b'\n_START_ARTICLE_\nCassiopeia A\n_START_PARAGRAPH_\nCassiopeia A \xc3\xa4r n\xc3\xa4st efter solen den starkaste astronomiska radiok\xc3\xa4llan fr\xc3\xa5n jorden sett; den \xc3\xa4r en supernovarest efter en supernova som intr\xc3\xa4ffade (fr\xc3\xa5n v\xc3\xa5r synvinkel) omkring \xc3\xa5r 1667. Avst\xc3\xa5ndet fr\xc3\xa5n jorden anses vara ca 10000-12000 ljus\xc3\xa5r, och h\xc3\xa4ndelsen intr\xc3\xa4ffade d\xc3\xa4rmed samtidigt med att inlandsisen b\xc3\xb6rjade dra sig tillbaka fr\xc3\xa5n Norden._NEWLINE_I motsats till flera andra supernovor (se Tycho Brahe och Krabbnebulosan) observerades den s\xc3\xa5vitt k\xc3\xa4nt inte fr\xc3\xa5n jorden, men det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att den engelske astronomen John Flamsteed kan ha noterat den 1680; han antecknade d\xc3\xa5 en svag stj\xc3\xa4rna n\xc3\xa4ra positionen f\xc3\xb6r det objekt vi k\xc3\xa4nner idag. Senare astronomer kunde inte hitta n\xc3\xa5got optiskt synligt h\xc3\xa4r och antog att observationen varit ett misstag. Det kan t\xc3\xa4nkas att det egentliga supernovautbrottet intr\xc3\xa4ffade 1667 och att en mindre efterexplosion i reststj\xc3\xa4rnan kom 13 \xc3\xa5r senare). Se \xc3\xa4ven Cassiopeia B. _NEWLINE_N\xc3\xa5gon stj\xc3\xa4rna som uts\xc3\xa4nder optiskt ljus finns inte kvar i centrum, till skillnad fr\xc3\xa5n Krabbnebulosan. 1979 f\xc3\xb6reslog astronomen Iosif Shklovsky att det kunde finnas ett svart h\xc3\xa5l i centret . 1999 fann Chandra-r\xc3\xb6ntgenteleskopet en k\xc3\xa4lla "liknande en hetfl\xc3\xa4ck" n\xc3\xa4ra nebulosans centrum, och detta \xc3\xa4r troligen en neutronstj\xc3\xa4rna eller ett svart h\xc3\xa5l, som d\xc3\xa5 skulle bekr\xc3\xa4fta Shklovskys prediktion. (Pavlov, et al, 2000)'