b'\n_START_ARTICLE_\nBusstrafik i Stockholms l\xc3\xa4n\n_START_SECTION_\nDen h\xc3\xa4stdragna epoken\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6rsta trafiksystemet f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten i l\xc3\xa4net var g\xc3\xa4stgivarskjutsen, som inr\xc3\xa4ttades p\xc3\xa5 1630-talet i och med att \xc3\xa5kare och b\xc3\xb6nder avdelades f\xc3\xb6r skjutsning p\xc3\xa5 fastst\xc3\xa4llda str\xc3\xa4ckor mellan g\xc3\xa4stgivarg\xc3\xa5rdar mot ers\xc3\xa4ttning. Man anv\xc3\xa4nde \xc3\xb6ppna k\xc3\xa4rror, senare fyrhjuliga trillor._NEWLINE_Systemet ersattes successivt med andra trafikformer men fanns kvar formellt \xc3\xa4nda till 1933. De sista skjutsningarna fr\xc3\xa5n Stockholm skall ha skett 1913._NEWLINE_Diligenstrafik med h\xc3\xa4stdragna vagnar p\xc3\xa5 viss linje enligt tidtabell, inr\xc3\xa4ttades 1722 mellan Stockholm och Uppsala, men den trafiken, som d\xc3\xa5 kallades "forvagnstrafik" lades ned redan \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5. Ytterligare ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k med forvagnar gjordes 1759-1763 s\xc3\xb6derut via S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje \xc3\xa4nda till Ystad. Den f\xc3\xb6rsta diligenstrafiken inom nuvarande Stockholms l\xc3\xa4n \xc3\xb6ppnades i september 1791 mellan Stockholm (Tegelbacken) och Drottningholms slott, med en stor "Forwagn No 1" som rymde 10 inv\xc3\xa4ndiga och 5 utv\xc3\xa4ndiga passagerare. Trafiken bedrevs enbart den del av \xc3\xa5ret som hovet befann sig p\xc3\xa5 slottet i Drottningholm. Efter 1797 anv\xc3\xa4ndes mindre hyrvagnar i trafiken, som upph\xc3\xb6rde helt ca 1802. _NEWLINE_F\xc3\xb6rst 1829 \xc3\xa5terupptogs diligenstrafik i Stockholms l\xc3\xa4n, nu \xc3\xa5ter fr\xc3\xa5n Stockholm via Rotebro-M\xc3\xa4rsta-Alsike till Uppsala. Den linjen trafikerades till 1866. 1831-35 och 1856 gick \xc3\xa4ven diligenser Stockholm-Fittja-S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje (och vidare s\xc3\xb6derut), och fr\xc3\xa5n 1831 till 1867 p\xc3\xa5 Enk\xc3\xb6pingsv\xc3\xa4gen via Barkarby till Enk\xc3\xb6ping (och vidare v\xc3\xa4sterut). Slutligen tillkom en postdiligenslinje 1862 mellan Stockholm och Grisslehamn (f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6posten mot Finland) via Norrt\xc3\xa4lje. Diligensvagnarna p\xc3\xa5 den linjen fortsatte \xc3\xa4nda till 1877, fr\xc3\xa5n 1870 dock bara vintertid n\xc3\xa4r \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tarna inte gick._NEWLINE_Lokal h\xc3\xa4stdragen linjetrafik inleddes i Stockholm 1831 p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden, och 1835 \xc3\xb6ppnades den f\xc3\xb6rsta innerstadslinjen med omnibusen "F\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket" mellan Adolf Fredriks kyrka och J\xc3\xa4rntorget via Drottninggatan-Norrbro-Stora Nygatan. Omnibustrafiken i Stockholm var mest omfattande under 1850-talet, men ersattes senare av \xc3\xa5ngslupar, f\xc3\xa4rjor och fr\xc3\xa5n 1877 sp\xc3\xa5rvagnar. De sista linjerna togs ur trafik 1902. Lokal h\xc3\xa4stbusstrafik f\xc3\xb6rekom ocks\xc3\xa5 i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje 1856-76 och i Norrt\xc3\xa4lje 1882-1883.\n_START_SECTION_\nMotorbusstrafiken\n_START_PARAGRAPH_\nSommaren 1899 provades den f\xc3\xb6rsta motordrivna Daimlerbussen p\xc3\xa5 Drottninggatan, men vare sig detta test eller ett motsvarande 1900 p\xc3\xa5 Liding\xc3\xb6v\xc3\xa4gen blev l\xc3\xa5ngvarigt. Ytterligare motorbusstrafik bedrevs 1907-08 mellan Kungsbroplan och Lillsj\xc3\xb6n\xc3\xa4s och 1909-11 mellan Hornstull och Midsommarkransen. 1916-17 gick ocks\xc3\xa5 en motorbusslinje Enskede-Hanviken, innan ransoneringarna under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget om\xc3\xb6jliggjorde vidare trafik._NEWLINE_Genombrottet f\xc3\xb6r busstrafik i Stockholms l\xc3\xa4n kom 1919, d\xc3\xa5 ransoneringarna h\xc3\xa4vdes och det fanns \xc3\xb6verskott p\xc3\xa5 lastbilsmateriel i Europa att k\xc3\xb6pa in och konvertera till persontrafik. Under 1919 startades en rad motorbusslinjer till f\xc3\xb6rorter runt Stockholm, till exempel Midsommarkransen-Segeltorp och Enskede-Vendels\xc3\xb6. \xc3\x85r 1923 kom busstrafiken i innerstaden ig\xc3\xa5ng (\xc3\xa5ter p\xc3\xa5 Drottninggatan!). AB Stockholms Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar k\xc3\xb6pte in denna innerstadstrafik 1925. \xc3\x84ven ute i l\xc3\xa4net tillkom ett t\xc3\xa4tt n\xc3\xa4t av busslinjer mellan 1921 och 1925 genom sm\xc3\xa5 privata f\xc3\xb6retagare. Under perioden 1925-39 utvecklades trafiken genom att st\xc3\xb6rre regionala bussbolag bildades och k\xc3\xb6pte in de mindre bussf\xc3\xb6retagen. M\xc3\xa5nga av bolagen \xc3\xa4gdes av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbolagen i l\xc3\xa4net, till exempel Saltsj\xc3\xb6banan, Nyn\xc3\xa4sbanan, Roslagsbanan, V\xc3\xa4ster\xc3\xa5sbanan och SJ. _NEWLINE_Under andra v\xc3\xa4rldskriget tvingades busstrafiken till h\xc3\xa5rda nedsk\xc3\xa4rningar p\xc3\xa5 grund av br\xc3\xa4nsle- och gummiransoneringarna, men ett stomn\xc3\xa4t uppeh\xc3\xb6lls. SS hade 1941-64 tr\xc3\xa5dbusstrafik. Fr\xc3\xa5n 1945 till 1955 hade busstrafiken sin f\xc3\xb6rsta topp i l\xc3\xa4net, efter ransoneringarnas lyftande och f\xc3\xb6re privatbilismens genombrott. Medan SS busstrafik i Stockholms f\xc3\xb6rorter delvis kom att omvandlas till anslutningslinjer till tunnelbanan fr\xc3\xa5n 1950-talet, \xc3\xb6kades trafiken i omkringliggande omr\xc3\xa5den genom nya f\xc3\xb6rorter (Tyres\xc3\xb6, M\xc3\xa4rsta, J\xc3\xa4rf\xc3\xa4lla etc.) Den rena landsortstrafiken d\xc3\xa4remot drogs delvis ned p\xc3\xa5 grund av minskat trafikunderlag genom bilismen. Som en f\xc3\xb6ljd av en st\xc3\xb6rre uppg\xc3\xb6relse om Storstockholms trafikfr\xc3\xa5gor, den s.k. H\xc3\xb6rjel\xc3\xb6verenskommelsen 1964, 1967 Storstockholms Lokaltrafik som \xc3\xb6vertog ansvaret f\xc3\xb6r all lokaltrafik i l\xc3\xa4net och som fram till 1972 \xc3\xb6vertog alla bussbolag i f\xc3\xb6rorterna genom att dessa inf\xc3\xb6rlivades med SL. Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av 1990-talet har dock SL \xc3\xb6verg\xc3\xa5tt fr\xc3\xa5n trafik i egen regi till entrepren\xc3\xb6rer som upphandlas omr\xc3\xa5desvis. _NEWLINE_Vad g\xc3\xa4ller f\xc3\xa4rger p\xc3\xa5 bussar i Stockholms l\xc3\xa4n var gult den normala f\xc3\xa4rgen under omnibus- och diligensepoken. De tidiga motorbussarna hade m\xc3\xa5nga olika f\xc3\xa4rger, innerstadsbussarna 1923 hade till exempel m\xc3\xb6rkbl\xc3\xa5 f\xc3\xa4rg. 1928 importerades en buss fr\xc3\xa5n England som hade r\xc3\xb6d f\xc3\xa4rg, vilket fr\xc3\xa5n 1929 blev SS f\xc3\xa4rg p\xc3\xa5 sina bussar (medan sp\xc3\xa5rvagnarna var bl\xc3\xa5 och senare tunnelbanans vagnar gr\xc3\xb6na). Bussbolagen l\xc3\xa4ngre ut i l\xc3\xa4net hade m\xc3\xa5nga olika f\xc3\xa4rger. Statens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar som bedrev busstrafik i Stockholms L\xc3\xa4n 1937-1969 hade f\xc3\xb6rst cr\xc3\xa8mef\xc3\xa4rgade bussar, fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av 1960-talet ersatt av orange. Andra f\xc3\xa4rger som \xc3\xa4rvdes av SL var gult/svart (V\xc3\xa4rmd\xc3\xb6), creme/gr\xc3\xb6nt (S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rn), ljusbl\xc3\xa5tt (M\xc3\xa4lar\xc3\xb6arna) resp. m\xc3\xb6rkbl\xc3\xa5tt (S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje). SL \xc3\xb6vertog den r\xc3\xb6da grundf\xc3\xa4rgen fr\xc3\xa5n SS och detta har g\xc3\xa4llt f\xc3\xb6r bussar i Stockholms l\xc3\xa4n sedan 1967, om \xc3\xa4n i olika design. Sedan 1998 har bl\xc3\xa5tt inf\xc3\xb6rts som f\xc3\xa4rg f\xc3\xb6r s\xc3\xa4rskilt viktiga stomlinjer._NEWLINE_Busstrafiken har emellan\xc3\xa5t drabbats av strejker, bland annat Busskonflikten i Sverige 2008 och Busskonflikten i Sverige 2013.\n_START_SECTION_\nStombusslinjerna\n_START_PARAGRAPH_\nStombussarna eller Bl\xc3\xa5bussarna \xc3\xa4r SL:s namn p\xc3\xa5 linjer med expresskarakt\xc3\xa4r och h\xc3\xb6g turt\xc3\xa4thet. De har lite glesare mellan h\xc3\xa5llplatserna \xc3\xa4n andra linjer. Inne i innerstaden g\xc3\xa5r bl\xc3\xa5bussarna p\xc3\xa5 de st\xc3\xb6rre gatorna med st\xc3\xb6rre avst\xc3\xa5nd mellan h\xc3\xa5llplatserna f\xc3\xb6r att kunna transportera m\xc3\xa4nniskor snabbt genom olika delar av innerstaden. De har \xc3\xa4ven l\xc3\xa5gt golv f\xc3\xb6r enklare av- och p\xc3\xa5stigning. I f\xc3\xb6rorterna \xc3\xa4r bl\xc3\xa5bussarna fr\xc3\xa4mst till f\xc3\xb6r att ansluta olika tunnelbane- eller pendelt\xc3\xa5gslinjer med varandra, f\xc3\xb6r att skapa matarlinjer och tv\xc3\xa4rf\xc3\xb6rbindelser. De \xc3\xa4r \xc3\xa4ven till f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6ra m\xc3\xa4nniskor fr\xc3\xa5n stora arbetsplatser ut till f\xc3\xb6rorterna.\n_START_SECTION_\nNattbusslinjerna\n_START_PARAGRAPH_\nNattbusslinjerna trafikeras ungef\xc3\xa4r mellan 1.00 och 5.00 med cirka en avg\xc3\xa5ng i timmen. De flesta nattbussarna har centrala Stockholm som startpunkt eller slutstation. Den n\xc3\xa4st sista siffran i nattbussarnas linjenummer \xc3\xa4r en nia.\n_START_SECTION_\nLokala linjer\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att ta sig till platser som ligger i n\xc3\xa4rheten av pendelt\xc3\xa5g och tunnelbana men inte inom g\xc3\xa5ngavst\xc3\xa5nd (1 km) finns kompletterande busslinjer. De g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n vissa tunnelbane- och pendelt\xc3\xa5gsstationer. Stora s\xc3\xa5dana stationer \xc3\xa4r bland annat Barkarby, Gullmarsplan, S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje centrum, Tumba, Upplands V\xc3\xa4sby, M\xc3\xa4rsta, \xc3\x84lvsj\xc3\xb6 och Sollentuna.\n_START_SECTION_\nServicelinjerna\n_START_PARAGRAPH_\nServicelinjerna \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r \xc3\xa4ldre och funktionshindrade m\xc3\xa4nniskor, \xc3\xa4ven om alla f\xc3\xa5r \xc3\xa5ka med dem. Dessa linjer \xc3\xa4r t\xc3\xa4nkta att vara ett alternativ till f\xc3\xa4rdtj\xc3\xa4nst, och g\xc3\xa5r vid omr\xc3\xa5den d\xc3\xa4r m\xc3\xa5nga \xc3\xa4ldre bor. H\xc3\xa5llplatsernas placering \xc3\xa4r vid bost\xc3\xa4der, servicehus, k\xc3\xb6pcenter, v\xc3\xa5rdcentraler och andra viktiga platser som \xc3\xa4ldre och funktionshindrade kan t\xc3\xa4nka sig vara i behov av. F\xc3\xb6rutom h\xc3\xa5llplatser finns \xc3\xa4ven vinkomr\xc3\xa5den, d\xc3\xa4r man kan vinka efter en buss mellan olika h\xc3\xa5llplatser f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 p\xc3\xa5. Vinkomr\xc3\xa5dena \xc3\xa4r dock inte enbart f\xc3\xb6r servicelinjerna; ett flertal av de vanliga busslinjerna har s\xc3\xa5dana._NEWLINE_Fordonen p\xc3\xa5 servicelinjerna \xc3\xa4r ofta mycket mindre \xc3\xa4n de vanliga bussarna, som en minibuss. Golvet \xc3\xa4r mycket l\xc3\xa5gt, i samma h\xc3\xb6jd som trottoaren och det finns oftast en ramp f\xc3\xb6r rullstolar. Bussarna tar \xc3\xa4ven ocks\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngre tid vid stopp, f\xc3\xb6r att passagerarna ska kunna komma p\xc3\xa5 ordentligt.'