b'\n_START_ARTICLE_\nHeliga Birgitta\n_START_SECTION_\nBakgrund och uppv\xc3\xa4xt\n_START_PARAGRAPH_\nHeliga Birgitta f\xc3\xb6ddes omkring 1303 som Birgitta Birgersdotter. Hon h\xc3\xb6rde till en av de svenska medeltida stormans\xc3\xa4tterna s\xc3\xa5som dotter till Birger Petersson till Finsta, Upplands lagman. Var hon f\xc3\xb6ddes och v\xc3\xa4xte upp kan inte med s\xc3\xa4kerhet bevisas. Oavsett all argumentering f\xc3\xb6r olika alternativ som ber\xc3\xb6r faderns \xc3\xa4gande av g\xc3\xa5rdar \xc3\xa4r det \xc3\xa4nd\xc3\xa5 egentligen fr\xc3\xa5ga om var Birgittas mor Ingeborg bodde med sina barn medan fadern, lagmannen hela tiden var ute i sina tj\xc3\xa4nstef\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttningar._NEWLINE_Den \xc3\xa4ldsta traditionen om Birgittas f\xc3\xb6delse g\xc3\xa5r tillbaka \xc3\xa4nda till 1400-talet och en kr\xc3\xb6nika som byggde p\xc3\xa5 material i klostret i Vadstena, skriven av Margareta Clausdotter, som var abbedissa d\xc3\xa4r 1472\xe2\x80\x931486. D\xc3\xa4r s\xc3\xa4gs f\xc3\xb6ljande om Birgittas mor Ingeborg:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dOch man m\xc3\xa5 veta, att hon och hennes v\xc3\xa4rdige herre, de bodde i Uppland p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5rd som kallas Finsta och ligger icke l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n Uppsala. Och d\xc3\xa4r f\xc3\xb6dde hon sin heliga dotter Sankta Birgitta och flera av sina barn, men nu vila hon och hennes \xc3\xa4rade herre i Uppsala domkyrka i Sankta Katarinas kor.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_N\xc3\xa5got bestyrkande av att Finsta var Birgittas f\xc3\xb6delseplats st\xc3\xa5r visserligen inte att finna i de handlingar som \xc3\xa4r bevarade fr\xc3\xa5n svensk medeltid i Svenskt Diplomatarium, men \xc3\xa4ven underlaget i handlingarna f\xc3\xb6r den hypotesen som flera historiker numera st\xc3\xb6djer, att Birgitta var f\xc3\xb6dd och uppv\xc3\xa4xt p\xc3\xa5 Sk\xc3\xb6ldnora kungsg\xc3\xa5rd i Fresta socken i Vallentuna h\xc3\xa4rad \xc3\xa4r svagt. Betr\xc3\xa4ffande Birgers \xc3\xa4gande av g\xc3\xa5rdar i Uppland ingick f\xc3\xb6rvisso bland m\xc3\xa5nga andra gods i arvet efter honom b\xc3\xa5de Finsta och Sk\xc3\xb6ldnora, lika v\xc3\xa4l som m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5rdar i S\xc3\xb6dermanland, \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland och Sm\xc3\xa5land. Vid granskning av flera k\xc3\xb6p- och bytesdokument i diplomatariet visar det sig att tidpunkterna f\xc3\xb6r tilltr\xc3\xa4de kan ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4ttas. Den latinska terminologin f\xc3\xb6r de egendomar man s\xc3\xa5lde och bytte och testamenterade \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 oklar, det \xc3\xa4r fr\xc3\xa5ga om omdiskuterade begrepp och i varje enskilt fall mycket os\xc3\xa4kert vilka delar av egendomarna som \xc3\xa5syftas. Vidare saknas i materialet varje h\xc3\xa4nvisning till p\xc3\xa5 vilken egendom familjens s\xc3\xa4tesg\xc3\xa5rd var bel\xc3\xa4gen. Vad g\xc3\xa4ller ett andra argument som skulle utpeka p\xc3\xa5 Fresta i Vallentuna h\xc3\xa4rad i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r Finsta i Skederids socken, som f\xc3\xb6delseplats n\xc3\xa4mligen frasen om hennes ursprung "in regno Swecie de civitate Frastad" i de p\xc3\xa5vliga kanonisationsakterna \xc3\xa4r det ytterst os\xc3\xa4kert, vilket ocks\xc3\xa5 den svenska utgivaren av texten p\xc3\xa5pekat, om de italienska skrivarna h\xc3\xa4r har uppfattat namnet riktigt; deras missuppfattningar kan ocks\xc3\xa5 ligga bakom att platsen kallas civitas, \xe2\x80\x9dstad\xe2\x80\x9d och inte parochia, \xe2\x80\x9dsocken\xe2\x80\x9d. I testamenten d\xc3\xa4r Birgittas barnbarn testamenterar Sk\xc3\xa4llnora (\xc3\xa4ldre namn p\xc3\xa5 Sk\xc3\xb6ldnora) g\xc3\xa5rd vidare ben\xc3\xa4mns dock g\xc3\xa5rden som "det r\xc3\xa4tta m\xc3\xb6dernet".\n_START_SECTION_\nLivet i Rom\n_START_PARAGRAPH_\nBirgitta begav sig 1349 till Rom. Syftet var att delta i firandet av jubel\xc3\xa5ret 1350 och att f\xc3\xa5 tillst\xc3\xa5nd av p\xc3\xa5ven att grunda en ny klosterorden. Problemet var bara att p\xc3\xa5ven sedan 1309 residerade i den franska staden Avignon samt att kyrkan f\xc3\xb6rbjudit inr\xc3\xa4ttandet av fler ordnar. Detta hindrade dock inte Birgitta som redan tidigare i en uppenbarelse f\xc3\xa5tt veta att hon skulle f\xc3\xa5 se p\xc3\xa5ven och kejsaren m\xc3\xb6tas i Rom. En f\xc3\xb6r tiden s\xc3\xa5 osannolik h\xc3\xa4ndelse att den ledde till en del munterhet hos omgivningen._NEWLINE_I Rom fick hon f\xc3\xb6rst bo i Palazzo della Cancelleria n\xc3\xa4ra basilikan San Lorenzo in Damaso. I Rom drog hon sig inte f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4ga vad hon ans\xc3\xa5g om det andliga f\xc3\xb6rfallet d\xc3\xa4r, n\xc3\xa5got b\xc3\xa5de kardinaler och vanligt folk fick erfara. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver \xc3\xa4gnade hon sin tid \xc3\xa5t att skriva till p\xc3\xa5ven i Avignon och kr\xc3\xa4va att han skulle flytta tillbaka. Sin vardag \xc3\xa4gnade hon \xc3\xa5t att g\xc3\xa5 runt i kyrkorna f\xc3\xb6r att be vid helgonens gravar. Vid kyrkan San Lorenzo in Panisperna p\xc3\xa5 Viminalen bad hon ofta f\xc3\xb6rbipasserande om allmosor till de beh\xc3\xb6vande. Hon gjorde ocks\xc3\xa5 flera pilgrimsresor till bland annat Assisi, klostret Farfa, Neapel och s\xc3\xb6dra Italien._NEWLINE_\xc3\x85r 1368 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde p\xc3\xa5ve Urban V till Rom och den 21 oktober m\xc3\xb6ttes han och den tysk-romerske kejsaren Karl IV i staden. Birgitta kunde l\xc3\xa4mna sin ordensregel till p\xc3\xa5ven som mottog den f\xc3\xb6r granskning. Den 5 augusti 1370 blev den godk\xc3\xa4nd i en reviderad version som Birgitta troligen inte var s\xc3\xa4rskilt n\xc3\xb6jd med. D\xc3\xa4rtill beslutade Urban V att \xc3\xa5terigen l\xc3\xa4mna Italien av s\xc3\xa4kerhetssk\xc3\xa4l, n\xc3\xa5got som Birgitta absolut inte kunde acceptera. Hon profeterade att han skulle drabbas av ett h\xc3\xa5rt slag fr\xc3\xa5n Gud och bli sjuk, och n\xc3\xa4r Urban vistats i Avignon ett par m\xc3\xa5nader dog han.\n_START_SECTION_\nSista \xc3\xa5r, d\xc3\xb6d och begravning\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1371, vid sextio\xc3\xa5tta \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade hon en vallf\xc3\xa4rd till Heliga landet. V\xc3\xa4gen gick via Neapel och Cypern. I Neapel dog hennes son Karl som v\xc3\xa5llat henne mycket bekymmer. Sonens \xc3\xb6de verkar ha tagit Birgitta h\xc3\xa5rt, men senare fick hon en uppenbarelse som intygade att han f\xc3\xb6rl\xc3\xa5tits tack vare hennes b\xc3\xb6ner och t\xc3\xa5rar._NEWLINE_N\xc3\xa4r hon \xc3\xa5terkom till Rom v\xc3\xa5ren 1373 var hon f\xc3\xb6rsvagad av sjukdom och den 23 juli avled hon i sin bostad vid nuvarande Piazza Farnese. Hennes stoft bisattes i kyrkan San Lorenzo in Panisperna i v\xc3\xa4ntan p\xc3\xa5 att hennes kvarlevor skulle f\xc3\xb6ras tillbaka till Sverige och Vadstena. Ett f\xc3\xb6lje i vilket dottern Katarina och sonen Birger ingick, beledsagade kistan. Den 2 december 1373 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades resan mot Vadstena. F\xc3\xa4rden gick \xc3\xb6ver Alperna via Br\xc3\xbcnn och vidare till Danzig. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n seglade f\xc3\xb6ljet till S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping varefter Vadstena n\xc3\xa5ddes den 4 juli 1374.\n_START_SECTION_\nBetydelse och efterm\xc3\xa4le\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1377 gav Birgittas sj\xc3\xa4las\xc3\xb6rjare och v\xc3\xa4n biskopen Alfons av Ja\xc3\xa9n ut den f\xc3\xb6rsta upplagan av hennes Himmelska uppenbarelser. \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5, 1378, skedde ett f\xc3\xb6rnyat godk\xc3\xa4nnande av hennes ordensregel och 1384 kunde klostret i Vadstena invigas.\n_START_SECTION_\nBirgittas kanonisering och kult\n_START_PARAGRAPH_\nProcessen f\xc3\xb6r att kanonisera Birgitta inleddes 1377 och avslutades 1391 med att Birgitta helgonf\xc3\xb6rklarades av p\xc3\xa5ven Bonifatius IX. \xc3\x85r 1999 upph\xc3\xb6jdes heliga Birgitta tillsammans med Katarina av Siena och Edith Stein till skyddshelgon f\xc3\xb6r Europa._NEWLINE_I Sverige f\xc3\xb6ranstaltade \xc3\xa4rkebiskopen Jakob Ulvsson \xc3\xa5r 1470 om att den heliga Birgittas fest skulle firas \xc3\xb6ver hela riket. En tidigare \xc3\xa4rkebiskop, Birger Gregersson, hade f\xc3\xb6rfattat ett officium under sina vistelser p\xc3\xa5 Biskops-Arn\xc3\xb6 i slutet av 1370-talet.\n_START_SECTION_\nKritik mot Birgitta\n_START_PARAGRAPH_\nEn tidig kritikerr\xc3\xb6st till Birgitta kom med Martin Luther, som kallade henne f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9ddie Tolle Brigit\xe2\x80\x9d (den galna Birgitta). Bland reformationsbiskoparna i Sverige fanns nedl\xc3\xa5tande tonfall mot Birgitta. I Svensk kr\xc3\xb6nika kallar Olaus Petri hennes uppenbarelser f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9ddagdr\xc3\xb6mmar.\xe2\x80\x9d Drottning Kristina konstaterade att hon \xe2\x80\x9dhellre ville r\xc3\xa4knas bland de vettiga \xc3\xa4n bland de heliga\xe2\x80\x9d. Som kommentar till pj\xc3\xa4sen Folkungasagans Birgitta kallade August Strindberg henne: \xe2\x80\x9cEn h\xc3\xa4rsklysten, \xc3\xa4resjuk kvinna som medvetet str\xc3\xa4vade efter helgonskapet och makten \xc3\xb6ver \xe2\x80\x99det andra k\xc3\xb6net\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9d och fortsatte: \xe2\x80\x9cAv denna osympatiska kvinna gjorde jag efter urkunderna den oregerliga tossa som nu finnes i dramat, ehuru jag till hennes \xc3\xa4ra l\xc3\xa4t henne vakna till klarhet om sin fjollighet och sitt h\xc3\xb6gmod.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nForskning p\xc3\xa5 Birgittas kropp\n_START_PARAGRAPH_\nI ett sammetskl\xc3\xa4tt tr\xc3\xa4skrin i Vadstena klosterkyrka f\xc3\xb6rvarades till 1645 vad som enligt traditionen s\xc3\xa4gs vara kranierna fr\xc3\xa5n heliga Birgitta, hennes dotter Katarina samt det \xc3\xa4ldre helgonet Sankta Ingrid av Sk\xc3\xa4nninge. Fr\xc3\xa5n detta relikskrin stal den franska balettm\xc3\xa4staren Antoine de Beaulieu under ett bes\xc3\xb6k i klosterkyrkan ett kranium, i tron att det var Heliga Birgittas kranium. Han blev d\xc3\xa4refter r\xc3\xa4dd att som enda katolik i s\xc3\xa4llskapet misst\xc3\xa4nkas f\xc3\xb6r brottet och \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade tre \xc3\xa5r senare kraniet till den franske ambassad\xc3\xb6ren Gaspard Coignet de la Thullerie. Denne tog med sig kraniet till Frankrike och sk\xc3\xa4nkte det kort f\xc3\xb6re sin d\xc3\xb6d till kyrkan i Courson-les-Carri\xc3\xa8res i Bourgogne. Kraniet gavs 1959 till birgittinklosteret i Uden i Nederl\xc3\xa4nderna, d\xc3\xa4r det i dag st\xc3\xa4lls ut som Heliga Birgittas kranium._NEWLINE_Anne-Marie Landtblom, docent i neurologi, och andra forskare vid Link\xc3\xb6pings universitet har f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt utr\xc3\xb6na om Heliga Birgittas gudomliga uppenbarelser i sj\xc3\xa4lva verket var hallucinationer under epileptiska anfall genom att unders\xc3\xb6ka kraniet i klosterkyrkan. Kraniet unders\xc3\xb6ktes p\xc3\xa5 1950-talet av professor Carl-Herman Hjortsj\xc3\xb6 och d\xc3\xa5 uppt\xc3\xa4cktes en urgr\xc3\xb6pning. Det \xc3\xa4r den urgr\xc3\xb6pningen som intresserar forskarna eftersom den kan ha orsakats av en godartad hj\xc3\xa4rntum\xc3\xb6r._NEWLINE_Vid de senaste unders\xc3\xb6kningarna av kranierna i klosterkyrkan anv\xc3\xa4ndes DNA-analys och kol-14-datering. Forskarna presenterade resultatet 2010 och kunde konstatera att kranierna inte tillh\xc3\xb6r mor och dotter. D\xc3\xa4rtill kommer att det \xc3\xa4r minst 200 \xc3\xa5rs \xc3\xa5ldersskillnad p\xc3\xa5 kranierna och att ingen av tidsbest\xc3\xa4mningarna sammanfaller med perioden d\xc3\xa5 Birgitta och Katarina levde._NEWLINE_Eftersom kraniet i Uden \xc3\xa4nnu ej DNA-testats kan d\xc3\xa4remot detta kranium visa sig tillh\xc3\xb6ra Birgitta eller hennes dotter.\n_START_SECTION_\nBirgittinorden av idag\n_START_PARAGRAPH_\nOrden Birgitta grundade finns kvar \xc3\xa4n idag och kallas Den helige Fr\xc3\xa4lsarens orden (Ordo Sanctissimi Salvatoris \'O.Ss.S.\'), i dagligt tal Birgittinorden. Birgittas kvarlevor finns idag i ett relikskrin i Vadstena klosterkyrka. I Svenska kyrkan lever den birgittinska traditionen av b\xc3\xb6ne- och ordensgemenskapen Societas Sanct\xc3\xa6 Birgitt\xc3\xa6, grundad 1920; man samlas varje \xc3\xa5r till generalkapitel i Vadstena kring Birgittas d\xc3\xb6dsdag den 23 juli._NEWLINE_Byggnaden i Rom, d\xc3\xa4r Birgitta levde, Casa di Santa Brigida, inrymmer idag kyrka, kloster och g\xc3\xa4sthem.'