnes) av den danska bryggerikoncernen Carlsberg och slogs ihop med det, sedan tidigare Carlsbergs\xc3\xa4gda, bryggeriet Falcon i Falkenberg. Det nya namnet blev Carlsberg Sverige. Till f\xc3\xb6ljd av det sv\xc3\xa5ra l\xc3\xa4get inom branschen besl\xc3\xb6t Carlsberg Sverige h\xc3\xb6sten 2003 att l\xc3\xa4gga ned sitt bryggeri i Bromma.\n_START_SECTION_\nRivningshot och protester\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1971\xe2\x80\x931972 flyttade en del sm\xc3\xa5industrier, kontor och fritidsverksamheter in i de gamla bryggerilokalerna. M\xc3\xa4larsalens danser, som b\xc3\xb6rjade 1972 p\xc3\xa5 initiativ av Hans Ryberg, blev k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r en bred allm\xc3\xa4nhet. I l\xc3\xa4ngan mot H\xc3\xb6galidsgatans backe mot S\xc3\xb6der M\xc3\xa4larstrand (nu M\xc3\xbcnchens Backe) bedrevs 1974\xe2\x80\x931977, det s\xc3\xa5 kallade Musikbryggeriet, en av Stockholms sista konsertlokaler f\xc3\xb6r progressiv musik, d\xc3\xa4r bland annat orkestrar som Made in Sweden, Berits Halsband och Eldkvarn spelade. Musikbryggeriet leddes av musikern Bill \xc3\x96hrstr\xc3\xb6m fram till 1976, d\xc3\xa4refter av F\xc3\xb6reningen Musikbryggeriet. Stockholms stad k\xc3\xb6pte in lokalerna 1974 i syfte att riva dem och bygga l\xc3\xa4genheter p\xc3\xa5 tomten. Denna planerade och genomgripande f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring av S\xc3\xb6dermalms ansikte mot Riddarfj\xc3\xa4rden gav upphov till en v\xc3\xa5ldsam folkstorm under ledning av eldsj\xc3\xa4len Hans Ryberg, chef f\xc3\xb6r M\xc3\xa4larsalen._NEWLINE_\xc3\x96ver 20\xc2\xa0000 personer, bland dem Astrid Lindgren, Evert Taube, Tage Danielsson, Povel Ramel och Per Anders Fogelstr\xc3\xb6m, skrev under upprop. Stockholms stadsmuseum och Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet gav sitt st\xc3\xb6d till dem som ville beh\xc3\xa5lla M\xc3\xbcnchenbryggeriet. Trots denna stora opinion r\xc3\xb6stade Stockholms kommunfullm\xc3\xa4ktige f\xc3\xb6r rivning av bryggeriet med endast en r\xc3\xb6sts \xc3\xb6vervikt._NEWLINE_Valet h\xc3\xb6sten 1976 r\xc3\xa4ddade byggnaden. Den borgerliga oppositionen hade s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom h\xc3\xb6rsammat folkstormen och efter att ha vunnit valet gick de opinionen till m\xc3\xb6tes. Elva dagar efter valet skulle rivningen ha p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjats.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbcnchenbryggeriet i dag\n_START_PARAGRAPH_\nByggf\xc3\xb6retaget ABV k\xc3\xb6pte bryggeriets huvudbyggnad 1979 av kommunen och blev 1985 klar med en total renovering av de ca 46\xc2\xa0000 m\xc2\xb2 till en kostnad av ca 200 miljoner kronor. Ansvarig arkitekt f\xc3\xb6r ombyggnaden var Sune Malmquist._NEWLINE_I dag \xc3\xa4r M\xc3\xbcnchenbryggeriet ett m\xc3\xa4ss- och konferenscenter i centrala Stockholm som bland annat ocks\xc3\xa5 inrymmer Kungliga Svenska Balettskolan, Fylkingen och Elektronmusikstudion. Den nya M\xc3\xa4sshallen byggdes 1994 genom att ca 2\xc2\xa0000 m\xc2\xb2 bryggerilokaler, som tidigare anv\xc3\xa4nts till exempelvis pl\xc3\xa5tslageri och boktryckeri gjordes om till \xe2\x80\x9dden vackraste lokalen i Stockholm\xe2\x80\x9d, enligt Konferenspoolen. _NEWLINE_M\xc3\xa4sshallslokalerna har sedan \xc3\xa5r 1994 anv\xc3\xa4nts till konferenser, m\xc3\xa4ssor, utst\xc3\xa4llningar, konserter och MTV-s\xc3\xa4ndningar och har gjort M\xc3\xbcnchenbryggeriet k\xc3\xa4nt. P\xc3\xa5 sjunde v\xc3\xa5ningen finns M\xc3\xa4larsalen som \xc3\xa4r det st\xc3\xb6rsta av de centrala dansst\xc3\xa4llena i Stockholm f\xc3\xb6r bugg och foxtrot. Danslokalen anordnar f\xc3\xb6rutom dans och danskurser ocks\xc3\xa5 olika evenemang. Sedan 2007 \xc3\xa4gs M\xc3\xbcnchenbryggeriets byggnader av AFA Fastigheter.'