b'\n_START_ARTICLE_\nAztekisk mat\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5ltider\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta k\xc3\xa4llor beskriver tv\xc3\xa5 m\xc3\xa5ltider per dag, men det finns vittnesm\xc3\xa5l om att arbetare \xc3\xa5t tre m\xc3\xa5ltider: en vid gryningen, en runt klockan nio p\xc3\xa5 morgonen och en tre p\xc3\xa5 eftermiddagen. Det h\xc3\xa4r \xc3\xa4r mycket likt m\xc3\xb6nstret i samtida Europa, men det \xc3\xa4r oklart om intag av atolli, majsv\xc3\xa4lling, betraktades som en m\xc3\xa5ltid. En portion av de tjockare varianterna av atolli kunde l\xc3\xa4tt motsvara kaloriintaget i flera tortillas och man vet att atolli dracks dagligen av de flesta azteker.\n_START_SECTION_\nBanketter\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns m\xc3\xa5nga \xc3\xa5tergivningar av aztekiska festm\xc3\xa5ltider och de ceremonier och traditioner som ingick i dessa. F\xc3\xb6re m\xc3\xa5ltiden delade tj\xc3\xa4nare ut v\xc3\xa4ldoftande tobaksr\xc3\xb6r och ibland \xc3\xa4ven blommor med vilka g\xc3\xa4sterna skulle gnida ansikte, h\xc3\xa4nder och hals. Innan m\xc3\xa5ltiden b\xc3\xb6rjade sl\xc3\xa4ppte varje person ner en liten bit mat p\xc3\xa5 marken som en offerg\xc3\xa5va till gudinnan Tlaltecuhtli, vars kropp utgjorde v\xc3\xa4rldsalltet inom den aztekiska kosmologin. Eftersom aztekerna byggde sitt samh\xc3\xa4lle p\xc3\xa5 militarism, efterh\xc3\xa4rmade bordsskicket i vissa fall de r\xc3\xb6relser krigare utf\xc3\xb6rde p\xc3\xa5 slagf\xc3\xa4ltet. Tobaksr\xc3\xb6ren och blommorna \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades fr\xc3\xa5n tj\xc3\xa4narens v\xc3\xa4nstra hand till g\xc3\xa4stens h\xc3\xb6gra hand och fatet som tillh\xc3\xb6rde dessa \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4nster hand till h\xc3\xb6ger hand. Det h\xc3\xa4r var en imitation av hur en krigare tog emot pilarna som h\xc3\xb6rde till hans atlatl (ett slags kastvapen) och sk\xc3\xb6ld. Blommorna som delades ut fick olika namn beroende p\xc3\xa5 hur de delades ut; "sv\xc3\xa4rdblommor" gick fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4nster till h\xc3\xb6ger hand och "sk\xc3\xb6ldblommor" gick fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6ger till v\xc3\xa4nster hand. N\xc3\xa4r man \xc3\xa5t vilade den egna s\xc3\xa5ssk\xc3\xa5len i h\xc3\xb6ger handflata och tortillas eller tamales (som serverades fr\xc3\xa5n korgar) h\xc3\xb6lls i v\xc3\xa4nster hand. M\xc3\xa5ltiden avslutades med att drickchoklad serverades, oftast i ett k\xc3\xa4rl gjort av kalebass samt en pinne att r\xc3\xb6ra om med._NEWLINE_M\xc3\xa4n och kvinnor var \xc3\xa5tskilda vid banketter och \xc3\xa4ven om k\xc3\xa4llorna \xc3\xa4r n\xc3\xa5got oklara f\xc3\xb6ref\xc3\xb6ll det som om endast m\xc3\xa4n fick dricka choklad. Kvinnor drack troligen posolli (majsv\xc3\xa4lling kokad p\xc3\xa5 finmald majs) eller n\xc3\xa5gon form av pulque. En rik v\xc3\xa4rd tog ofta emot sina g\xc3\xa4ster i rum som omgav en \xc3\xb6ppen g\xc3\xa5rd. Festligheterna b\xc3\xb6rjade vid midnatt och vissa drack choklad och \xc3\xa5t hallucinogena svampar s\xc3\xa5 att de kunde ber\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r de \xc3\xb6vriga g\xc3\xa4sterna om sina syner. Precis innan gryningen b\xc3\xb6rjade man sjunga och man utf\xc3\xb6rde eldsoffer som gr\xc3\xa4vdes ner p\xc3\xa5 den \xc3\xb6ppna g\xc3\xa5rdsplanen, allt f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kra att v\xc3\xa4rdens barn skulle f\xc3\xa5 en god framtid. Vid gryningen delades resterna av tobaksr\xc3\xb6ren och maten ut till de gamla och fattiga som hade blivit inbjudna f\xc3\xb6r att bevittna banketten, eller s\xc3\xa5 gavs de till tj\xc3\xa4narna. Den aztekiska synen p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rlden genomsyrades av en sober dualism, och banketter var inget undantag. I slutet av banketten fick v\xc3\xa4rden en str\xc3\xa4ng p\xc3\xa5minnelse fr\xc3\xa5n de \xc3\xa4ldre deltagarna om sin egen d\xc3\xb6dlighet och att han inte skulle l\xc3\xa5ta sig gripas av h\xc3\xb6gmod.\n_START_SECTION_\nMatlagning\n_START_PARAGRAPH_\nDen vanligaste formen av matlagning var kokning eller \xc3\xa5ngkokning i lerkrukor med tv\xc3\xa5 handtag som kallades xoctli p\xc3\xa5 nahuatl, vilket \xc3\xb6versatt till spanska blev olla ("gryta"). Ollan fylldes med mat och v\xc3\xa4rmdes \xc3\xb6ver en eld. Den anv\xc3\xa4ndes till att \xc3\xa5ngkoka genom att en tamal lindades med majst\xc3\xa4ckblad och sen placerades p\xc3\xa5 en l\xc3\xa4tt plattform gjord av kvistar mitt i ollan. Det finns flera h\xc3\xa4nvisningar till stekning i spanska kr\xc3\xb6nikor, men den enda beskrivningen av aztekisk stekning tycks vara en form av tillagning som gjordes med sirap ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r matfett. Det st\xc3\xb6ds av det faktum att det inte finns n\xc3\xa5gra bevis f\xc3\xb6r att utvinning av vegetabiliska oljor p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon betydande skala har f\xc3\xb6rekommit och att kokk\xc3\xa4rl l\xc3\xa4mpade f\xc3\xb6r stekning inte p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats av arkeologer._NEWLINE_Tortillas, tamales, grytor och tillh\xc3\xb6rande s\xc3\xa5ser var de vanligaste r\xc3\xa4tterna. Chili och salt var st\xc3\xa4ndigt n\xc3\xa4rvarande ingredienser och de enklaste m\xc3\xa5ltiderna kunde best\xc3\xa5 av enbart tortillas som doppades i chili som hade st\xc3\xb6tts i en mortel med lite vatten. Majsdeg kunde \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4ndas till att fyllas med k\xc3\xb6tt, ibland hela kalkoner, innan den tillagades. I st\xc3\xb6rre aztekiska st\xc3\xa4der f\xc3\xb6rekom gatuf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljare som s\xc3\xa5lde mat av alla m\xc3\xb6jliga slag till h\xc3\xb6g som l\xc3\xa5g. Ut\xc3\xb6ver r\xc3\xa5varor och f\xc3\xa4rdig mat s\xc3\xa5ldes alla t\xc3\xa4nkbara typer av atole, antingen f\xc3\xb6r att sl\xc3\xa4cka t\xc3\xb6rsten eller som en snabb m\xc3\xa5ltid i flytande form.\n_START_SECTION_\nLivsmedel\n_START_PARAGRAPH_\nDe aztekiska baslivsmedlen var majs, b\xc3\xb6nor, squash och vissa andra spannm\xc3\xa5l till vilka man lade till chilipeppar och tomat, n\xc3\xa5got som fortfarande \xc3\xa4r utm\xc3\xa4rkande f\xc3\xb6r modern mexikansk mat. Man f\xc3\xa5ngade acocil, en liten och vanligt f\xc3\xb6rekommande r\xc3\xa4ka i sj\xc3\xb6n Texcoco och sk\xc3\xb6rdade spirulina (tecuitlatl), en cyanobakterie, som man formade till kakor som var rika p\xc3\xa5 flavonoider. \xc3\x84ven om den aztekiska maten i stort sett var vegetarisk \xc3\xa5t man en m\xc3\xa4ngd olika insekter som gr\xc3\xa4shoppor, magueylarver, myror, etc. Insekter inneh\xc3\xa5ller mer protein \xc3\xa4n vanligt k\xc3\xb6tt och vissa sorter anses idag som en delikatess i vissa delar av Mexiko.\n_START_SECTION_\nAtolli\n_START_PARAGRAPH_\nAtolli, majsv\xc3\xa4lling, utgjorde en betydande andel av det dagliga kaloriintaget. Receptet p\xc3\xa5 den vanligaste formen av atolli var \xc3\xa5tta delar vatten och sex delar majs med kalk som kokades tills den blev mjuk. Blandningen maldes sen och kokades sen tills den tjocknade. Det fanns m\xc3\xa5nga varianter av atolli: en blandning med 1/10 agavesirap kallades nequatolli; la man till chili st\xc3\xb6tt med salt och tomat fick man iztac atolli; l\xc3\xa4t man majsdegen surna i 4-5 dagar och sen blandade i f\xc3\xa4rsk deg med chili och salt fick man xocoatolli. B\xc3\xb6nor, gr\xc3\xa4ddade tortillas d\xc3\xa4r man skurit av kanterna, rostad majs, chia, amarant och honung kunde ocks\xc3\xa5 tills\xc3\xa4ttas och det fanns \xc3\xa4ven pinolli, mald rostad majs som man bar med sig som reskost i en p\xc3\xa5se som blandades med vatten f\xc3\xb6r en snabblagad m\xc3\xa5ltid.\n_START_SECTION_\nKakao\n_START_PARAGRAPH_\nKakao hade ett h\xc3\xb6gt symboliskt v\xc3\xa4rde och var en lyxprodukt som importerades fr\xc3\xa5n l\xc3\xa5ngt utanf\xc3\xb6r det aztekiska rikets gr\xc3\xa4nser. Det finns inga detaljerade beskrivningar av framst\xc3\xa4llning av fasta former av choklad, men det finns ett antal antydningar som pekar p\xc3\xa5 att det kunde intas i annat \xc3\xa4n flytande form. Kakaob\xc3\xb6nor var en av de mest v\xc3\xa4rdefulla handelsvarorna och kunde anv\xc3\xa4ndas som valuta, \xc3\xa4ven om det var av relativt l\xc3\xa5gt v\xc3\xa4rde; 80-100 b\xc3\xb6nor var v\xc3\xa4rt en mindre mantel eller en kanot full med f\xc3\xa4rskvatten om man bodde i de saltare delarna av sj\xc3\xb6arna runt huvudstaden Tenochtitlan. Trots det s\xc3\xa5 var det vanligt att b\xc3\xb6nor f\xc3\xb6rfalskades genom att man fyllde tomma skal med jord eller lera._NEWLINE_Kakao konsumerades fr\xc3\xa4mst som xocolatl ("bittert vatten", ursprunget till ordet choklad) och var en dryck f\xc3\xb6r krigare och adelsm\xc3\xa4n. Den ans\xc3\xa5gs vara ett potent berusningsmedel som man drack med stort allvar och beskrevs av spanjoren Sahagun som n\xc3\xa5got man "inte drack obet\xc3\xa4nksamt". Choklad fanns i m\xc3\xa5nga olika varianter varav de flesta innebar att man blandade varmt eller ljummet vatten med rostade och malda kakaob\xc3\xb6nor, majs och en eller flera av en l\xc3\xa5ng rad av smaks\xc3\xa4ttare som chili, honung, vanilj och en rad olika kryddor. Ingredienserna blandades och vispades med en s\xc3\xa4rskild pinne eller luftades genom att man h\xc3\xa4llde chokladen mellan tv\xc3\xa5 k\xc3\xa4rl upprepade g\xc3\xa5nger. Om kakaon var av h\xc3\xb6g kvalitet fick man en skumkrona. Kronan kunde skrapas av och l\xc3\xa4ggas \xc3\xa5t sidan s\xc3\xa5 att man kunde f\xc3\xa5 mer skum som sedan placerades ovanp\xc3\xa5 dryckesk\xc3\xa4rlet innan det serverades.\n_START_SECTION_\nFasta\n_START_PARAGRAPH_\nDen grundl\xc3\xa4ggande definitionen f\xc3\xb6r den aztekiska fastan var att avst\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n salt och chili och alla medlemmar i det aztekiska samh\xc3\xa4llet deltog i n\xc3\xa5gon omfattning. Det fanns inga principiella undantag, n\xc3\xa5got som chockade de f\xc3\xb6rsta europ\xc3\xa9erna som kom till Amerika. Trots att fastan var vanlig i Europa var sm\xc3\xa5 barn, sjuka, \xc3\xa4ldre, resande och de allra fattigaste undantagna fr\xc3\xa5n fastebest\xc3\xa4mmelserna. F\xc3\xb6re den stora ceremonin som firades vart 52:a \xc3\xa5r fastade vissa pr\xc3\xa4ster i ett helt \xc3\xa5r, andra pr\xc3\xa4ster i 80 dagar och furstar 8 dagar. Allmogen deltog, men var inte underst\xc3\xa4llda lika str\xc3\xa4nga krav. Det fanns ocks\xc3\xa5 en mer eller mindre permanent grupp fastare i Tehuacan. Ut\xc3\xb6ver diverse asketiska \xc3\xb6vningar, som att sova med en sten som huvudkudde, fastade dessa i perioder om fyra \xc3\xa5r och \xc3\xa5t endast en tortilla p\xc3\xa5 cirka 50 gram per dag. Det enda undantaget var att de var 20:e dag fick \xc3\xa4ta vad de ville._NEWLINE_\xc3\x84ven h\xc3\xa4rskare som Moctezuma II var tvungna att dra ner p\xc3\xa5 den i \xc3\xb6vrigt extravaganta livsstilen, och m\xc3\xa5nga gjorde det med stor h\xc3\xa4ngivelse och anstr\xc3\xa4ngning. Moctezuma avstod under perioder fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5de lyx och sex och \xc3\xa5t endast br\xc3\xb6d bakat p\xc3\xa5 amarant och en typ av ogr\xc3\xa4sm\xc3\xa5lla (en v\xc3\xa4xtfamilj d\xc3\xa4r bland annat quinoa ing\xc3\xa5r) ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r majs. Drickchoklad blev ersatt med vatten blandat med torkade och malda b\xc3\xb6nor. Detta kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med de flesta europeiska adelsm\xc3\xa4n och pr\xc3\xa4ster som trots att de f\xc3\xb6ljde den religi\xc3\xb6sa lagens bokstav genom att ers\xc3\xa4tta k\xc3\xb6tt, mj\xc3\xb6lkprodukter och \xc3\xa4gg med fisk, s\xc3\xa4llan drog ner p\xc3\xa5 m\xc3\xa4ngder kryddor och andra l\xc3\xa4ckerheter.\n_START_SECTION_\nKannibalism\n_START_PARAGRAPH_\nAztekerna praktiserade en form av rituell kannibalism. I tempel bel\xc3\xa4gna p\xc3\xa5 toppen av h\xc3\xb6ga pyramider d\xc3\xb6dades m\xc3\xa4nniskooffer, oftast krigsf\xc3\xa5ngar, genom att man skar ut deras hj\xc3\xa4rtan. Den livl\xc3\xb6sa kroppen kastades sedan ner f\xc3\xb6r den branta pyramiden och styckades. Sm\xc3\xa5 bitar delades ut till medlemmar av eliten, som till st\xc3\xb6rsta del bestod av krigare och pr\xc3\xa4ster. K\xc3\xb6ttet \xc3\xa5ts i en stuvning smaksatt endast med salt tillsammans med en tortilla, men utan den annars st\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6rekommande chilin. Under sent 1970-tal lade antropologen Michael Harner fram en teori om att aztekerna hade praktiserat organiserad masskannibalism f\xc3\xb6r att kompensera f\xc3\xb6r en hypotetisk brist p\xc3\xa5 protein i kosten. Id\xc3\xa9n fick viss spridning bland forskare, men har senare visat sig vara f\xc3\xb6ga trolig och i stort baserad p\xc3\xa5 grundl\xc3\xb6sa spekulationer ang\xc3\xa5ende matvanor, jordbruk och demografi.'