b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85rek\xc3\xa4rr\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rek\xc3\xa4rr \xc3\xa4r bel\xc3\xa4get i den \xc3\xb6stligast uppodlade \xc3\xa5dalen i Billdal i Askims socken. Den ligger till st\xc3\xb6rsta delen inom Sandsj\xc3\xb6backa naturreservat och har i v\xc3\xa4ster en bes\xc3\xb6ksparkering, d\xc3\xa4r reservatet b\xc3\xb6rjar. N\xc3\xa4ra parkeringen finns \xc3\x85rek\xc3\xa4rrslunden, ett rikt l\xc3\xb6vskogsomr\xc3\xa5de med skalf\xc3\xb6rande leror och gr\xc3\xb6nstensberg och d\xc3\xa4r det v\xc3\xa4xer bland annat gulsippa, bl\xc3\xa5sippa och v\xc3\xa4tteros._NEWLINE_Dalen omges av berg med mossar och (mindre) sj\xc3\xb6ar. I syd\xc3\xb6st finns den lilla badsj\xc3\xb6n Svarttj\xc3\xa4rn) (\xc3\xa4ven Svarttj\xc3\xa4rnen), i \xc3\xb6ster och nord\xc3\xb6st mossar samt sm\xc3\xa5sj\xc3\xb6arna V\xc3\xa4getj\xc3\xa4rn och Tutj\xc3\xa4rn och i norr Fisj\xc3\xb6n och Oxsj\xc3\xb6n. \xc3\x85rek\xc3\xa4rrsb\xc3\xa4cken, som dr\xc3\xa4nerar dalen med omgivningar, rinner mot sydv\xc3\xa4st och mot det \xc3\xb6ppna landskapet p\xc3\xa5 Stolts hed (i lokalt tal He\'a) vid Billdals kyrkog\xc3\xa5rd och vidare mot Billdal. D\xc3\xa4r b\xc3\xa4cken tar sig ut ur dalen finns forsar d\xc3\xa4r man tidigare haft en vattenkvarn som malt bygdens s\xc3\xa4d.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84ldre tid\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rek\xc3\xa4rr ligger isolerat l\xc3\xa4ngst i \xc3\xb6ster i Billdal men har detta till trots en l\xc3\xa5ng historia som jordbruksbygd. Enligt V\xc3\xa4stra Fr\xc3\xb6lunda och Askims kr\xc3\xb6nika (H\xc3\xb6rnman, 1932) har bygden ett namn som antyder en s\xc3\xa5dan \xc3\xb6ppen mark som b\xc3\xb6rjade brukas under yngre sten\xc3\xa5ldern eller brons\xc3\xa5ldern.\n_START_SECTION_\n1600-talet till 1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1600-talet (1642) fanns i byn \xc3\x85rek\xc3\xa4rr ett halvdussin \xc3\xa5bor (g\xc3\xa5rdar). Detta var d\xc3\xa5 endast h\xc3\xa4lften av det dussin brukningsdelar som en by skulle ha enligt stadgan i den gamla V\xc3\xa4stg\xc3\xb6talagen. \xc3\x85rek\xc3\xa4rrs by och den \xc3\xb6ppna dalen i \xc3\xb6ster kallas \xc3\xa4n idag p\xc3\xa5 kartor f\xc3\xb6r Stora \xc3\x85rek\xc3\xa4rr, medan det lilla hemmanet l\xc3\xa4ngst i v\xc3\xa4ster, d\xc3\xa4r dalen \xc3\xa4r tr\xc3\xa4ngre, ben\xc3\xa4mns Lilla \xc3\x85rek\xc3\xa4rr. Allm\xc3\xa4nna sv\xc3\xa5righeter att driva jordbrukandet i Askims socken s\xc3\xa5 att det blev n\xc3\xa5got \xc3\xb6ver till skatter gjorde under 1600- och 1700-talet att m\xc3\xa5nga byar fick lov att reducera sin m\xc3\xa4ngd hemman. Lilla \xc3\x85rek\xc3\xa4rr gick under den tiden fr\xc3\xa5n 1 till 1/2 hemman._NEWLINE_Vissa gr\xc3\xa4nsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar har genom seklen gjorts mellan Askim och angr\xc3\xa4nsande socknar. 1885 flyttades en g\xc3\xa5rd i norr fr\xc3\xa5n F\xc3\xa4ssbergs socken till Askim. \xc3\x85 andra sidan tillh\xc3\xb6rde hela Stora \xc3\x85rek\xc3\xa4rr under 100 \xc3\xa5rs tid \xe2\x80\x93 fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av 1700-talet och 100 \xc3\xa5r fram\xc3\xa5t \xe2\x80\x93 F\xc3\xa4ssbergs socken. Sockeng\xc3\xb6rom\xc3\xa5l och transporter mellan \xc3\x85rek\xc3\xa4rr och \xc3\xb6vriga delar av socknen m\xc3\xa5ste d\xc3\xa5 g\xc3\xb6ras via den gamla leden \xc3\xb6ver skogen \xc3\xb6sterut till K\xc3\xa5llereds socken. \xc3\x85rek\xc3\xa4rr var n\xc3\xa4mligen endast f\xc3\xb6rbundet med resten av F\xc3\xa4ssberg genom det bergiga och v\xc3\xa4gl\xc3\xb6sa omr\xc3\xa5det vid Fisj\xc3\xb6n i norr._NEWLINE_Askims socken har sedan gammalt varit en gr\xc3\xa4nsbygd mellan l\xc3\xa4nder. Den os\xc3\xa4kra nationella hemvisten var en av orsakerna till att Askim, liksom andra h\xc3\xa4rader i regionen, inte lockade adeln att sl\xc3\xa5 sig ner h\xc3\xa4r. F\xc3\xb6rst efter att \xc3\x84lvsborgs l\xc3\xa4n 1619 definitivt blivit svenskt finns noteringar om adliga g\xc3\xa5rdar i trakten. Fram till mitten av 1700-talet blev adliga f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar allt vanligare i socknen, och bland annat blev \xc3\x85rek\xc3\xa4rr (b\xc3\xa5de Stora och Lilla \xc3\x85rek\xc3\xa4rr) vid den tiden fr\xc3\xa4lsehemman. Hundra \xc3\xa5r senare var dock m\xc3\xa5nga av g\xc3\xa5rdarna i socknen frik\xc3\xb6pta av b\xc3\xb6nderna sj\xc3\xa4lva, bland annat i \xc3\x85rek\xc3\xa4rr._NEWLINE_F\xc3\xb6rr anv\xc3\xa4ndes vattenkvarnar och mindre skvaltkvarnar f\xc3\xb6r att mala jordbrukarnas s\xc3\xa4d till mj\xc3\xb6l. I Dammet (= d\xc3\xa4mmet p\xc3\xa5 \xc3\x85rek\xc3\xa4rrsb\xc3\xa4cken) precis norr om \xc3\x85rek\xc3\xa4rrsdalen har det funnits minst en skvaltkvarn, och vid forsen d\xc3\xa4r b\xc3\xa4cken rinner ut ur dalen ligger fortfarande en kvarnsten som minne av den vattenkvarn som fanns d\xc3\xa4r f\xc3\xb6r n\xc3\xa5got sekel sedan. En av \xc3\x85rek\xc3\xa4rrs kvarnar kom till runt 1680, enligt en r\xc3\xa4ttstvist mellan det d\xc3\xa5varande militiebost\xc3\xa4llet i Lilla \xc3\x85rek\xc3\xa4rr och \xc3\xa5borna i Stora \xc3\x85rek\xc3\xa4rr; r\xc3\xa4tten beslutade d\xc3\xa5 att b\xc3\xa5da hemmanen skulle bidra lika mycket till kvarnbygget. \xc3\x85r 1826 finns noterat att Lilla och Stora \xc3\x85rek\xc3\xa4rr hade en kvarn var, som var och en producerade mj\xc3\xb6l av 6\xe2\x80\x937 tunnor spannm\xc3\xa5l om \xc3\xa5ret. \xc3\x85tminstone en av kvarnarna var fortfarande i drift \xc3\xa5r 1863.\n_START_SECTION_\n1800-talet till idag\n_START_PARAGRAPH_\nI (b\xc3\xb6rjan av) 1800-talet splittrades \xc3\x85rek\xc3\xa4rrs by. I samband de svenska skiftesreformerna under 1800-talet (m\xc3\xb6jligen under Laga skifte p\xc3\xa5 1840-talet) flyttades fem av Stora \xc3\x85rek\xc3\xa4rrs sex g\xc3\xa5rdar ut till nya platser i dalen. M\xc3\xb6jligen hamnade tre av g\xc3\xa5rdarna syd\xc3\xb6st om \xc3\x85rek\xc3\xa4rrsb\xc3\xa4cken ("Elanders", "Sme\'ns" och "Flatera"), medan resten blev kvar nordv\xc3\xa4st om b\xc3\xa4cken ("Paulssons", "J\xc3\xb6nssons" och "Gabrielssons" \xe2\x80\x93 den sistn\xc3\xa4mnda kvar p\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r byn). Sedan mitten av 1900-talet har g\xc3\xa5rden "Sme\'ns" rivits och de gamla byggnaderna p\xc3\xa5 "Flatera" ersatts av nya._NEWLINE_Skiftesreformerna ber\xc3\xb6rde i mindre grad det avsides liggande Lilla \xc3\x85rek\xc3\xa4rr, som bara bestod av en g\xc3\xa5rd och l\xc3\xa4nge var ett "militiehemman" utefter v\xc3\xa4gen mellan Tr\xc3\xa5k\xc3\xa4rrssl\xc3\xa4tt och Billdal. Tr\xc3\xa5k\xc3\xa4rrssl\xc3\xa4tt ("Sl\xc3\xa4tta") var en uppodlad dal p\xc3\xa5 andra sidan skogen i s\xc3\xb6der och som i sin s\xc3\xb6dra \xc3\xa4nde i gammal tid blockerades av den gamla landgr\xc3\xa4nsen mellan Sverige och Danmark. S\xc3\xa5 b\xc3\xb6nderna i denna dal, den mest sydostliga i Askims socken, tvangs k\xc3\xb6ra genom skogen och f\xc3\xb6rbi Lilla \xc3\x85rek\xc3\xa4rr f\xc3\xb6r att ta sig till \xc3\xb6vriga delar av socknen._NEWLINE_Genom sitt \xc3\xa4n idag v\xc3\xa4lbevarande kulturlandskap ing\xc3\xa5r \xc3\x85rek\xc3\xa4rr och det angr\xc3\xa4nsande Tr\xc3\xa5k\xc3\xa4rrssl\xc3\xa4tt i G\xc3\xb6teborgs Stads program f\xc3\xb6r bevarande av "Kulturhistoriskt v\xc3\xa4rdefull bebyggelse".\n_START_SECTION_\nVerksamheter\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\x85rek\xc3\xa4rr finns idag flera mindre jordbruk samt en utspridd g\xc3\xa5rds- och villabebyggelse. Vid sidan av de utflyttade g\xc3\xa5rdarna (se ovan) har ett antal villor byggts under loppet av 1900-talet. Sedan bildandet av Sandsj\xc3\xb6backa naturreservat 1969 f\xc3\xa5r i princip inga fler fastigheter bebyggas inom reserveratets gr\xc3\xa4nser. Idag best\xc3\xa5r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r karakt\xc3\xa4ren av jordbruksbygd, \xc3\xa4ven om det aktiva jordbruket successivt f\xc3\xa5tt minskad betydelse._NEWLINE_Vid Stolts hed strax v\xc3\xa4ster om \xc3\x85rek\xc3\xa4rr verkar idag \xc3\x85rek\xc3\xa4rrs ridklubb, som delvis tagit \xc3\xb6ver tidigare jordbruksmark. Dessutom arrenderar klubben mark i sj\xc3\xa4lva \xc3\x85rek\xc3\xa4rr (delen i v\xc3\xa4ster som kallas Lilla \xc3\x85rek\xc3\xa4rr). Ut\xc3\xb6ver detta finns i sj\xc3\xa4lva \xc3\x85rek\xc3\xa4rrsdalen tv\xc3\xa5 h\xc3\xa4stg\xc3\xa5rdar \xe2\x80\x93 Mattssons h\xc3\xa4stg\xc3\xa5rd (f\xc3\xb6re detta Elanders g\xc3\xa5rd) och f\xc3\xb6re detta J\xc3\xb6nssons g\xc3\xa5rd.'