b'\n_START_ARTICLE_\nRoemer Visscher\n_START_PARAGRAPH_\nRoemer Visscher, f\xc3\xb6dd 1547 i Amsterdam, d\xc3\xb6d troligen 11 februari 1620 i Amsterdam, var en nederl\xc3\xa4ndsk diktare, konst- och litteraturfr\xc3\xa4mjare. Han var far till Anna Roemers Visscher och Maria Tesselschade Visscher._NEWLINE_Visscher, som var en v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgad k\xc3\xb6pman i Amsterdam, verkade vid sidan av Dirck Volckertszoon Coornhert och Hendrik Laurenszoon Spiegel ivrigt f\xc3\xb6r nederl\xc3\xa4ndska spr\xc3\xa5kets renhet och stadgande, utm\xc3\xb6nstrandet av franska och flaml\xc3\xa4ndska ord samt fastst\xc3\xa4llande av de grammatiska reglerna. Han var medstyresman f\xc3\xb6r "de rederijk-kamer" De eglentier eller In liefde bloeijende och ut\xc3\xb6vade som s\xc3\xa5dan tillsammans med Spiegel ett stort inflytande p\xc3\xa5 tidens yngre diktare._NEWLINE_Roemers hus, d\xc3\xa4r, enligt Joost van den Vondel, m\xc3\xa5lare, konstn\xc3\xa4rer, s\xc3\xa5ngare och poeter m\xc3\xb6ttes, blev en plantskola f\xc3\xb6r 1600-talets litter\xc3\xa4ra liv. D\xc3\xa4r fick Samuel Coster, Gerbrand Adriaenszoon Bredero, Pieter Corneliszoon Hooft och Constantijn Huygens samt den unge van den Vondel v\xc3\xa4ckelser f\xc3\xb6r sin diktning. Visscher \xc3\xa4r p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5ng en "rederijker" i medeltida stil och en tidig representant f\xc3\xb6r ren\xc3\xa4ssansen i Nederl\xc3\xa4nderna i dess nya riktning fr\xc3\xa5n Pierre de Ronsard till de klassiska diktarna sj\xc3\xa4lva._NEWLINE_F\xc3\xb6rst sent (1614), sedan de illa publicerats av andra, ans\xc3\xa5g Visscher det m\xc3\xb6dan v\xc3\xa4rt att utge sina egna dikter under den n\xc3\xa5got s\xc3\xb6kta titeln Brabbelingh ("snack"; urval av Johannes van Vloten 1851); de \xc3\xa4r till en god del \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar och imitationer av bland andra Francesco Petrarca, Cl\xc3\xa9ment Marot, Pierre de Ronsard och Erasmus av Rotterdam. Samma \xc3\xa5r utkom hans emblemsamling, Sinnepoppen (fj\xc3\xa4rde upplagan 1678), "sinnfigurer", d.v.s. allegoriska bilder med f\xc3\xb6rklarande "bijschriften" eller sentensartade utl\xc3\xa4ggningar p\xc3\xa5 prosa och ordst\xc3\xa4v p\xc3\xa5 olika spr\xc3\xa5k till kopparstick av Claes Visscher, som hans dotter Anna f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g (omkring 1619) med sinnrika verser. Visscher, av sin samtid \xc3\xb6verdrivet prisad som "den andre Martialis", hade en viktig del i spridningen av nya f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar om konst och liv vid \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen fr\xc3\xa5n 1500- till 1600-talet.'