b'\n_START_ARTICLE_\nLuce Irigaray\n_START_PARAGRAPH_\nLuce Irigaray, f\xc3\xb6dd 1930 i Belgien, \xc3\xa4r en fransk feministisk teoretiker inom filosofi, lingvistik och psykoanalys. Hon har haft stort inflytande p\xc3\xa5 den feministiska r\xc3\xb6relsen i Europa, kanske fr\xc3\xa4mst i Frankrike och Italien. N\xc3\xa5gra av de mest v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda verken av henne \xc3\xa4r Speculum of the Other Woman (1974) och The Sex Which Is Not One (1977).\n_START_SECTION_\nUtbildning\n_START_PARAGRAPH_\nLuce Irigaray studerade vid Louvains universitet d\xc3\xa4r hon erh\xc3\xb6ll kandidatexamen \xc3\xa5r 1954 och masterexamen \xc3\xa5r 1956. \xc3\x85r 1960 flyttade hon till Paris och p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade sin doktorandutbildning inom psykologi vid Paris universitet. \xc3\x85r 1961 doktorerade och erh\xc3\xb6ll \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 diplom i psykopatologi. _NEWLINE_Under 1960-talet deltog Irigaray vid psykoanalytiska seminarier under ledningen av Jacques Lacan och ansl\xc3\xb6t sig till \xc3\x89cole Freudienne de Paris, som leddes av Lacan likas\xc3\xa5._NEWLINE_Vidare inom doktorandv\xc3\xa4rlden doktorerade Irigaray inom lingvistik och \xc3\xa4ven filosofi med en kritik av Freuds positionering till femininitet. _NEWLINE_Sedan 1964 har Irigaray haft en post vid Centre national de la recherche scientifique d\xc3\xa4r hennes fokus delvis har varit spr\xc3\xa5k hos demenspatienter. Detta fokus resulterade i boken Le Langage des d\xc3\xa9ments (The language of dementia) som publicerades 1973.\n_START_SECTION_\nSpeculum of the Other Woman\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1974 doktorerade Irigaray med sin avhandling Sp\xc3\xa9culum de l\'autre femme, eller Speculum of the Other Woman. Tyv\xc3\xa4rr p\xc3\xa5 grund av dess kritik mot Freudiansk teori ledde detta till Irigarays omedelbara uteslutning fr\xc3\xa5n \xc3\x89cole freudienne._NEWLINE_Sp\xc3\xa9culum \xc3\xa4r indelad i tre delar n\xc3\xa4mligen, La tache aveugle d\'un vieux r\xc3\xaave de sym\xc3\xa9trie (The blindspot of an old dream of symmetry), Sp\xc3\xa9culum (Speculum), L\xe2\x80\x99\xce\xbc\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb1 de Platon (Plato\'s hustera [cave]). Den f\xc3\xb6rsta delen analyserar Freuds p\xc3\xa5st\xc3\xa5enden g\xc3\xa4llande femininitet, utveckling och k\xc3\xb6nsskillnader. Den andra delen inneh\xc3\xa5ller l\xc3\xa4sningar av v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska filosofer samt Irigarays egna filosofiska positioneringar. Den tredje och sista delen ber\xc3\xb6r Platons grottliknelse.\n_START_SECTION_\nThe Sex Which Is Not One\n_START_PARAGRAPH_\n"A woman "touches herself" constantly without anyone being able to forbid her to do so, for her sex is composed of two lips which embrace continually."_NEWLINE_1977 publicerades Ce sexe qu n\'en est pas un (the Sex Which Is Not One). I verket antar sig Irigaray \'kvinna\' genom en blandning av poetisk och teoretisk text. Genom spr\xc3\xa5ket och kvinnans morfologi (s\xc3\xa4rskilt fr\xc3\xa5n anatomi) beskriver Irigaray kvinnans position som underminerad. Irigaray talar f\xc3\xb6r en pluralitet hos det kvinnliga k\xc3\xb6nsorganet som \xc3\xa4r under f\xc3\xb6rtryck av ett patriarkalt spr\xc3\xa5k som om\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r f\xc3\xb6r kvinnors njutning.  Spr\xc3\xa5ket anser hon vara f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskat av fallogocentrism och d\xc3\xa4rmed medskapande i kvinnors of\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att skriva sina egna kroppar. Denna id\xc3\xa9 om spr\xc3\xa5ket som fallogocentrerat kan kopplas till H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Cixous, Julia Kristeva samt \xc3\x89criture feminine.'