b'\n_START_ARTICLE_\nHeinrich von Ferstel\n_START_PARAGRAPH_\nHeinrich von Ferstel, f\xc3\xb6dd 7 juli 1828 i Wien, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r 14 juli 1883, var en \xc3\xb6sterrikisk friherre (fr\xc3\xa5n 1879) och arkitekt._NEWLINE_Ferstel studerade vid Wiens konstakademi och utn\xc3\xa4mndes till professor i arkitektur vid stadens Polytekniska institut 1866. Hans f\xc3\xb6rsta arbeten bestod i slottsrestaureringar f\xc3\xb6r b\xc3\xb6hmiska storadelns r\xc3\xa4kning, i b\xc3\xb6rjan av 1850-talet. \xc3\x85r 1855 vann Ferstel; som d\xc3\xa5 befann sig p\xc3\xa5 studieresa i Italien, priset i den t\xc3\xa4vlan, vilken \xc3\xa5ret f\xc3\xb6rut blivit utlyst till uppf\xc3\xb6randet av Votivkirche i Wien (med anledning av kejsar Frans Josefs r\xc3\xa4ddning undan ett mordf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k). Denna kyrka, som stod f\xc3\xa4rdig 1879, ansluter sig till franska gotikens och rhentraktens katedraler utan att vara en efterbildning av n\xc3\xa5gon bland dem. Under tiden byggde han bland annat Nationalbanken (1856-60) i Wien, i romansk stil._NEWLINE_Han fortsatte att odla de medeltida byggnadsformerna, s\xc3\xa4rskilt de gotiska, till b\xc3\xb6rjan av 1860-talet, varefter han fr\xc3\xa4mst \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t ren\xc3\xa4ssansstilen. Bland hans \xc3\xb6vriga offentliga byggnader i Wien kan n\xc3\xa4mnas det \xc3\xb6sterrikiska Museet f\xc3\xb6r konst och industri (fullbordat 1871) och universitetet (p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat 1873). Det sistn\xc3\xa4mnda utf\xc3\xb6rdes i h\xc3\xb6gren\xc3\xa4ssans av blandad italiensk och fransk art, med moderna inslag. Vidare \xc3\xa4r Ferstel upphovsman till \xc3\xa4rkehertig Ludvig Viktors palats och baron Wertheims palats mitt emot det f\xc3\xb6rra vid Schwarzenbergsplatz, r\xc3\xa5dhuset i Tbilisi i italiensk gotik och Lloydshuset i Trieste. Hans f\xc3\xb6rslag till byggnad f\xc3\xb6r tyska riksdagen blev ej antaget._NEWLINE_Ferstel var en av de byggkonstn\xc3\xa4rer som gav det moderna Wien dess arkitektoniska karakt\xc3\xa4r. Han utgav skriften Das b\xc3\xbcrgerliche Wohnhaus und das Wiener Zinshaus (1860, tillsammans med Eitelberger), vilken utgjorde ett viktigt inl\xc3\xa4gg i bostadsfr\xc3\xa5gan.'