b'\n_START_ARTICLE_\nSameby\n_START_SECTION_\n1886 \xc3\xa5rs svenska renbeteslag och dess verkst\xc3\xa4llighet\n_START_PARAGRAPH_\nSamebyarna, d\xc3\xa5 kallade lappbyar, inf\xc3\xb6rdes i Sverige som administrativa enheter f\xc3\xb6r renn\xc3\xa4ringen genom 1886 \xc3\xa5rs renbeteslag. I lagens \xc2\xa7 5 f\xc3\xb6reskrivs att de omr\xc3\xa5den som avsatts f\xc3\xb6r samerna ska indelas i lappbyar av Konungens befallningshavande._NEWLINE_I Norrbottens l\xc3\xa4n genomf\xc3\xb6rdes denna byindelning 1887. I Torne lappmark blev byarna inom Enontekis (Karesuandos) socken Lainiovuoma, K\xc3\xb6nk\xc3\xa4m\xc3\xa4, Rommavuoma och Suontavaara och inom Jukkasj\xc3\xa4rvis socken Kaalasvuoma, Rautasvuoma, Saarivuoma och Talma. I Lule lappmark blev byarna inom G\xc3\xa4llivare socken Norrbyn, S\xc3\xb6rbyn och Mellanbyn, och inom Jokkmokks socken Tuorpon, Sirkas, Jokkmokk och Sjokksjokk. I Pite lappmark blev byarna inom Arjeplogs socken Arjeplog, Semisjaur, Njarg eller S\xc3\xb6rv\xc3\xa4sterbyn, Mahasvuoma eller Norrv\xc3\xa4sterbyn och Luokta, samt inom Arvidsjaurs socken Mausjaur, V\xc3\xa4stra Kikkejaur och Malmesjaur. \xc3\x85r 1903 sammanslogs byarna i Enontekis till ett byalag, Karesuando byalag, och byarna i Jokkmokk till tv\xc3\xa5 byalag, Sirkas och Tuorpon. Arvidsjaursbyarna omf\xc3\xb6rdelades 1917 och blev till fyra, n\xc3\xa4mligen Mausjaur, \xc3\x96stra Kikkejaur, V\xc3\xa4stra Kikkejaur och Malmesjaur. _NEWLINE_I V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n gav Konungens befallningshavande inte n\xc3\xa5gra liknande utf\xc3\xb6rliga best\xc3\xa4mmelser om byindelningen. \xc3\x85r 1895 delades dock Vilhelmina lappby, motsvarande den gamla \xc3\x85selebyn, i tv\xc3\xa5 h\xc3\xa4lfter (Vilhelmina norra och s\xc3\xb6dra), och genom en kung\xc3\xb6relse 1898 fastst\xc3\xa4lldes gr\xc3\xa4nserna f\xc3\xb6r Ranbyn, Granbyn, Umbyn och Vapsten. I V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n ingick ocks\xc3\xa5 Mal\xc3\xa5byn, som ursprungligen varit en del av Arvidsjaurs lappby._NEWLINE_I J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4n sammanf\xc3\xb6rdes de befintliga skattefj\xc3\xa4llen genom kung\xc3\xb6relser fr\xc3\xa5n Konungens befallningshavande 1889 i \xc3\xa5tta lappbyar: Oviksfj\xc3\xa4llens, \xc3\x85re, Kalls, Offerdals, Hotagens, Frostvikens, Storsj\xc3\xb6 och T\xc3\xa4nn\xc3\xa4s lappbyar. Till detta kom Idre lappby, som trots att den l\xc3\xa5g i S\xc3\xa4rna i Dalarna skulle ing\xc3\xa5 i lappbyindelningen i J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4n. Denna f\xc3\xb6rsta indelning ersattes av en ny 1915. Antalet lappbyar blev d\xc3\xa5 14: Frostvikens norra, Frostvikens mellersta, Frostvikens s\xc3\xb6dra, Hotagens, Offerdals \xc3\xb6stra, Offerdals v\xc3\xa4stra, Kalls, T\xc3\xa5ss\xc3\xa5sens, Anarisets, Tranris, Hand\xc3\xb6lsdalens, Mitt\xc3\xa5dalens, T\xc3\xa4nn\xc3\xa4s och Idre lappbyar.\n_START_SECTION_\n1928 \xc3\xa5rs renbeteslag\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta renbeteslagen hade inte inneh\xc3\xa5llit n\xc3\xa5gra best\xc3\xa4mmelser om vem som var "lapp" och d\xc3\xa4rmed hade r\xc3\xa4tt att bedriva rensk\xc3\xb6tsel och vara med i en lappby. Efter l\xc3\xa5nga diskussioner inf\xc3\xb6rdes 1928 en ny renbeteslag, d\xc3\xa4r det slogs fast att r\xc3\xa4tt att bedriva rensk\xc3\xb6tsel hade den som var av lapsk h\xc3\xa4rkomst och vilkas f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, mor- eller farf\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar bedrivit rensk\xc3\xb6tsel som stadigvarande yrke. Om en kvinna med rensk\xc3\xb6tselr\xc3\xa4tt gifte sig med en man som saknade den r\xc3\xa4tten f\xc3\xb6rlorade hon sin egen r\xc3\xa4tt. Det fastslogs ocks\xc3\xa5 att med lapp i lagens bem\xc3\xa4rkelse menades endast den som \xc3\xa4ger r\xc3\xa4tt till rensk\xc3\xb6tsel. D\xc3\xa4rmed utest\xc3\xa4ngdes icke-rensk\xc3\xb6tande samer b\xc3\xa5de fr\xc3\xa5n lappbyarna och fr\xc3\xa5n att eventuellt \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till rensk\xc3\xb6tseln.\n_START_SECTION_\n1971 \xc3\xa5rs renn\xc3\xa4ringslag\n_START_PARAGRAPH_\nDe lappbyar som inf\xc3\xb6rdes i svensk lagstiftning 1886 hade ingen styrelse, bara en ordningsman som skulle h\xc3\xa5lla ordning inom byn och fungera som kontaktperson gentemot l\xc3\xa4nsstyrelsen. Under 1950- och 1960-talen framh\xc3\xb6lls i olika utredningar att samarbetet mellan rensk\xc3\xb6tarna i byarna beh\xc3\xb6vde f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttras. Lappbyn m\xc3\xa5ste ha en styrelse och bli en juridisk person. Det skulle samtidigt inneb\xc3\xa4ra att lappbyn blev mer sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig gentemot l\xc3\xa4nsstyrelsen. Denna nya lappby blev verklighet i och med 1971 \xc3\xa5rs renn\xc3\xa4ringslag. Samtidigt ersattes termen lappby med sameby \xe2\x80\x93 ett ord som redan under n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r anv\xc3\xa4nts inom den nyinstiftade renn\xc3\xa4ringsn\xc3\xa4mnden, vars ledam\xc3\xb6ter f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dde n\xc3\xa4ringen.\n_START_SECTION_\nSamebyn i aktuell lagstiftning\n_START_PARAGRAPH_\n1971 \xc3\xa5rs renn\xc3\xa4ringslag \xc3\xa4r den som fortfarande reglerar samebyarnas verksamhet. Den har dock \xc3\xa4ndrats ett antal g\xc3\xa5nger. Sedan 1993 s\xc3\xa4gs i lagens portalparagraf att rensk\xc3\xb6tselr\xc3\xa4tt tillkommer den som \xc3\xa4r samisk h\xc3\xa4rkomst. Rensk\xc3\xb6tselr\xc3\xa4tten f\xc3\xa5r emellertid bara ut\xc3\xb6vas av den som \xc3\xa4r medlem i en sameby. Det \xc3\xa4r de befintliga medlemmarna som best\xc3\xa4mmer vem som ska f\xc3\xa5 vara medlem och inte. _NEWLINE_Verksamheten i samebyarna bedrivs i stora drag som inom en ekonomisk f\xc3\xb6rening. Det finns emellertid ocks\xc3\xa5 skillnader. Bland annat bildas samebyarna direkt genom renn\xc3\xa4ringslagen, inte genom medlemmarnas beslut. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt p\xc3\xa5minner samebyn om en kommun. _NEWLINE_Samebyns \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l \xc3\xa4r att f\xc3\xb6r medlemmarnas gemensamma b\xc3\xa4sta ombes\xc3\xb6rja rensk\xc3\xb6tseln inom byns betesomr\xc3\xa5de. Medlemmar i samebyn \xc3\xa4r de som deltar eller tidigare deltagit i rensk\xc3\xb6tseln inom byns betesomr\xc3\xa5de, s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge man inte g\xc3\xa5tt \xc3\xb6ver till n\xc3\xa5got annat huvudsakligt f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvsarbete. Medlemmar \xc3\xa4r \xc3\xa4ven make och hemmavarande barn till medlem._NEWLINE_Med betesomr\xc3\xa5de menas byomr\xc3\xa5det och \xc3\xb6vriga omr\xc3\xa5den som samebyn begagnar f\xc3\xb6r rensk\xc3\xb6tsel. Byomr\xc3\xa5det \xc3\xa4r den del av rensk\xc3\xb6tselomr\xc3\xa5dets \xc3\xa5retruntmarker d\xc3\xa4r byn bedriver sin rensk\xc3\xb6tsel, samt delar av vinterbetesmarkerna. Indelning i byomr\xc3\xa5den g\xc3\xb6rs sedan 2006 av Sametinget. _NEWLINE_I mars 2008 beslutade Sametinget att avs\xc3\xa4tta pengar till ett pilotprojekt f\xc3\xb6r att l\xc3\xa5ta \xc3\xa4ven icke-rensk\xc3\xb6tande samer bli medlemmar. Ingen av landets samebyar visade n\xc3\xa5got intresse. Alla politiska f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare uppskattade inte heller beslutet.'