b"\n_START_ARTICLE_\nTorajafolket\n_START_SECTION_\nEtnisk identitet\n_START_PARAGRAPH_\nTorajafolket hade liten eller ingen uppfattning om sig sj\xc3\xa4lva som en distinkt etnisk grupp f\xc3\xb6re 1900-talet. F\xc3\xb6re den nederl\xc3\xa4ndska koloniseringen och den kristna missionen identifierade sig m\xc3\xa4nniskorna i h\xc3\xb6glandet med sina byar och delade inte en bredare identitet. \xc3\x84ven om olika ceremonier och ritualer skapade kopplingar mellan h\xc3\xb6glandsbyarna fanns variationer i dialekter, i sociala hierarkier och ritualer. Torajafolket hade f\xc3\xb6re 1900-talet mer kontakt med folken i l\xc3\xa5gl\xc3\xa4nderna - som bugineser och makassareser  - \xc3\xa4n med andra h\xc3\xb6gl\xc3\xa4ndare. De holl\xc3\xa4ndska mission\xc3\xa4rernas n\xc3\xa4rvaro i h\xc3\xb6glandet lade grunden f\xc3\xb6r det etniska medvetandet, och denna gemensamma identitet v\xc3\xa4xte med turismens uppkomst i Tana Toraja regionen.\n_START_SECTION_\nBegreppet Toraja\n_START_PARAGRAPH_\nI b\xc3\xb6rjan av 1900-talet delade Nicholas Adriani och Albert C. Kruyt in Torajafoket i tre grupper: de v\xc3\xa4stliga Toraja i centrala Celebes (\xc3\xa4ven Palu-Koro eller Parigi-Kaili Toraja), de \xc3\xb6stliga Toraja i centrala Celebes (\xc3\xa4ven Poso-toja eller Bare'e Toraja) och de sydliga Toraja i s\xc3\xb6dra Celebes (\xc3\xa4ven Tae' eller Sa'dan Toraja). Denna indelning har sedan omarbetats och debatterats av flera olika antropologer, inte minst av svensken Walter Kaudern som tillbringade fyra \xc3\xa5r p\xc3\xa5 Celebes under \xc3\xa5ren 1917-1921. Men under senare tid \xc3\xa4r det bara de sydliga Toraja som avses n\xc3\xa4r termen Torajafolket anv\xc3\xa4nds."