b'\n_START_ARTICLE_\nOtto Horrebow\n_START_PARAGRAPH_\nOtto Horrebow, f\xc3\xb6dd den 25 februari 1769 i K\xc3\xb6penhamn, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r den 10 juli 1823, var en dansk teolog, rationalist och samh\xc3\xa4llsdebatt\xc3\xb6r, son till astronomen Christian Horrebow, bror till l\xc3\xa4karen Magnus Horrebow._NEWLINE_Horrebow blev teologie kandidat 1793 med utm\xc3\xa4rkelse samt fick en viss betydelse som en av deismens mera framst\xc3\xa5ende m\xc3\xa5lsm\xc3\xa4n i slutet av 1700-talet. \xc3\x96vertygad om att "tron f\xc3\xb6rm\xc3\xb6rkar f\xc3\xb6rnuftet", att bibeln \xc3\xa4r av ett rent m\xc3\xa4nskligt ursprung och Jesus endast en stor filosof samt att all sann religion endast \xc3\xa4r sedel\xc3\xa4ra, upptr\xc3\xa4dde Horrebow, i skriften Er det en christelig L\xc3\xa6rers Pligt at lyve for Almuen (1796), mot sin meningsfr\xc3\xa4nde Bastholm, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att denne velat f\xc3\xb6rsvara, att pr\xc3\xa4sten f\xc3\xb6r menighetens skull predikar trosl\xc3\xa4ror, som han sj\xc3\xa4lv inte hyllar._NEWLINE_\xc3\x84nnu h\xc3\xa4ftigare angrep han dock den kristna trons varma f\xc3\xb6rk\xc3\xa4mpe biskop Balle i Harlekin Pr\xc3\xa6st och sedermera (1797-1801) i veckoskriften Jesus og Fornuften. Vidare skrev han Voltaires Domme om Religion og Bibel (1798). Hans anseende som t\xc3\xa4nkare fick emellertid ett h\xc3\xa5rt slag, d\xc3\xa5 \xc3\x98rsted 1798 blottade hans obekantskap med Kants filosofi, vilken han st\xc3\xa4ndigt \xc3\xa5beropade. Vid sin d\xc3\xb6d var han n\xc3\xa4stan bortgl\xc3\xb6md.'