b'\n_START_ARTICLE_\nMedium\n_START_SECTION_\nDefinition och etymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOlika definitioner av funktionen medium har f\xc3\xb6rekommit l\xc3\xa4nge. En klassisk definition av mediehistorikern Marshall McLuhan lyder att medier fungerar som "utvidgningar eller f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngningar av v\xc3\xa5ra kroppar". I Platons Staten liknar Platon omv\xc3\xa4rlden som skuggor vid en eldstad, och menar att alla s\xc3\xa4tt genom vilka man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker f\xc3\xa5nga dessa skuggor med hj\xc3\xa4lp av n\xc3\xa5got sorts medium ytterligare fj\xc3\xa4rmar oss fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5de uppdiktade liknelser och faktiska skuggor. Men framf\xc3\xb6r allt fr\xc3\xa5n det som \xc3\xa4r det egentliga upphovet till deras mer eller mindre snedvridande funktioner som symboler och i sina egenskaper som medier. Den f\xc3\xb6rsta att beskriva funktionsbeskrivningen eller fenomenet medium vid namn var Aristoteles, Platons l\xc3\xa4rjunge, som kallade dem "to metaxi" \xe2\x80\x93 grekiska f\xc3\xb6r mellan, vilket \xc3\xb6versattes till latin med ordet medium._NEWLINE_Begreppet medium i Sverige har anv\xc3\xa4nts fr\xc3\xa5n i betydelsen  mellanliggande organ, kanal f\xc3\xb6r kommunikation fr\xc3\xa5n 1500-talet. Suffixet -ium \xc3\xa4r besl\xc3\xa4ktat med latinets -orius, -oria, -orium och indikerar att det finns ett inneh\xc3\xa5ll, n\xc3\xa5got inuti, en plats f\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\nMedieutveckling\n_START_PARAGRAPH_\nJan Holmberg i sin skrift Medialitet i antologin Litteraturens offentligheter menar att m\xc3\xa4nniskan verkar vara r\xc3\xa4dd f\xc3\xb6r medier, p\xc3\xa5 grund av att m\xc3\xa4nniskan f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller sig full\xc3\xa4ndad och att varje behov av ett medium i sig visar p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskans tillkortakommande. Dock menar han \xc3\xa4ven att formeln g\xc3\xa4ller att ju nyare mediet \xc3\xa4r, desto mer skr\xc3\xa4mmande \xc3\xa4r det, och ju \xc3\xa4ldre det \xc3\xa4r, desto mer har det tr\xc3\xa4ngts bort just som medium, och exemplifierar med elden som f\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskor idag skulle kalla f\xc3\xb6r ett medium: "s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge ett medium \xc3\xa4r nytt framtr\xc3\xa4der det som just ett medium. [\xe2\x80\xa6] Det tycks som att mediernas kuslighet h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n graden av synlighet i deras medialitet. S\xc3\xa5 kanske kunde vi omformulera formeln ovan: nya medier \xc3\xa4r inte kusliga f\xc3\xb6r att de \xc3\xa4r nya, utan f\xc3\xb6r att de s\xc3\xa5 tydligt \xc3\xa4r medier och omv\xc3\xa4nt; ju \xc3\xa4ldre medium, desto mer borttr\xc3\xa4ngt blir sj\xc3\xa4lva dess mediala egenskaper." Det har gjort att, enligt Holmberg, bland annat boken har tappat sin medialitet och att m\xc3\xa4nniskan d\xc3\xa4rmed gl\xc3\xb6mt bort vad boken egentligen \xc3\xa4r._NEWLINE_Jay David Bolter och Richard Grusin myntade begreppet "remediation" \xe2\x80\x93 att s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge mediet \xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande f\xc3\xb6refaller det "genomskinligt", men blir synligt i och med int\xc3\xa5get av nya medium och nya teknologien \xe2\x80\x93 s\xc3\xa5som n\xc3\xa4r skriften utmanades av fonografen och filmen. Ett nytt medium \xc3\xa4r begr\xc3\xa4nsat i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till det gamla, och det gamla f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker efterlikna det nya \xe2\x80\x93 vilket skapar en enighet mellan det gamla och det nya mediet. Dock ompr\xc3\xb6vas ofta statusen p\xc3\xa5 det gamla mediet n\xc3\xa4r ett nytt medium introduceras, vilket bland annat har skett de g\xc3\xa5nger d\xc3\xa5 bokens d\xc3\xb6d proklamerats \xe2\x80\x93 b\xc3\xa5de vid fonografens int\xc3\xa5g och e- och ljudbokens.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5krekommendation\n_START_PARAGRAPH_\nI talspr\xc3\xa5kliga sammanhang f\xc3\xb6rekommer ibland singularformen medie, men den formen anses av Spr\xc3\xa5kr\xc3\xa5det vara felaktig liksom motsvarande former f\xc3\xb6r andra ord som slutar p\xc3\xa5 -ium.'