b'\n_START_ARTICLE_\nBarbara av Celje\n_START_PARAGRAPH_\nBarbara av Cejle, f\xc3\xb6dd 1392, d\xc3\xb6d 1451, var en tysk-romersk kejsarinna och drottning av Ungern och B\xc3\xb6hmen, och tidvis Ungerns regent i makens fr\xc3\xa5nvaro. Hon var gift med Sigismund av Ungern. Hon blev k\xc3\xa4nd som "Tysklands Messalina".\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nDotter till greve Herman II av Cejle och Anna av Schaunberg. Hon f\xc3\xb6rlovades 1401 och gifte sig med Sigismund 1405 eller 1408; hon kr\xc3\xb6ntes till Ungerns drottning \xc3\xa5r 1408. Hennes kontakter och arvsanspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 Ungerns tron var ett sk\xc3\xa4l till \xc3\xa4ktenskapet; Sigismund motiverade med det sin r\xc3\xa4tt att kvarst\xc3\xa5 som Ungerns monark efter sin f\xc3\xb6rsta frus d\xc3\xb6d. Barbara var sl\xc3\xa4kt med drottning Maria av Ungern; hennes farmor Katarina av Bosnien var troligen syster till Marias mor Elisabet av Bosnien._NEWLINE_Barbara tillbringade sin mesta tid i Ungern. Hon var Ungerns regent under makens fr\xc3\xa5nvaro \xc3\xa5ren 1412, 1414, 1416 och 1418. 1429 deltog hon vid kongressen i Luck. Hon kr\xc3\xb6ntes till Tysklands drottning 1414, tysk-romersk kejsarinna 1433, och B\xc3\xb6hmens drottning 1437. Barbara f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte med sin bror och brorson Ulrich Friedrich \xc3\xb6vertala de tjeckiska partierna att placera Vladislav III av Polen eller Casimir av Polen p\xc3\xa5 B\xc3\xb6hmens tron efter Sigismunds d\xc3\xb6d i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r sv\xc3\xa4rsonen hertig Albert av \xc3\x96sterrike: Barbara skulle d\xc3\xa5 gifta sig med Wladyslaw. Maken gav d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r den 5 december 1437 order om att hon skulle f\xc3\xa4ngslas i Bratislava._NEWLINE_Hon ska ha varit ateist, f\xc3\xb6rl\xc3\xb6jligat tron p\xc3\xa5 ett liv efter d\xc3\xb6den och f\xc3\xb6rbjudit sina hovdamer att be b\xc3\xb6ner. Hon var bildad och talade slovenska, tyska och latin. Hon beskrivs som vacker och intelligent. Maken var ofta otrogen, och Barbara ska \xc3\xa4ven sj\xc3\xa4lv ha haft andra f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Tomas Pri\xc5\xa1uch prisade hennes sk\xc3\xb6nhet, och enligt Aeneas Sylvius var hon otrogen, d\xc3\xa5 \xe2\x80\x9den otrogen make befriar sin maka fr\xc3\xa5n \xc3\xa4ktenskapsl\xc3\xb6ftet\xe2\x80\x9d. 1419 intr\xc3\xa4ffade en brytning med maken, som f\xc3\xb6rvisade henne f\xc3\xb6r \xc3\xa4ktenskapsbrott med dottern fr\xc3\xa5n hovet till egendomen Grosverdeno vid Oradea. De f\xc3\xb6rsonades 1420; enligt Sigismund von Eberhard \xc3\xa5r 1421, d\xc3\xa5 hon fick \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till hovet._NEWLINE_Vid makens d\xc3\xb6d frisl\xc3\xa4pptes hon och f\xc3\xb6rvisades sedan fr\xc3\xa5n Ungern, och all hennes egendom konfiskerades. Hon bosatte sig i Polen, d\xc3\xa4r hon fick Podolsk till f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning; uppgifterna skiljer sig dock n\xc3\xa5got. Enligt Pagal Dlugo\xc5\xa1\xc4\x85 ankom hon till Polen 1438 och fick i st\xc3\xa4llet Sandomierz i f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning. Enligt kardinal Enea Silvio Piccolomini hade hon ett harem av \xc3\xa4lskare. Hon \xc3\xa4gnade sina sista \xc3\xa5r \xc3\xa5t alkemi och ockultism. Hon bosatte sig 1441 i Melnik i Tjeckien. Fr\xc3\xa5n 1448 f\xc3\xb6rde hon med sig ett b\xc3\xa4rbart altare och en biktfar i r\xc3\xa4dsla f\xc3\xb6r d\xc3\xb6den, vilket fick kardinal Piccolomini att s\xc3\xa4ga att hon dog som kristen. Hon avled i pesten.'