b'\n_START_ARTICLE_\nBarnkonst\n_START_PARAGRAPH_\nBarnkonst \xc3\xa4r teckningar, m\xc3\xa5lningar, och andra konstn\xc3\xa4rliga verk som skapats av barn.\n_START_SECTION_\nUtvecklingsstadier\n_START_PARAGRAPH_\nAllteftersom barnet v\xc3\xa4xer, utvecklas barnets konst genom ett antal stadier. Alla barn tros g\xc3\xa5 igenom dessa stadier.\n_START_SECTION_\nKlotter\n_START_PARAGRAPH_\nUngef\xc3\xa4r runt slutet av f\xc3\xb6rsta levnads\xc3\xa5ret uppn\xc3\xa5r barn den finmotorik som kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r att hantera en penna eller krita. De f\xc3\xb6rsta teckningarna \xc3\xa4r klotter; det yngsta barnet f\xc3\xb6r pennan i v\xc3\xa4nster- och h\xc3\xb6gerg\xc3\xa5ende, senare upp- och nerg\xc3\xa5ende, och slutligen i cirkelliknande r\xc3\xb6relser. Barnet uppvisar stor gl\xc3\xa4dje n\xc3\xa4r linjer eller f\xc3\xa4rger uppst\xc3\xa5r p\xc3\xa5 ritpapperet. Barnet \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 intresserat av kroppsm\xc3\xa5lning och m\xc3\xa5lar p\xc3\xa5 sina h\xc3\xa4nder eller ansikte om det ges tillf\xc3\xa4lle._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n ungef\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder b\xc3\xb6rjar en mer kontrollerad klottring. Barnet producerar enkla figurer som cirklar, kryss och stj\xc3\xa4rnor. Det b\xc3\xb6rjar ocks\xc3\xa5 bli intresserat i arrangemang och kan skapa enkla kollage i f\xc3\xa4rgat papper, eller placera stenar i m\xc3\xb6nster.\n_START_SECTION_\nHuvudfotingar och andra avbildningar\n_START_PARAGRAPH_\nRunt tre \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder b\xc3\xb6rjar barnet att kombinera cirklar och linjer f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra enkla figurer. F\xc3\xb6rst avbildas m\xc3\xa4nniskor utan b\xc3\xa5l, med armar och ben som str\xc3\xa5lar direkt ut ur huvudet (s.k. huvudfotingar). \xc3\x96gonen ritas stort, och fyller n\xc3\xa4stan hela ansiktet, medan h\xc3\xa4nder och f\xc3\xb6tter utel\xc3\xa4mnas. I det h\xc3\xa4r stadiet \xc3\xa4r det ofta om\xc3\xb6jligt att identifiera motivet utan barnets hj\xc3\xa4lp. _NEWLINE_Senare teckningar i det h\xc3\xa4r stadiet visar figurer som sv\xc3\xa4var i rymden och ritas i en skala som motsvarar barnets syn p\xc3\xa5 dess betydelse. Exempelvis kan f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar eller syskon ritas st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n andra m\xc3\xa4nniskor. De flesta barn i den h\xc3\xa4r \xc3\xa5ldern \xc3\xa4r inte intresserade av verklighetstrogna avbildningar.\n_START_SECTION_\nSymbolik\n_START_PARAGRAPH_\nI n\xc3\xa4sta utvecklingstadium, runt fem \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, har barnet byggt upp en bildvokabul\xc3\xa4r. N\xc3\xa4r barnet ritar en katt blir det alltid samma grundfigur med n\xc3\xa5gra mindre variationer (en katt kanske \xc3\xa4r randig medan en annan \xc3\xa4r fl\xc3\xa4ckig). Dessa grundl\xc3\xa4ggande bilder kallas f\xc3\xb6r symboler i barnspsykologin._NEWLINE_Varje barn utvecklar sin egen samling av symboler. Dessa \xc3\xa4r baserade p\xc3\xa5 deras uppfattning av det som avbildats, snarare \xc3\xa4n objektiva observationer. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r varje barns symboler unika. Vid det h\xc3\xa4r stadiet barnet ofta utvecklat en symbol f\xc3\xb6r "m\xc3\xa4nniska", med en v\xc3\xa4ldefinierad b\xc3\xa5l, huvud, och lemmar som \xc3\xa4r n\xc3\xa5gots\xc3\xa5n\xc3\xa4r proportionerliga._NEWLINE_Tidigare ritade barnet figurer fritt sv\xc3\xa4vande i rymden, men runt fem eller sex \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder b\xc3\xb6rjar barnet introducera baslinjer f\xc3\xb6r att organisera teckningen. Ofta \xc3\xa4r baslinjen gr\xc3\xb6n (vilket representerar gr\xc3\xa4s) p\xc3\xa5 den nedre delen av pappret. Figurerna st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 baslinjen. N\xc3\xa4r barnet \xc3\xa4r n\xc3\xa5got \xc3\xa4ldre ritas fler baslinjer f\xc3\xb6r bakgrundsfigurer, samt solen och moln._NEWLINE_Det \xc3\xa4r vid det h\xc3\xa4r stadiet som kulturella inflytanden blir viktiga. Barnet avbildar inte bara vad de sj\xc3\xa4lva ser, utan kopierar \xc3\xa4ven bilder fr\xc3\xa5n sin omgivning. Det kanske ritar av serieteckningar. Barnet blir ocks\xc3\xa5 mer medvetet om ber\xc3\xa4ttelsem\xc3\xb6jligheterna i bilder.\n_START_SECTION_\nRealism\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r barnet mognar b\xc3\xb6rjar det k\xc3\xa4nna sig begr\xc3\xa4nsat av sina symboler. Det uppt\xc3\xa4cker att m\xc3\xa4nniskosymbolen inte liknar en riktig m\xc3\xa4nniska. Nu, vid nio eller tio \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, l\xc3\xa4gger barnet mer vikt p\xc3\xa5 teckningens likhet med det avbildade motivet. Detta kan vara en frustrerande period f\xc3\xb6r barnet; dess avsikter \xc3\xb6verstiger dess f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga och kunskap. N\xc3\xa5gra barn slutar rita n\xc3\xa4stan helt och h\xc3\xa5llet, men andra blir skickligare, och det \xc3\xa4r nu som formell konstn\xc3\xa4rlig tr\xc3\xa4ning b\xc3\xa4st kan hj\xc3\xa4lpa barnet._NEWLINE_Baslinjen f\xc3\xb6rsvinner nu, och barnet l\xc3\xa4r sig och anv\xc3\xa4nder sig av regler som perspektiv f\xc3\xb6r att organisera bilden b\xc3\xa4ttre. Bildber\xc3\xa4ttelsen blir mer raffinerad och barnet b\xc3\xb6rjar anv\xc3\xa4nda formella tekniker som till exempel serierutor.\n_START_SECTION_\nTerapi\n_START_PARAGRAPH_\nKonstterapi kan vara ett effektivt s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r barn att utveckla och l\xc3\xa4ra sig hantera sina k\xc3\xa4nslor. Autistiska barn kan uppleva att teckning eller m\xc3\xa5lning kan hj\xc3\xa4lpa dem uttrycka k\xc3\xa4nslor som de annars haft sv\xc3\xa5rt att uttrycka. P\xc3\xa5 liknande s\xc3\xa4tt kan barn som upplevt fasor som krig eller incest tycka det \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att prata om upplevelsen direkt. Konst kan hj\xc3\xa4lpa dessa barn att f\xc3\xa5 utlopp f\xc3\xb6r starka k\xc3\xa4nslor som uppkommit.'