b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Christopher Zeise\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam Christopher Zeise, f\xc3\xb6dd 15 oktober 1789, d\xc3\xb6d 12 november 1847, var en dansk kemist, och r\xc3\xa4knas som den f\xc3\xb6rste i Danmark som \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t organisk kemi. Till hans vetenskapliga bedrifter h\xc3\xb6r att han uppt\xc3\xa4ckte xantogenf\xc3\xb6reningarna, framst\xc3\xa4llde den f\xc3\xb6rsta metallorganiska f\xc3\xb6reningen mellan platina och eten (det s\xc3\xa5 kallade Zeises salt), uppt\xc3\xa4ckte tioler (merkaptaner) och isolerade f\xc3\xa4rg\xc3\xa4mnet i mor\xc3\xb6tter, karoten.\n_START_SECTION_\nTidiga \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nZeise f\xc3\xb6ddes i Slagelse som son till apotekaren Frederik Zeise (1754\xe2\x80\x931836), en ungdomsv\xc3\xa4n till H.C. \xc3\x98rsteds far, och Hanne Ellene, f\xc3\xb6dd Hammond (1755\xe2\x80\x931831), syster till Eiler Hammond. Under sitt elfte \xc3\xa5r sattes Zeise i den skola som Niels Ditlev Riegels uppr\xc3\xa4ttat i Sor\xc3\xb8, men d\xc3\xa5 denne dog redan 1802, gick Zeise p\xc3\xa5 Slagelse Latinskole (samtidigt med den j\xc3\xa4mgamle B.S. Ingemann), tills han 1805 b\xc3\xb6rjade som l\xc3\xa4rling p\xc3\xa5 Kongelig Hof-Apotek i K\xc3\xb6penhamn. Apotekets \xc3\xa4gare Gottfried Becker var en skicklig kemist och hade tj\xc3\xa4nst som extraordinarie professor i kemi vid universitetet, men Zeise k\xc3\xa4nde sig ej tillfreds d\xc3\xa4r utan klagade efter bara n\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader \xc3\xb6ver sin h\xc3\xa4lsa och han kom hem p\xc3\xa5 egen beg\xc3\xa4ran._NEWLINE_Nu b\xc3\xb6rjade hans intresse f\xc3\xb6r naturvetenskap att utvecklas. Han l\xc3\xa4ste inte endast Nicolai Tychsens Theoretisk og praktisk Anvisning til Apothekerkunsten, utan ocks\xc3\xa5 Grens Kemi, Adam Wilhelm Hauchs Begyndelses-Grunde i Naturl\xc3\xa6ren och \xc3\x98rsteds avhandlingar i Skandinavisk Litteraturselskabs Skrifter, s\xc3\xa4rskilt den om sj\xc3\xa4lvant\xc3\xa4ndning, ett f\xc3\xb6r den tiden m\xc3\xa4rkv\xc3\xa4rdigt arbete som gjorde starkt intryck p\xc3\xa5 honom. Samtidigt experimenterade han med en hemmagjord voltastapel, och det st\xc3\xa4mmer nog, vad han sj\xc3\xa4lv s\xc3\xa4ger i n\xc3\xa5gra sj\xc3\xa4lvbiografiska notiser, att hans kunskaper raskt v\xc3\xa4xte. F\xc3\xb6re 17 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder kunde han ordna om faderns apotek efter den nya farmakop\xc3\xa9n fr\xc3\xa5n 1805, som inf\xc3\xb6rde den antiflogistiska nomenklaturen. Ungef\xc3\xa4r samtidigt, sommaren 1806, omtalar han \xe2\x80\x9den mig h\xc3\xb8jst m\xc3\xa6rkv\xc3\xa6rdig opv\xc3\xa5gning for noget h\xc3\xb8jere, for videnskabelig \xc3\xa5ndsvirksomhed i almindelighed, men for naturvidenskab, fornemmelig kemi, det dybe og forborgne deri, i s\xc3\xa6rdeleshedshed\xe2\x80\x9d. Hur starkt intryck den h\xc3\xa4r upplevelsen gjorde p\xc3\xa5 honom, kan man sluta sig till av att han nu ville \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till K\xc3\xb6penhamn men inte till apoteksv\xc3\xa4rlden utan f\xc3\xb6r att aktivare och friare satsa p\xc3\xa5 kemin._NEWLINE_P\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1806 kom han i huset hos \xc3\x98rsted, som han fick assistera vid f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar och f\xc3\xb6rberedelserna d\xc3\xa4rtill. Zeise uppeh\xc3\xb6ll sig d\xc3\xa4r i flera \xc3\xa5r, vilket s\xc3\xa4kert var av stor betydelse f\xc3\xb6r hans utveckling. \xc3\x98rsted ber\xc3\xa4ttar sj\xc3\xa4lv hur han p\xc3\xa5verkade honom genom samtal, uppmuntrade honom, d\xc3\xa5 han sj\xc3\xa4lv uttalade \xc3\xb6nskan om att ta examen artium, men framf\xc3\xb6rde inte denna tanke sj\xc3\xa4lv till honom, vilket skulle ha kunnat f\xc3\xb6rsvagat hans lust, ty Zeise hatade allt tv\xc3\xa5ng. \xe2\x80\x9dMin utilb\xc3\xb8jelighed til at skolemesterere\xe2\x80\x9d, s\xc3\xa4ger \xc3\x98rsted, \xe2\x80\x9dog hans til at lade sig skolemesterere stemmede godt med hinanden\xe2\x80\x9d. Zeise blev student 1809 under det ber\xc3\xb6mda \xe2\x80\x9dprofessor\xc3\xa5ret\xe2\x80\x9d tillsammans med Jacob Hornemann Bredsdorff, Christian Georg Nathan David, H.N. Clausen, Christian Flor, Johan Ludvig Heiberg, Janus Lauritz Andreas Kolderup-Rosenvinge, Lemming, Conrad Matthias Lunding och Hans Peter Thrige. Det akademiska umg\xc3\xa4nget med flera av dem samt med Hector Frederik Janson Estrup har s\xc3\xa4kert i h\xc3\xb6g grad bidragit till hans utveckling. Det l\xc3\xa5g nog icke i hans natur att ta emot intryck fr\xc3\xa5n omgivningen \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9dhan var hverken selv meget meddelsom eller let til at hengive sig til andres meddelelse, men hvor han m\xc3\xb8dte en tanke, som tiltalte ham, indpr\xc3\xa6gedes den dybt i hans fastholdende sind\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nUniversitetsutbildning och utlandsvistelser\n_START_PARAGRAPH_\nZeise hade f\xc3\xb6rst t\xc3\xa4nkt studera medicin, men efter att han h\xc3\xb6rt p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar stod det klart att hans studier hade en bredare vetenskaplig bas, och kemin var och f\xc3\xb6rblev hans favorit\xc3\xa4mne. Han experimenterade st\xc3\xa4ndigt i \xc3\x98rsteds laboratorium, men d\xc3\xa5 det den g\xc3\xa5ngen inte fanns n\xc3\xa5gra utsikter till en l\xc3\xa4rarbana vid universitetet, tog han 1815 farmaceutisk examen, senare magisterkonferensen och f\xc3\xb6rsvarade 21 oktober 1817 en doktorsavhandling om alkaliernas verkan p\xc3\xa5 organiska \xc3\xa4mnen. Den experimentella delen av arbetet utf\xc3\xb6rde han i ett litet laboratorium, som han 1816 hade inr\xc3\xa4ttat \xc3\xa5t sig p\xc3\xa5 apoteket i Slagelse._NEWLINE_D\xc3\xa5 universitetet inte hade vare sig en professur i kemi eller \xc3\xb6vningslaboratorium inom detta \xc3\xa4mne, ville Zeise komma utomlands, d\xc3\xa4r det just under 1800-talets f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5r skedde en rad banbrytande uppt\xc3\xa4ckter; denna tidsperiod \xc3\xa4r en av de d\xc3\xa4r mest h\xc3\xa4nde i kemins historia. \xc3\x85r 1818 lyckades han ocks\xc3\xa5 skaffa pengar till en studieresa, dels fr\xc3\xa5n Fonden ad usus publicos, dels med hj\xc3\xa4lp av sl\xc3\xa4ktingar, och den 12 april p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade han en utrikesresa tillsammans med Ingemann, under \xc3\xa5ren 1814\xe2\x80\x931816 hans rumskamrat p\xc3\xa5 Valkendorfs Kollegium. Dock skildes de snart, varvid Zeise stannade i G\xc3\xb6ttingen, d\xc3\xa4r han i fyra m\xc3\xa5nader arbetade i Friedrich Strohmeyers laboratorium, ett av f\xc3\xa5 \xc3\xb6vningslaboratorier i Tyskland p\xc3\xa5 den tiden. Han utbildade sig s\xc3\xa4rskilt sig i analytisk kemi, vari han senare skulle bli en stor m\xc3\xa4stare. I omkring ett \xc3\xa5r uppeh\xc3\xb6ll han sig sedan i Paris. En resedagbok visar hur flitig han var och skildrar levande de intryck han fick av de ber\xc3\xb6mda franska vetenskapsm\xc3\xa4nnen, som han kom i ber\xc3\xb6ring med eller h\xc3\xb6rde f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sa. Ocks\xc3\xa5 Berzelius, som kom till Paris i augusti 1818, fick Zeise m\xc3\xb6jlighet att stifta personlig bekantskap med; denne mottog Zeise med stor v\xc3\xa4lvilja, uttalade sig mycket uppmuntrande om hans doktorsavhandling och fick en best\xc3\xa5ende aktning f\xc3\xb6r och v\xc3\xa4nskap med honom._NEWLINE_N\xc3\xa4r Zeise kom hem p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1819, var utsikterna inte ljusa f\xc3\xb6r en anst\xc3\xa4llning vid universitetet, fast\xc3\xa4n han var den ende vetenskapligt utbildade kemisten i Danmark. Emellertid beviljades han i slutet av \xc3\xa5ret en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r alla en st\xc3\xb6rre gratifikation av Fonden ad usus publicos, f\xc3\xb6r, som det heter i Heinrich Ernst Schimmelmanns och Johan Sigismund von M\xc3\xb8stings utl\xc3\xa5tande, \xe2\x80\x9dat bevare denne udm\xc3\xa6rket duelige mand for sin videnskab\xe2\x80\x9d. Och d\xc3\xa5 universitetet samma \xc3\xa5r hyrde en l\xc3\xa4genhet p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rregade (nuvarande nummer 21) till fysisk samling och fysikundervisning, fick \xc3\x98rsted k\xc3\xb6ket inrett till ett torftigt litet laboratorium, som Zeise sattes att f\xc3\xb6rest\xc3\xa5 mot ett \xc3\xa5rligt honorar fr\xc3\xa5n statskassan, som p\xc3\xa5 den tiden ofta st\xc3\xb6ttade det beh\xc3\xb6vande universitet. I detta s\xc3\xa5 kallade kongelige \xc3\xb8velseslaboratorium hade han f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ret tio elever, som han h\xc3\xb6ll f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar f\xc3\xb6r, dels i sj\xc3\xa4lva laboratoriet, dels i samlingssalen.\n_START_SECTION_\nKemistkarri\xc3\xa4r i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4r verkade Zeise fram till 1824, d\xc3\xa5 \xc3\x98rsted opterade professorg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Studiestr\xc3\xa6de, som sedan blev Polyteknisk L\xc3\xa6reanstalts f\xc3\xb6rsta lokal, och d\xc3\xa4r nu en stallbyggnad p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden gjordes om till ett kemiskt laboratorium. Detta inredde Zeise sj\xc3\xa4lv, och d\xc3\xa5 den polytekniska l\xc3\xa4roanstalten uppr\xc3\xa4ttades 1829 med Zeises medverkan, fick han det n\xc3\xa5got utvidgat, p\xc3\xa5 det att han inte ville \xc3\xb6verge den arbetslokal, som blivit honom k\xc3\xa4rt, fast\xc3\xa4n han som medlem i l\xc3\xa4roanstaltens styrelse kunde v\xc3\xa4lja mellan detta och det nya laboratoriet p\xc3\xa5 St. Pederstr\xc3\xa6de, som nu blev Johan Georg Forchhammers. I juni 1822 var utn\xc3\xa4mndes han till extraordinarie professor i kemi, som nu \xc3\xa4ntligen fick en egen professur, besatt med en riktig kemist. I det lilla laboratoriet p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rregade uppt\xc3\xa4ckte han xantogensyra. Avhandlingen d\xc3\xa4rom bel\xc3\xb6nade Videnskabernes Selskab med sin silvermedalj, och \xc3\xa5ret d\xc3\xa4refter upptog de honom till ledamot p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rslag av \xc3\x98rsted._NEWLINE_N\xc3\xa4stan alla vetenskapliga arbeten Zeise utf\xc3\xb6rde under \xc3\xa5rens lopp i dessa torftiga laboratorier finns i Videnskabernes Selskabs skrifter och \xc3\xb6versikter. De utm\xc3\xa4rker sig alla genom stor originalitet och exakthet, och de har till stor del haft v\xc3\xa4sentlig betydelse f\xc3\xb6r vetenskapens utveckling \xc3\xa4nda till den senaste tid. Hans uppt\xc3\xa4ckt av merkaptan och etylsvavel fr\xc3\xa5n 1833 blev snabbt till ett viktigt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r den radikalteori, som Jacob Berzelius och Justus von Liebig utvecklade, och har senare p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga s\xc3\xa4tt framkallat viktiga kemiska unders\xc3\xb6kningar. Ocks\xc3\xa5 det bekanta s\xc3\xb6mnmedlet sulfonal framst\xc3\xa4lls med hj\xc3\xa4lp av merkaptan. Merkaptanets h\xc3\xb6gst motbjudande och intensiva lukt, som g\xc3\xb6r att sulfonalfabrikerna f\xc3\xa5r anl\xc3\xa4ggas i avsides bergstrakter, avskr\xc3\xa4ckte inte Zeise fr\xc3\xa5n att i \xc3\xa5ratal arbeta med det i sina f\xc3\xb6rkrympta lokaler. Xantogensyra, vars unders\xc3\xb6kning han oftare \xc3\xa5terupptog, har blivet utg\xc3\xa5ngspunkt f\xc3\xb6r viktiga arbeten under senare tid, ja f\xc3\xb6r en dansk doktorsavhandling fr\xc3\xa5n 1904. I teknisk riktning har xantogensyrasalt f\xc3\xa5tt betydelse f\xc3\xb6r syntetisk framst\xc3\xa4llning av indigo och viskos, som anv\xc3\xa4nds till framst\xc3\xa4llning av vattent\xc3\xa4ta textilier och syntetsilke, \xc3\xa4r en xantogenaktig f\xc3\xb6rening. Zeises f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k med verkan mellan klorplatina och etanol gav upphov till en rad f\xc3\xb6reningar, som var utan n\xc3\xa5gon som helst analogi n\xc3\xa4r de tillkom (1830). De blev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r mottagna med misstroende av Liebig, som angrep Zeise dock med nya analyser tillbakavisade som ganska ober\xc3\xa4ttigade. Zeises resultat blev d\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 utan f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5ll godk\xc3\xa4nt 1861 av de utm\xc3\xa4rkta tyska kemisterna Peter Griess och Martius, men deras fulla betydelse blev dock f\xc3\xb6rst klarlagd n\xc3\xa4r Alfonso Cossa i Turin \xc3\xa5r 1891 uppt\xc3\xa4ckte en ny serie platinaammoniaksalter och Sophus Mads J\xc3\xb8rgensen \xc3\xa5r 1900 p\xc3\xa5visade den m\xc3\xa4rkligaste analogi mellan dessa och Zeises f\xc3\xb6reningar. Zeise var den f\xc3\xb6rste, som gav den kvalitativa analysen av organiska \xc3\xa4mnen en systematisk bearbetning, och det var p\xc3\xa5 grund av Zeises f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar som hans elev Christen Thomsen Barfoed skrev sin enast\xc3\xa5ende bok i detta \xc3\xa4mne och till\xc3\xa4gnade den minnet av Zeise._NEWLINE_Som l\xc3\xa4rare var Zeise str\xc3\xa4ng i kraven p\xc3\xa5 elevernas noggrannhet, plikttrogenhet, ordning och flit - samma egenskaper som i h\xc3\xb6g grad pr\xc3\xa4glade honom sj\xc3\xa4lv. Hans f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar var s\xc3\xa4kert torra men mycket grundliga. Han var en ypperlig experimentator, och hans f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningslaborationer misslyckades aldrig. B\xc3\xa5de i hans l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker och i hans avhandlingar m\xc3\xa4rker man hur rudiment\xc3\xa4rt spr\xc3\xa5ket var p\xc3\xa5 den tiden f\xc3\xb6r att uttrycka kemiska begrepp och operationer, och man kan inte bortse fr\xc3\xa5n att hans omsorger f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 med alla iakttagelser gjorde texterna tunga. Men det b\xc3\xb6r p\xc3\xa5pekas hur outvecklad den organiska kemin var p\xc3\xa5 den tiden, s\xc3\xa5 att det ej var l\xc3\xa4tt att skilja mellan viktigt och oviktigt, och att lagar som nu omfattar hela rader och grupper av f\xc3\xb6reningar p\xc3\xa5 den tiden n\xc3\xa4ppeligen kunde anas av de spridda, tillf\xc3\xa4lligt uppdagade f\xc3\xb6reningar man k\xc3\xa4nde till. Det b\xc3\xb6r till\xc3\xa4ggas, att en ovanligt klar blick, som verkar h\xc3\xb6ra en l\xc3\xa5ngt senare tid till, ingalunda \xc3\xa4r s\xc3\xa4llsynt i hans b\xc3\xb6cker och i de enstaka f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsmanuskript som bevarats, liksom att n\xc3\xa4r han inte behandlar kemiska \xc3\xa4mnen, t. ex. i resedagboken och i flera mindre artiklar, \xc3\xa4r hans stil klar, hans uttryck tr\xc3\xa4ffande och hans spr\xc3\xa5k gott.\n_START_SECTION_\nFamilj och privatliv\n_START_PARAGRAPH_\nHan gifte sig 24 februari 1842 med Maren Martine Bjerring, f\xc3\xb6dd Brock, (1806\xe2\x80\x931857), dotter till Christian Brock vid stempelkontoret och Ulrikke Marie, f\xc3\xb6dd Nielsen._NEWLINE_Zeises h\xc3\xa4lsa var skr\xc3\xb6plig. Han led i h\xc3\xb6g grad av hypokondri, ett arv fr\xc3\xa5n hans mor och s\xc3\xa4rskilt fr\xc3\xa5n hans morfar. Fr\xc3\xa5n1835 b\xc3\xb6rjade en rad sjukdoms\xc3\xa5r, under vilka hans aff\xc3\xa4rer delvis fick sk\xc3\xb6tas av andra, och han dog 12 november 1847.'