b"\n_START_ARTICLE_\nRhindpapyrusen\n_START_PARAGRAPH_\nRhindpapyrusen, en 33 cm bred och drygt 5 meter l\xc3\xa5ng papyrusrulle, namngiven efter den skotske antikvarien Alexander Henry Rhind som ink\xc3\xb6pte den 1858. Den \xc3\xa4r kopierad fr\xc3\xa5n den egyptiske skrivaren Ahmes (eller Ahmo'se) \xc3\xa5r 1600 f.Kr. Texten avser att vara en praktisk handbok i egyptisk matematik. Merparten av verket f\xc3\xb6rvaras f.n. p\xc3\xa5 British Museum f\xc3\xb6rutom n\xc3\xa5gra sm\xc3\xa5 fragment som finns p\xc3\xa5 Brooklyn Museum i New York, USA._NEWLINE_Tillsammans med Moskva-papyrusen (ca 1850 f.Kr.) utg\xc3\xb6r manuskripten n\xc3\xa5gra av de \xc3\xa4ldsta bevarade texter om matematik._NEWLINE_En artikel p\xc3\xa5 svenska om papyrusens matematiska inneh\xc3\xa5ll finns i band 1 av antologin SIGMA: En matematikens kulturhistoria (eng. red. James R. Newman) (svensk red. Tord Hall, 1959, flera upplagor)."