b'\n_START_ARTICLE_\nUkrainas historia\n_START_PARAGRAPH_\nDen h\xc3\xa4r artikeln behandlar nationalstaten Ukrainas historia. Stora delar av det omr\xc3\xa5de som idag utg\xc3\xb6r Ukraina var under 800-1200-talet k\xc3\xa4nt som Kievriket eller Kyjivska Rus och grundades av Rurik eller Rjurik, p\xc3\xa5 svenska R\xc3\xb6rik, ca 830, till 879 som enligt Nestorskr\xc3\xb6nikan var en varjag, av rusernas stam (identifierade med svear[1] ). Ruserna f\xc3\xa4rdades fr\xc3\xa5n Sverige och Roslagen l\xc3\xa4ngs floderna. Omr\xc3\xa5det har en l\xc3\xa5ng historia av folkvandringar, och som plats f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga sv\xc3\xa5ra krig, men \xc3\xa4ven blomstrande kulturliv.\n_START_SECTION_\nTidig historia (\xe2\x80\x93800-talet)\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta identifierade folkgrupperna som befolkade Ukraina var det neolitiska folket av trypilliska kulturen, f\xc3\xb6ljt av kimmerierna, skyterna, sarmaterna, och goterna, tillsammans med andra nomadfolk som anl\xc3\xa4nde under f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rtusendet f.Kr. Under denna period var skyternas omr\xc3\xa5de en genomfartsled f\xc3\xb6r migrerande folk fr\xc3\xa5n Asien till Europa._NEWLINE_Omkring 600 f.Kr. grundade grekiska emigranter kolonierna Tyras, Olbia och Hermonassa vid Svarta havets nord\xc3\xb6stra kust. D\xc3\xa4r finns romerska och bysantinska kulturminnen bevarade._NEWLINE_Slaviska stammar ockuperade s\xc3\xa5 tidigt som p\xc3\xa5 500-talet de centrala och \xc3\xb6stliga omr\xc3\xa5den som skyterna bebodde. Under denna period ockuperade antescivilisationen, som troligen var slavisk, st\xc3\xb6rre delen av dagens Ukraina.\n_START_SECTION_\nGalizien-Volynien (1200/1300-talet)\n_START_PARAGRAPH_\nKievriket blev efter mongolernas invasion ett hertigd\xc3\xb6me, som str\xc3\xa4ckte sig till Kiev och stora delar av dagens Ukraina, under namnet Galizien-Volynien._NEWLINE_Kort dessf\xc3\xb6rinnan hade Vladimir den store uppr\xc3\xa4ttat st\xc3\xa4derna Galizia och Volodymyr-Volynskyi som regionala huvudst\xc3\xa4der f\xc3\xb6r i rikets v\xc3\xa4stra delar. Denna nya, mer exklusiva ukrainska stat grundades p\xc3\xa5 dulibianska, tivertsianska och bilyy chorvatska (vita kroatiska) stammar. Staten regerades av \xc3\xa4ttlingar till Jaroslav den vise och Vladimir II Monomach. En kort period styrdes landet av en ungersk adelsman. Oroligheter med grannl\xc3\xa4nderna Polen och Litauen b\xc3\xb6rjade blossa upp, tillika \xc3\xa5terkommande krig med hertigd\xc3\xb6met Tjernihiv i \xc3\xb6ster. Landet n\xc3\xa5dde sin h\xc3\xb6jdpunkt n\xc3\xa4r det regerade omr\xc3\xa5det fr\xc3\xa5n Valakiet/Bessarabien och hela v\xc3\xa4gen till Svarta havets strand._NEWLINE_Under denna period (cirka 1200-1400-talet) var varje hertigd\xc3\xb6me i regel sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt. Staten Galizien-Volynien hamnade i krig med mongolerna, som krossades med Polens st\xc3\xb6d och drevs mot Svarta havet och \xc3\xb6sterut. Under denna period ben\xc3\xa4mns regenten "kung av Rus" f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen; innan dess hade titeln varit storhertig eller prins.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rlust av sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1300-talet l\xc3\xa5g Polen och Litauen i krig mot Gyllene Horden, och tillf\xc3\xa4lligtvis \xc3\xb6vergick st\xc3\xb6rre delen av norra och v\xc3\xa4stra Ukraina till Polen och Litauen. Litauen tog \xc3\xb6ver Volynien inklusive Kiev regionen, och regenterna i Litauen lade till titeln "Regent av Rus". Polen \xc3\xb6vertog regionen Galizien och Carpatho-Rus. I anslutning till unionen mellan Polen och Litauen flyttade polacker, tyskar, armenier och judar till omr\xc3\xa5det vilket ledde till en blandad etnisk sammans\xc3\xa4ttning hos befolkningen.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96verg\xc3\xa5ngen till ryskt och \xc3\xb6sterrikiskt styre\n_START_PARAGRAPH_\nRyska tsarernas styre \xc3\xb6ver dagens centrala Ukraina blev alltmer p\xc3\xa5tagligt. Genom delningen av Polen kom hela Galizien under \xc3\xb6sterrikiskt styre, medan Ungerns styre \xc3\xb6ver Karpaterna fortsatte. Ukrainskspr\xc3\xa5kiga f\xc3\xb6rfattare och intellektuella inspirerades av den nationalistiska andan som spirade bland europeiska folk som lydde under olika imperier, och \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttade ukrainska spr\xc3\xa5kliga och kulturella traditioner och str\xc3\xa4vade f\xc3\xb6r att skapa en ukrainsk nation._NEWLINE_Fram till b\xc3\xb6rjan av 1840-talet betraktade den ukrainska eliten f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till Ryssland som ett system av kompletterande lojaliteter. Man kunde p\xc3\xa5 en och samma g\xc3\xa5ng vara en "ukrainsk" patriot och en lojal unders\xc3\xa5te i Ryska imperiet. Den \xc3\xb6vergripande nationalk\xc3\xa4nslan vilade p\xc3\xa5 en "allrysk" eller "panslavisk" identitet (inkluderat talare av alla olika \xc3\xb6stslaviska spr\xc3\xa5ken). Fr\xc3\xa5n 1840-talet v\xc3\xa4xte dock tanken p\xc3\xa5 ukrainska och ryska som tv\xc3\xa5 separata nationalspr\xc3\xa5k sig allt starkare \xe2\x80\x93 trots det tidvis starka f\xc3\xb6rtrycket av det ukrainska spr\xc3\xa5ket. Den ukrainska intelligentians f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att utmana det ryska zsarstyret slutade med att deltagarna greps och deporterades. Samtidigt p\xc3\xa5gick inom intelligentian, den bildade klassen i samh\xc3\xa4llet, en dragkamp mellan dem som k\xc3\xa4mpade f\xc3\xb6r ukrainarnas frig\xc3\xb6relse och panslavister, det vill s\xc3\xa4ga personer som betonade de slaviska folkens gemensamma intressen. \xc3\x84ven i Galizien v\xc3\xa4cktes nationalistiska k\xc3\xa4nslor bland ukrainarna. Staden Lemberg och dess universitet blev centrum f\xc3\xb6r den ukrainska nationalismen. Denna v\xc3\xa4xande nationalk\xc3\xa4nsla kulminerade i Ukrainska revolutionen 1917, n\xc3\xa4r under en kort tid etablerades en separat stat, Ukrainska folkrepubliken, vid sidan av det revolution\xc3\xa4ra Ryssland (efter 1922 Ryska SSR)._NEWLINE_Industrialiseringen i den \xc3\xb6stra delen av Ukraina i slutet av 1800-talet medf\xc3\xb6rde stora sociala f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar: inflyttning till st\xc3\xa4derna, uppkomsten av en arbetarklass samt en f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkt f\xc3\xb6rryskning._NEWLINE_I synnerhet ryssarna uppr\xc3\xa4ttade strikta restriktioner f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhindra det ukrainska spr\xc3\xa5ket och kulturens inflytande, och f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d m\xc3\xa4nniskorna att tala och att studera ukrainska. \xc3\x85r 1876 f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds undervisning p\xc3\xa5 ukrainska och utgivning av ukrainska b\xc3\xb6cker och tidskrifter. Detta f\xc3\xb6rbud upph\xc3\xa4vdes efter 1905 \xc3\xa5rs revolution i Ryssland. De ukrainare som lydde under \xc3\x96sterrike utsattes inte i samma utstr\xc3\xa4ckning av strikta restriktioner. Under denna epok b\xc3\xb6rjade det ukrainska folket f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen anv\xc3\xa4nda namnet "Ukraina" i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r Rutenien. Ukrainas guvernementens egenart b\xc3\xb6rjade ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5 f\xc3\xb6rnyad betydelse, och den ukrainska nationalismen tilltog i styrka p\xc3\xa5 olika sidor om nationsgr\xc3\xa4nserna.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4rldskrig och revolution\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och den ryska oktoberrevolutionen 1917 splittrade habsburgarnas och det ryska imperiet, deklarerade Ukraina sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. Mellan 1917 och 1918 uppn\xc3\xa5dde tre ukrainska republiker sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet, n\xc3\xa4mligen Rada, direktoratet, Hetmanaten, och den Ukrainska folkrepubliken._NEWLINE_\xc3\x85r 1919 hade polska styrkor tagit kontroll \xc3\xb6ver stora delar av v\xc3\xa4stra Ukraina, efter att ha g\xc3\xa5tt segrade ur det Polsk-ukrainska kriget. V\xc3\xa4stukrainska folkrepubliken under ledning av Kost Levytskij och Jevhen Petrusjevytj hade misslyckats med att skapa en ukrainsk stat p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5den i \xc3\xb6stra Galizien, som b\xc3\xa5de polacker och ukrainare gjorde anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nUkrainska folkrepubliken I (1917\xe2\x80\x9318)\n_START_PARAGRAPH_\nI samband med den ryska februarirevolutionen 1917 bildades ett ukrainskt r\xc3\xa5d i Kiev, Rada, vilket med allt st\xc3\xb6rre kraft h\xc3\xa4vdade kravet p\xc3\xa5 ukrainsk autonomi. Radan konstituerade sig under oktober och kom genast i konflikt med revotionsregeringen i Petrograd. Det f\xc3\xb6rsvagade bandet till den ryska centralregeringen brast i samband med bolsjevikernas revolution i november ("oktoberrevolutionen" enligt den gamla kalendern). De ukrainska b\xc3\xb6nderna hade d\xc3\xa5 varit med om att annektera storgodsen, men en kommunistregim lockade dem inte s\xc3\xa4rskilt. Kiev vill inte l\xc3\xa4ngre n\xc3\xb6ja sig med autonomi utan kr\xc3\xa4vde full sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet (se ukrainska revolutionen). Historikern Hrusjevskyj gjorde upp ett f\xc3\xb6rslag till en federativ statsf\xc3\xb6rfattning, vilket skar sig rej\xc3\xa4lt mot Lenins krav. Ukraina proklamerade sig som en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig folkrepublik, vilken de facto erk\xc3\xa4ndes av ententemakterna._NEWLINE__NEWLINE_Den nya ukrainska regeringen var dock svag och kunde inte freda sitt territorium. Omr\xc3\xa5dena i \xc3\xb6ster \xc3\xb6versv\xc3\xa4mmades av ryska trupper och plundrande band, underst\xc3\xb6dda av inhemska bolsjeviker. Ententen kunde inte heller ge praktiskt st\xc3\xb6d till den ukrainska staten, s\xc3\xa5 d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r s\xc3\xb6kte Radan st\xc3\xb6d hos Tyskland och \xc3\x96sterrike. Genom freden 8 februari 1918 i Brest-Litovsk mellan Ukrainska folkrepubliken och centralmakterna, erk\xc3\xa4nde dessa landets sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. Tyskland och \xc3\x96sterrike (som fortfarande deltog i f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget p\xc3\xa5 \xc3\xb6vriga fronter) hoppades kunna f\xc3\xa5 spannm\xc3\xa5l och andra livsmedel fr\xc3\xa5n jordbrukslandet Ukraina. F\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 detta skedde en total tysk-\xc3\xb6sterrikisk ockupation av Ukraina som utstr\xc3\xa4cktes \xc3\xa4nda bort till Don och Azovska sj\xc3\xb6n\n_START_SECTION_\nUkrainska folkrepubliken II (Direktoratet, 1918\xe2\x80\x9321)\n_START_PARAGRAPH_\nUnder december och januari gjorde direktoriet vad de kunde f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 samma g\xc3\xa5ng komma till samf\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd med Lenin och vinna ententens st\xc3\xb6d. Man misslyckades p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da fronterna, och snart befann Ukraina sig i krig med Sovjetryssland. N\xc3\xa5gon hj\xc3\xa4lp av ententetrupperna, som baserats i Odessa f\xc3\xb6r att underst\xc3\xb6dja de vita trupperna i det ryska inb\xc3\xb6rdeskriget, stod inte att n\xc3\xa5._NEWLINE__NEWLINE_Under vintern hade rutenerna (de ukrainsktalande i det s\xc3\xb6nderfallande \xc3\x96sterrike-Ungern) proklamerat sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet under namnet V\xc3\xa4stukrainska republiken. Det gick inte helt sm\xc3\xa4rtfritt, eftersom man d\xc3\xa5 fick tv\xc3\xa5 nya fiender \xe2\x80\x93 det \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttade Polen (i Galizien) och Rum\xc3\xa4nien (i Bukovina)._NEWLINE_Petljura lyckades trots detta samla till en ukrainsk arm\xc3\xa9 f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara sitt territorium. Dessutom fanns st\xc3\xb6d av talrika friskaror. I januari tvangs man utrymma Kiev och flytta regeringen till Vinnytsia i s\xc3\xb6der, men Petljura h\xc3\xb6ll ut mot \xc3\xb6vermakten i tre \xc3\xa5rs tid; han tillfogade under sommaren 1918 ryssarna flera nederlag. 1 september sl\xc3\xb6ts fred mellan Polen och Ukrainska folkrepubliken, som d\xc3\xa4r tvangs l\xc3\xa4mna \xc3\xb6ver Galizien till polackerna._NEWLINE_Under 1919 fick Petljura en ny fiende i den "vita" generalen Denikin, som inte vill veta av ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt Ukraina. Denikin intog i augusti Kiev men tvangs sj\xc3\xa4lv utrymma den ukrainska huvudstaden i december, n\xc3\xa4r bolsjevikerna anl\xc3\xa4nde. Petljura s\xc3\xb6kte under tiden skydd och st\xc3\xb6d hos Polen, vilket genom Pi\xc5\x82sudskis offensiv v\xc3\xa5ren 1920 tycktes kunna ge krigslycka \xc3\xa4ven \xc3\xa5t Petljura. Petljuras tv\xc3\xa5 divisioner f\xc3\xb6renades med den polska invasionsarm\xc3\xa9n, som hoppades att ukrainska friskaror skulle f\xc3\xb6rena sig i ett allm\xc3\xa4nt uppror._NEWLINE_Alliansen med Polen slog dock tillbaka, eftersom m\xc3\xa5nga ukrainare fortfarande mindes de l\xc3\xa5nga tider n\xc3\xa4r polska gods\xc3\xa4gare styrde och st\xc3\xa4llde. Kiev intogs i maj, men staden tvangs \xc3\xa5ter utrymmas i juni. Petljuras kvarvarande styrkor fick retirera v\xc3\xa4sterut, och Ukrainas \xc3\xb6de som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig stat var d\xc3\xa5 beseglat. Efter vapenstillest\xc3\xa5ndet i oktober och fredsf\xc3\xb6rdraget i Riga 18 mars 1921 var den kampen \xc3\xb6ver. De de v\xc3\xa4stra delarna av dagens Ukraina med  Galizien och Volhynien blev d\xc3\xa5 \xc3\xa5ter inf\xc3\xb6rlivad i Polen, medan den st\xc3\xb6rre, centrala och \xc3\xb6stliga delen. Den 30 december 1922 var Ukrainska SSR en av de fyra republiker som grundade den nya statsbildningen Sovjetunionen.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nMycket litet f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades politiskt i Ukrainska SSR de n\xc3\xa4rmaste \xc3\xa5rtiondena. Under perioder av f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis stor politisk och kulturell frihet \xe2\x80\x93 som under Nikita Chrusjtjov fr\xc3\xa5n 1955 till 1964 \xe2\x80\x93 k\xc3\xa4mpade ukrainska kommunister inom unionen f\xc3\xb6r ukrainska intressen. Den relativa levnadsstandarden \xc3\xb6kade fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r st\xc3\xa4dernas inv\xc3\xa5nare under 1950-, 60- och 70-talet. Under denna tid byggdes m\xc3\xa5nga nya bostadsomr\xc3\xa5den och offentliga byggnader. \xc3\x84ven m\xc3\xa5nga kulturinstitutioner inr\xc3\xa4ttades. Under perestrojkan kunde mera "nationella" m\xc3\xa5l \xc3\xa5terigen h\xc3\xa4vdas av ukrainska \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n._NEWLINE_Staden Pripjat var platsen f\xc3\xb6r Tjernobylolyckan 26 april 1986 n\xc3\xa4r ett k\xc3\xa4rnkraftverk havererade. Stora delar av norra Ukrainska SSR drabbades, men \xc3\xa4ven Vitryska SSR. Detta uppmuntrade en r\xc3\xb6relse f\xc3\xb6r politisk oberoende som gick under namnet Ruch som fick stort genomslag i Sovjetunionen under slutet av 1980-talet. N\xc3\xa4r Michail Gorbatjov introducerat glasnost \xc3\xb6kade de nationalistiska str\xc3\xb6mningarna i Ukrainska SSR med Ruch i spetsen. I ljuset av parlamentsvalet 1990 n\xc3\xa4rmade sig \xc3\xa4ven m\xc3\xa5nga representanter f\xc3\xb6r kommunistpartiet det nationalistiska l\xc3\xa4gret och en nationalistisk falang inom partiet ledes av Leonid Kravtjuk. Efter Augustikuppen i Moskva 1991, ett misslyckat kuppf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k mot Michail Gorbatjov, f\xc3\xb6rklarades Ukrainas sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt av det ukrainska parlamentet den 24 augusti 1991. Den 1 december 1991 godtog det ukrainska folket sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten vid en folkomr\xc3\xb6stning.\n_START_SECTION_\nKravtjuk och Kutjma (1991\xe2\x80\x932004)\n_START_PARAGRAPH_\nDet sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga Ukrainas f\xc3\xb6rste president blev Leonid Kravtjuk som uts\xc3\xa5gs 1991; han var tidigare h\xc3\xb6gt uppsatt i det gamla kommunistiska partiet. Tillsammans med Boris Jeltsin och Vitrysslands d\xc3\xa5varande ledare Stanisla\xc5\xad Sjusjkevitj  l\xc3\xa5g Kravtjuk bakom bildandet av Oberoende Staters Samv\xc3\xa4lde den 21 december 1991._NEWLINE_Kravtjuk kr\xc3\xa4vde att Ryssland skulle dela med sig av kommandot \xc3\xb6ver sovjetiska svartahavsflottan i Sevastopol p\xc3\xa5 Krim, som sedan 1954 r\xc3\xa4knas till Ukrainska SSR. Under n\xc3\xa5gon tid tvekade Kravtjuk ocks\xc3\xa5 att skicka de sovjetiska k\xc3\xa4rnvapen som fanns utplacerade i Ukraina till Ryssland. Ukraina hade ingen ambition att bli k\xc3\xa4rnvapenmakt, men Kravtjuk po\xc3\xa4ngterade att Ukraina ville f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kra sig om att Ryssland verkligen t\xc3\xa4nkte h\xc3\xa5lla sitt l\xc3\xb6fte och demontera dessa vapnen._NEWLINE_Ukraina omvandlades snabbt fr\xc3\xa5n en planekonomi till marknadsekonomi. Omst\xc3\xa4llningen blev sm\xc3\xa4rtsam f\xc3\xb6r befolkningen. Under 1993 l\xc3\xa5g inflationen p\xc3\xa5 flera tusen procent och landet hade stora ekonomiska problem. M\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rlorade sina uppsparade pengar som pl\xc3\xb6tsligt blev v\xc3\xa4rdel\xc3\xb6sa. P\xc3\xa5 grund av sv\xc3\xa5ra sociala och ekonomiska problem i k\xc3\xb6lvattnet av den ekonomiska krisen utlystes nyval 1994, d\xc3\xa5 Leonid Kutjma kom till makten. I valet f\xc3\xb6rlorade Kravtjuk presidentmakten till Leonid Kutjma, vars politiska styrka framf\xc3\xb6r allt baserade sig p\xc3\xa5 r\xc3\xb6ster i \xc3\xb6stra Ukraina, som \xc3\xa4r rysktalande och ortodoxt, medan v\xc3\xa4stra Ukraina, Kravtjuks hemtrakter, fr\xc3\xa4mst \xc3\xa4r ukrainsktalande och uniatiskt (grekisk-katolskt). Kutjma hade sin politiska bas i metall- och vapenindustrin i staden Dnipropetrovsk i den ostligaste delen av Ukraina. 1994 blev Ukraina samarbetspartner med EU och 1997 skrevs ett v\xc3\xa4nskapsavtal med Ryssland.\n_START_SECTION_\nOrangea revolutionen och efterspel\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2004 meddelade Kutjma att han inte skulle st\xc3\xa4lla upp f\xc3\xb6r \xc3\xa5terval samma \xc3\xa5r. De tv\xc3\xa5 viktigaste kandidaterna i valet h\xc3\xb6sten 2004 var d\xc3\xa5varande premi\xc3\xa4rministern Viktor Janukovytj som str\xc3\xa4vade efter att knyta n\xc3\xa4rmare band mellan Ukraina och Ryssland och som st\xc3\xb6ddes av s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Kutjma som Rysslands president Vladimir Putin. Den viktigaste motst\xc3\xa5ndaren, den tidigare premi\xc3\xa4rministern Viktor Jusjtjenko, som st\xc3\xb6ddes av bland andra Julia Timosjenkos block, str\xc3\xa4vade efter att Ukraina skulle blicka v\xc3\xa4sterut och eventuellt ans\xc3\xb6ka om medlemskap i EU, som ocks\xc3\xa5 gav honom sitt st\xc3\xb6d._NEWLINE_Efter valet utropades Janukovytj till president den 21 november 2004. Detta m\xc3\xb6tts dock av en resning bland Jusjtjenko-anh\xc3\xa4ngare i v\xc3\xa4stra och norra Ukraina kallad orangea revolutionen som beskyllde Janukovitj f\xc3\xb6r valfusk. Den 3 december f\xc3\xb6rklarades valresultatet vara ogiltigt och en ny valomg\xc3\xa5ng utlystes. Jusjtjenko uts\xc3\xa5gs till segrare i denna den 11 januari 2005. Jusjtjenko blev president och uts\xc3\xa5g Julia Timosjenko till premi\xc3\xa4rminister. Den 8 september avskedas dock Timosjenko och eftertr\xc3\xa4ds av Jurij Jechanurov. I parlamentsvalet den 26 mars 2006 fick Janukovytj starkt st\xc3\xb6d och sedan socialisterna bytt sida uts\xc3\xa5gs Janukovytj till premi\xc3\xa4rminister den 3 augusti det \xc3\xa5ret._NEWLINE_I mars 2007 uppstod en konstitutionell kris d\xc3\xa5 Jusjtjenko avs\xc3\xa5g l\xc3\xa5ta uppl\xc3\xb6sa parlamentet och h\xc3\xa5lla nyval den 27 maj 2007. Detta f\xc3\xb6ranledde stora demonstrationer i Kiev, b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r och emot beslutet, som fattades den 3 april. Parlamentet kallade d\xc3\xa5 till krism\xc3\xb6te och r\xc3\xb6stade enh\xc3\xa4lligt ned presidentens beslut, varp\xc3\xa5 \xc3\xa4rendet togs upp i H\xc3\xb6gsta domstolen. Jusjtjenko och Janukovytj kom sedermera \xc3\xb6verens om en kompromiss enligt vilken nyval kom att h\xc3\xa5llas den 30 september det \xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\n2010\xe2\x80\x932014 (Janukovytj presidentperiod)\n_START_PARAGRAPH_\nFebruari 2010 framr\xc3\xb6stades Viktor Janukovytj som ny president, i ett val som fortsatte att polarisera nationen och d\xc3\xa4r hans starka st\xc3\xb6d kom fr\xc3\xa5n den tillst\xc3\xb6rsta delen rysktalande befolkningen i s\xc3\xb6der och \xc3\xb6st. Under Janukovytjs presidenttid kom en ny konstitution, som avl\xc3\xb6ste den som var en f\xc3\xb6ljd av den orangea revolutionen. April 2010 skrev han avtal med Ryska federationen om b\xc3\xa5de en 25-\xc3\xa5rig f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngning, till 2042, av uthyrningen av flottbasen i Sevastopol och ett gas- och energiavtal mellan l\xc3\xa4nderna, som s\xc3\xa4krade Ukraina gas och olja till ett subventionerad pris._NEWLINE_En spr\xc3\xa5klag inf\xc3\xb6rdes av parlamentet och godk\xc3\xa4ndes av Janukovytj i 2012, lagen till\xc3\xa5ter andra spr\xc3\xa5k \xc3\xa4n ukrainska p\xc3\xa5 regional och lokal niv\xc3\xa5 i Ukraina, rum\xc3\xa4nska/moldaviska och ungerska inf\xc3\xb6rdes som lokala spr\xc3\xa5k i n\xc3\xa5gra gr\xc3\xa4nskommuner. Dessutom fick \xc3\xa5tta st\xc3\xa4der (inklusive Charkiv och Luhansk) och sex oblast (Odessa, Mykolajiv, Cherson, Zaporizjzja, Dnipropetrovsk och Donetsk) inf\xc3\xb6rt ryska som administrationsspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\n2013\xe2\x80\x932014 (Euromajdan och oppositionens makt\xc3\xb6vertagande)\n_START_PARAGRAPH_\nI december 2013 skrev Janukovytj under ett ukrainskt samarbetsavtal med Ryssland, efter att ha brutit f\xc3\xb6rhandlingarna om ett avtal med EU. Detta v\xc3\xa4ckte starka protester fr\xc3\xa5n oppositionen i speciellt de v\xc3\xa4stra och centrala delarna av Ukraina, vilket ledde till tre m\xc3\xa5nader l\xc3\xa5nga demonstrationer och gatukravaller huvudsakligen i Kiev och flera st\xc3\xa4der i v\xc3\xa4stra Ukraina (Euromajdan). Efter eskalerande v\xc3\xa5ldsamheter i Kiev tecknades den 21 februari 2014 ett avtal med Viktor Janukovitj och oppositionens representanter Arsenij Jatsenjuk,Vitalij Klitjko, Oleg Tjagnibok. Avtalet och dess genomf\xc3\xb6rande garanterades genom underskrifter fr\xc3\xa5n tre utrikesministrar fr\xc3\xa5n EU (Tysklands Franz-Walter Steinmeier, Frankrikes Fabio Laurent och Polens Radoslaw Sikorski) och innebar en tidplan f\xc3\xb6r konstitutionella \xc3\xa4ndringar och att utlysa nyval. Dagen efter, den 22 februari 2014 genomf\xc3\xb6rde oppositionen en statskupp. Bev\xc3\xa4pnade grupperingar tvingade landets president och regering att l\xc3\xa4mna landet vilket ledde till en ytterligare regional splittring inom landet._NEWLINE_23 februari 2014, efter oppositionens makt\xc3\xb6vertagande i Kiev, r\xc3\xb6stade parlamentet, med mycket liten marginal (232 av 450 r\xc3\xb6ster) f\xc3\xb6r att riva upp spr\xc3\xa5klagen och \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ra ukrainska som enda nationellt spr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 alla niv\xc3\xa5er. Beslutet i ukrainska parlamentet om att riva upp spr\xc3\xa5klagen om regionala spr\xc3\xa5k blev dock inte genomf\xc3\xb6rt. Den d\xc3\xa5 tillf\xc3\xb6rordnade presidenten Oleksandr Turtjynov den 28 februari inlade veto mot det nya lagf\xc3\xb6rslaget, men f\xc3\xb6rst efter att Europaparlamentet kr\xc3\xa4vt att de ukrainska myndigheterna skulle skydda m\xc3\xb6jligheten f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor att anv\xc3\xa4nda det ryska spr\xc3\xa5ket. Europaparlamentet uppmanade det ukrainska parlamentet att iaktta minoriteternas r\xc3\xa4ttigheter och garantera friheten att anv\xc3\xa4nda ryska och andra minoritetsspr\xc3\xa5k. Det inneb\xc3\xa4r att ryska fortfarande har status som regionalt spr\xc3\xa5k i 13 av Ukrainas 27 oblast \xe2\x80\x93 de d\xc3\xa4r rysktalande utg\xc3\xb6r minst tio procent av befolkningen.\n_START_SECTION_\n2014 (Proryska protester, Krim, krig och utl\xc3\xa4ndsk inblandning)\n_START_PARAGRAPH_\nDe nya makthavarna i Kiev skapade r\xc3\xa4dsla bland de i huvudsak ryskspr\xc3\xa5kiga p\xc3\xa5 Krim att den nya regeringen i Kiev skulle diskriminera dem med ryska r\xc3\xb6tter. Krim hade d\xc3\xa5 cirka 2 miljoner inv\xc3\xa5nare, varav cirka 60 procent var etniska ryssar. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna i Kiev startade ocks\xc3\xa5 oroligheter i andra delar av landet. Den autonoma republiken Krim gjorde i slutet av februari sin egen kupp och beg\xc3\xa4rde f\xc3\xb6rst ut\xc3\xb6kad autonomi f\xc3\xb6r senare att deklarera sig sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga. Ryssarna i Krim tog milit\xc3\xa4rt kontroll \xc3\xb6ver sin nyligen etablerade republik, med st\xc3\xb6d av enheter fr\xc3\xa5n Ryska federationen. En ensidigt utlyst och h\xc3\xb6gst omdiskuterade folkomr\xc3\xb6stning (ej ratificerad av Ukrainas parlament och f\xc3\xb6rd\xc3\xb6md av ett antal l\xc3\xa4nder) resulterade i att Krims styrande utropade sig sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt och d\xc3\xa4refter l\xc3\xa4t republiken annekteras av Ryska federationen._NEWLINE_Under v\xc3\xa5ren 2014 arrangerades proryska demonstrationer i delar av Ukraina. I april utropades tv\xc3\xa5 separatistiska republiker i Donetsk och Luhansk oblast, d\xc3\xa4r lokal, prorysk milis tagit kontroll \xc3\xb6ver stora delar av territoriet (s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom f\xc3\xb6renat som konfederation under namnet Federala staten Nya Ryssland). \xc3\x84ven d\xc3\xa4r arrangerades (omdiskuterade) folkomr\xc3\xb6stningar om f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad status f\xc3\xb6r omr\xc3\xa5det, samtidigt som Ukrainas milit\xc3\xa4r och paramilit\xc3\xa4ra miliser inlett v\xc3\xa4pnade aktioner f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terta kontrollen \xc3\xb6ver de b\xc3\xa5da oblastens territorier._NEWLINE_Sedan februari 2014 har Ryska federationen (som annekterat Krim och kallat interimsstyret i Kiev olagligt) och EU/USA med allierade kommit i direkt konfrontation med varandra. Detta har bl.a. lett till att b\xc3\xa5de EU och USA utf\xc3\xa4rdat ekonomiska och resesanktioner riktade mot ryska och ukrainska personer som st\xc3\xb6djer det proryska upproret p\xc3\xa5 Krim och i \xc3\xb6stra Ukraina. Ryssland har i sin tur inf\xc3\xb6rt importf\xc3\xb6rbud f\xc3\xb6r flera varor fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4st, bl.a. flera landbruksprodukter. I augusti 2014 inf\xc3\xb6rde Ryssland ett ett\xc3\xa5rigt importstopp av gr\xc3\xb6nsaker och frukt fr\xc3\xa5n EU som ett svar p\xc3\xa5 EU:s sanktioner. De har ocks\xc3\xa5 utf\xc3\xa4rdat inresesanktioner riktade mot personer som st\xc3\xb6djer regeringen i Kiev._NEWLINE_25 maj valdes Petro Porosjenko till ny president \xc3\xb6ver Ukraina, och i slutet av juli skrev han under ett samarbetsavtal mellan Ukraina och EU; detta var samma avtal som Viktor Janukovytj v\xc3\xa4grat att skriva under h\xc3\xb6sten 2013, vilket lett till Euromajdan-demonstrationerna i Kiev. Sedan protesterna i \xc3\xb6stra Ukraina eskalerat till ett inb\xc3\xb6rdeskrig \xe2\x80\x93 med betydande rysk inblandning \xe2\x80\x93 har dock EU/Ukraina-avtalet omformulerats; september meddelades att avtalet ska b\xc3\xb6rja g\xc3\xa4lla f\xc3\xb6rst \xc3\xa5rsskiftet 2015/2016, sedan EU kopplat avtalet till medlingsanstr\xc3\xa4ngningar f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 Ryssland att delta i l\xc3\xb6sningen av konflikten._NEWLINE_Premi\xc3\xa4rminister Arsenij Jatsenjuk hotade samma sommar med att avg\xc3\xa5. Parlamentet v\xc3\xa4grade dock godk\xc3\xa4nna hans avskedsans\xc3\xb6kan, vilket ledde till att han satt kvar som premi\xc3\xa4rminister fram till det extrautlysta parlamentsvalet den 26 oktober. Efter valet bildade Jatsenjuk en ny regering utan medlemmar fr\xc3\xa5n extrem h\xc3\xb6gern, som tidigare genom Svoboda var representerad i regeringen.\n_START_SECTION_\nKonflikten mellan ukrainsk och sovjetisk/rysk historieskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nDen ukrainska och sovjetiska/ryska historiesynen som speglar "Ukraina historia" skiljer sig p\xc3\xa5 flera punkter, bland annat n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller synen p\xc3\xa5 Ivan Mazepa och Stepan Bandera. Mazepa och nationalistledaren Bandera (1909\xe2\x80\x931959), som f\xc3\xb6r ukrainska nationalister st\xc3\xa5tt som symbol f\xc3\xb6r ukrainsk sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsstr\xc3\xa4van blev under sovjettiden utsatt f\xc3\xb6r h\xc3\xa5rd kritik b\xc3\xa5de i den sovjetiske historieskrivningen och av landets politiska krafter. B\xc3\xa5de ryssar och ukrainare ser Kievriket som sin vagga._NEWLINE_\xe2\x80\x9dUkrainska folkets nedrige f\xc3\xb6rr\xc3\xa4dare, den blodige hunden och Judas Mazepa, vars direkta arvingar \xc3\xa4ro trefaldigt f\xc3\xb6rbannade borgerliga nationalister och kapitalismens \xc3\xb6vriga agenter, dr\xc3\xb6mde d\xc3\xa5 om att f\xc3\xb6rverkliga sina obskyra planer: att sl\xc3\xa5 s\xc3\xb6nder det ukrainska folkets historiska v\xc3\xa4nskap med det broderliga ryska folket. Men upps\xc3\xa5tet hade inte lyckats och kommer ej heller att n\xc3\xa5gonsin lyckas\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d S\xc3\xa5 l\xc3\xa5ter det i ett telegram fr\xc3\xa5n 1939 som Sovjetunionens fr\xc3\xa4msta historiker  s\xc3\xa4nde till Josef Stalin i samband med firandet av 230-\xc3\xa5rsdagen av slaget vid Poltava. \xc3\x84ven om stalintidens kraftfulla spr\xc3\xa5kbruk inte anv\xc3\xa4ndes i debatten s\xc3\xa5 fanns \xc3\xa4nd\xc3\xa5 attityden kvar i delar av Ukrainas och Rysslands samtidspolitik under Viktor Jusjtjenko och Petro Porosjenkos presidentperioder._NEWLINE_I dagens Ukraina p\xc3\xa5g\xc3\xa5r en kulturell revolution och samtidigt delvis en historisk-kulturell revision. Ukraina ses som ett offer f\xc3\xb6r rysk imperialism, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l historiskt som i den konflikt som p\xc3\xa5g\xc3\xa5r idag. Det \xc3\xa4r ukrainsk kultur och det ukrainska spr\xc3\xa5ket som nu ska bygga den ukrainska identiteten. Ryska spr\xc3\xa5ket och rysk kultur f\xc3\xa5r tr\xc3\xa4da tillbaka vilket ocks\xc3\xa5 inneb\xc3\xa4r att andra minoriteters kultur hamnar \xc3\xa4nnu mer i skymundan. _NEWLINE_Den politiska historierevisionism i Ukraina har p\xc3\xa5g\xc3\xa5tt under n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r. Statyer rivs och i dess st\xc3\xa4lle resas nya bland andra f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande Stepan Bandera, gator d\xc3\xb6ps om till Banderagatan eller andra namn f\xc3\xb6rknippade med den nationalistiska r\xc3\xb6relsen OUN och dess v\xc3\xa4pnade arm\xc3\xa9 UPA, trots dessas brott under sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskampen och andra v\xc3\xa4rldskriget. Det \xc3\xa4r den h\xc3\xa4r delen av sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskampen som f\xc3\xb6rnekas av den ukrainska staten. Hj\xc3\xa4ltenarrativet f\xc3\xa5 enligt lagen inte ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4ttas och i skolorna har historieundervisningen reviderats. I maj 2015 godk\xc3\xa4nde president Porosjenko parlamentsbeslutet om ett lagpaket som innebar ett f\xc3\xb6rbud mot kommunistiska och nazistiska symboler. Det innebar ocks\xc3\xa5 att det blivit straffbart att f\xc3\xb6rneka OUN-UPA och Stepan Bandera som ukrainska frihetsk\xc3\xa4mpar. Denna nya linje orsakade 2016 en diplomatisk kris mellan Polen och Ukraina, eftersom Bandera, OUN, och UPA:s \xc3\xa4ven \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t etnisk rensning och massmord p\xc3\xa5 polacker i regionen Volhynien under andra v\xc3\xa4rldskrigets andra h\xc3\xa4lft. Ukraina och ukrainarna vill f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s inte f\xc3\xb6rknippas med massm\xc3\xb6rdare och i synnerhet inte med Nazityskland. Till minne av Babij Jar-massakran h\xc3\xb6lls 2016 en stor ceremoni i Kiev. Den ukrainska staten arrangerade seminarier och filmvisningar och andra kringevenemang. Internationella g\xc3\xa4ster var inbjudna bland andra israeliska presidenten Reuven Rivlin, som i sitt tal i ukrainska parlamentet p\xc3\xa5minde om ukrainarna delaktighet. Han sa bland annat s\xc3\xa5 h\xc3\xa4r i sitt tal: \xe2\x80\x9cMany collaborators to the crimes were Ukrainians. And among them, the fighters of the OUN \xe2\x80\x94 who mocked the Jews, killed them, and in many cases handed them over to the Germans \xe2\x80\x94 particularly distinguished themselves.\xe2\x80\x9d'