b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand I (tysk-romersk kejsare)\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand I, f\xc3\xb6dd 10 mars 1503 i Alcal\xc3\xa1 de Henares i Spanien, d\xc3\xb6d 25 juli 1564 i Wien, var tysk-romersk kejsare fr\xc3\xa5n 1558, kung av B\xc3\xb6hmen och Ungern fr\xc3\xa5n 1526 och kung av Kroatien fr\xc3\xa5n 1527 fram tills sin d\xc3\xb6d. Ferdinand I var son till Filip I av Kastilien och Johanna den vansinniga. Han var kejsar Karl V:s yngre bror och eftertr\xc3\xa4dare (som kejsare).\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand erh\xc3\xb6ll vid delningsf\xc3\xb6rdraget i Worms 1521 de \xc3\xb6sterrikiska arvsl\xc3\xa4nderna \xc3\xa4rkehertigd\xc3\xb6met \xc3\x96sterrike, Steiermark, K\xc3\xa4rnten och Krain och senare \xc3\xa4ven habsburgarnas besittningar i Schwaben och Tyrolen. Samma \xc3\xa5r gifte han sig med den ungersk-b\xc3\xb6hmiske kungen Vladislav II:s dotter Anna och efter att hans sv\xc3\xa5ger kung Ludvig II av Ungern hade d\xc3\xb6tt 1526 uts\xc3\xa5gs han till kung \xc3\xb6ver B\xc3\xb6hmen och Ungern. 1527 uts\xc3\xa5gs han till kung Kroatien._NEWLINE_Ferdinand blev den egentlige grundaren av den \xc3\xb6sterrikiska monarkin. Ett motparti i Ungern upph\xc3\xb6jde emellertid fursten av Siebenb\xc3\xbcrgen, J\xc3\xa1nos Z\xc3\xa1polya, till kung och mot honom och hans beskyddare sultan S\xc3\xbcleyman I utk\xc3\xa4mpade Ferdinand under hela sin regeringstid flera strider, bland annat bel\xc3\xa4gringen av Wien som slutade med Ungerns delning mellan Ferdinand och turkarna._NEWLINE_Den 5 januari 1531 valdes Ferdinand till romersk kung och var d\xc3\xa4refter sin brors st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare vid de flesta riksdagarna och eftertr\xc3\xa4dde honom 24 mars 1558 som kejsare._NEWLINE_F\xc3\xb6rdraget i Passau 1552 och religionsfreden i Augsburg 1555 var Ferdinands verk och \xc3\xa4ven om han var en h\xc3\xa4ngiven katolik s\xc3\xa5 var han \xc3\xa4nd\xc3\xa5 diplomatisk mot protestanterna eftersom han inte s\xc3\xa5g det meningsfulla i att undertrycka dem. Han ville \xc3\xa4ven ha en kyrklig f\xc3\xb6rsoning enligt teologen Georg Cassanders id\xc3\xa9er.'