b'\n_START_ARTICLE_\nArchaeornithomimus\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nDinosauriens namn kommer fr\xc3\xa5n grekiskans \xe1\xbc\x80\xcf\x81\xcf\x87\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82/archaios som betyder \'urgammal\', \xce\xbf\xcf\x81\xce\xb3\xce\xb9\xce\xb8\xce\xbf/ornitho som betyder \'f\xc3\xa5gel\' samt \xce\xbc\xce\xb9\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82/mimos som betyder \'h\xc3\xa4rmare\'. Det h\xc3\xa4nvisar till att Archaeornithomimus var \xc3\xa4ldre \xc3\xa4n den ber\xc3\xb6mda ornithomimiden Ornithomimus.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa5 som en del andra ornithomimosaurier var Archaeornithomimus antagligen en utpr\xc3\xa4glad all\xc3\xa4tare som \xc3\xa5t allt fr\xc3\xa5n sm\xc3\xa5 d\xc3\xa4ggdjur, v\xc3\xa4xtdelar och frukter till \xc3\xa4gg och nykl\xc3\xa4ckta kr\xc3\xa4ldjur.\n_START_SECTION_\nMorfologi\n_START_PARAGRAPH_\nArchaeornithomimus liknade b\xc3\xa5de Struthiomimus och Gallimimus men levde 30 miljoner \xc3\xa5r innan dessa dinosaurier fanns. Den var 3 till 4 meter l\xc3\xa5ng, 1,8 meter h\xc3\xb6g och v\xc3\xa4gde upp till 90\xc2\xa0kg._NEWLINE_Archaeornithomimus hade raka klor p\xc3\xa5 "fingrarna" och b\xc3\xb6jda klor p\xc3\xa5 "t\xc3\xa5rna", precis som Ornithomimus. Till skillnad fr\xc3\xa5n andra ornithomimider hade Archaeornithomimus , ett fj\xc3\xa4rde kortare finger, och benen i "h\xc3\xa4nderna" var mycket kortare. Detta har lett till en debatt om huruvida Archaeornithomimus var en \xc3\xa4kta ornithomimid eller om den tillh\xc3\xb6rde en ny grupp theropoda dinosaurier.\n_START_SECTION_\nBeskrivning och arter\n_START_PARAGRAPH_\nTyparten, A. asiaticus, beskrevs av Charles W Gilmore \xc3\xa5r 1933, men beskrevs om \xc3\xa5r 1972 av Dale Russell. Holotypen best\xc3\xa5r av delar av handen, foten och ryggkotor samt material av extremiteterna. Den levde mellan turon- och campan, 94 till 71 miljoner \xc3\xa5r sedan och hittades i Iren Dabasu-formationen i Nei Mongol Zizhiqu, Kina._NEWLINE_Den andra arten, A. bissektensis, beskrevs av Nessov \xc3\xa5r 1995 och f\xc3\xb6rvaras p\xc3\xa5 det geologiska museet i St Petersburg. Det best\xc3\xa5r av h\xc3\xb6ger l\xc3\xa5r samt en del av h\xc3\xb6ftbenet. Den hittades i Bissektformationen (Bissektiyskaya Svita) i Dzhira-Khuduk, Uzbekistan och levde under yngre coniac (86 miljoner \xc3\xa5r sedan).'