b'\n_START_ARTICLE_\nSocialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar\n_START_PARAGRAPH_\nSocialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar \xc3\xa4r en samlingsbeteckning p\xc3\xa5 en rad olika trygghetssystem i samh\xc3\xa4llet vilka har n\xc3\xa5gon form av f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringsm\xc3\xa4ssighet som utg\xc3\xa5ngspunkt. Men det handlar ocks\xc3\xa5 om obligatorisk solidaritet i olika sociala risksituationer. Med andra ord \xc3\xa4r socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar trygghetssystem som helt eller delvis finansieras med inbetalda premier. Det kan dock \xc3\xa4ven vara fr\xc3\xa5ga om skattefinansierade f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDen tyske rikskanslern Otto von Bismarck brukar r\xc3\xa4knas som socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringarnas upphovsman.\n_START_SECTION_\nSocialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringarna uppdelat i kategorier\n_START_PARAGRAPH_\nSocialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringarna kan indelas i olika kategorier med avseende p\xc3\xa5 omfattning (vilka som omfattas av socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringarna), ers\xc3\xa4ttningsprincip (inkomstbortfall, grundtrygghet, standardtrygghet eller avgiftsrelaterade ers\xc3\xa4ttningar), finansieringsprincip (skatter eller f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringsavgifter) samt organisationsform (statlig administration eller frist\xc3\xa5ende kassor)._NEWLINE_Ett v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nt s\xc3\xa4tt att indela olika v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdsstater, vilket ocks\xc3\xa5 kan till\xc3\xa4mpas p\xc3\xa5 olika regimer av socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringssystem, \xc3\xa4r G\xc3\xb8sta Esping-Andersens teori om tre sorters v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdsstater: Den liberala (anglosaxiska), den konservativa/korporativa samt den socialdemokratiska (skandinaviska). I den liberala modellen ligger tyngdpunkten p\xc3\xa5 privata l\xc3\xb6sningar inom trygghetsomr\xc3\xa5det. Allm\xc3\xa4nna socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar \xc3\xa4r mindre utbyggda och bidragssystemen \xc3\xa4r selektiva snarare \xc3\xa4n generella. I den konservativa modellen \xc3\xa4r tilltron till marknadsl\xc3\xb6sningar mindre. D\xc3\xa4r hanteras socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringarna av korporationer f\xc3\xb6r arbetsmarknadens parter. Den socialdemokratiska modellen \xc3\xa4r att socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringarna \xc3\xa4r allm\xc3\xa4nna, det vill s\xc3\xa4ga att de riktas till hela befolkningen, och att det \xc3\xa4r staten som administrerar.\n_START_SECTION_\nDet amerikanska socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringssystemet\n_START_PARAGRAPH_\nDe stora socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringssystemen i USA \xc3\xa4r Social Security, Medicare, PBGC programmen (pensionsf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar vilka dock ej \xc3\xa4r skattefinansierade), pensionssystemet f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsarbetare samt de statligt finansierade arbetsl\xc3\xb6shetsf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringarna. Det st\xc3\xb6rsta amerikanska socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringssystemet, och \xc3\xa4ven det st\xc3\xb6rsta i v\xc3\xa4rlden, \xc3\xa4r Social security. Dess administration ligger i Woodlawn, Maryland, strax v\xc3\xa4ster om Baltimore. En stor politisk fr\xc3\xa5ga i USA, som drivits av ett flertal presidenter, \xc3\xa4r fr\xc3\xa5gan om privatisering av Social security.'