b'\n_START_ARTICLE_\nNederl\xc3\xa4ndska Ostindiska Kompaniet\n_START_PARAGRAPH_\nNederl\xc3\xa4ndska Ostindiska Kompaniet (nederl\xc3\xa4ndska: Vereenigde Oostindische Compagnie, VOC) existerade 1602-1798, och grundades genom en resolution i de nederl\xc3\xa4ndska Generalstaterna f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka den nederl\xc3\xa4ndska handeln i Asien.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1500-talet var Holland en starkt v\xc3\xa4xande sj\xc3\xb6fartsnation i Europa. Portugiserna var vid den tiden det land som hade mest handel med Fj\xc3\xa4rran \xc3\x96stern, men 1595 skickade Holland ut den f\xc3\xb6rsta expeditionen dit och inom kort hade Holland \xc3\xb6vertagit positionen som st\xc3\xb6rsta sj\xc3\xb6fartsnation f\xc3\xb6r omr\xc3\xa5det bortanf\xc3\xb6r Godahoppsudden. Fram till bildandet av Ostindiska kompaniet 1602 hade Holland skickat 14 expeditioner med 65 fartyg, medan Portugal under den n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ngre perioden 1591-1601 skickat 59 fartyg. Inom kort var mer \xc3\xa4n h\xc3\xa4lften av de europeiska skepp som passerade Godahoppsudden holl\xc3\xa4ndska._NEWLINE_Det f\xc3\xb6renade Ostindiska kompaniet bildades 1602 genom en sammanslutning av tidigare kompanier. Det styrdes av 6 lokalt organiserade kamrar, av vilka den fr\xc3\xa4msta l\xc3\xa5g i Amsterdam. Dessa kamrar utrustade fartygen och s\xc3\xa5lde varorna f\xc3\xb6r kompaniets r\xc3\xa4kning. Ett utskott f\xc3\xb6r kamrarna, Heeren XVII, de 17 herrarna, sammantr\xc3\xa4dde tre g\xc3\xa5nger \xc3\xa5rligen. Kompaniets ledning fick starkt inflytande \xc3\xb6ver Nederl\xc3\xa4ndernas politik; kamrarnas direkt\xc3\xb6rer, bewindhebbers, var vanligen samtidigt borgm\xc3\xa4stare i de stora handelsst\xc3\xa4der._NEWLINE_Sv\xc3\xa5righeten med handel med Ostindien trots de stora vinster som import av bland annat kryddor gav var att det fanns en mycket liten marknad i Asien f\xc3\xb6r de produkter som europ\xc3\xa9erna hade med sig. Det innebar att fartygen m\xc3\xa5ste ha med sig mycket guld och mynt som betalningsmedel, vilket var riskfyllt. Ostindiska kompaniet inledde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en kraftig utbyggnad av lokal handel inom Ostasien f\xc3\xb6r att bygga upp kapital f\xc3\xb6r finansiering av verksamheten som inte var lika beroende av pengatransporter fr\xc3\xa5n hemlandet. Under f\xc3\xb6rsta halvan av 1600-talet lyckades bolaget v\xc3\xa4l med detta med en blandning av f\xc3\xb6rhandlingar och vapenmakt._NEWLINE_Kompaniet anlade faktorier i den Ostindiska \xc3\xb6v\xc3\xa4rden, p\xc3\xa5 Ceylon, Moluckerna och i Kaplandet._NEWLINE_Bolaget fick nederl\xc3\xa4ndskt monopol p\xc3\xa5 all handel \xc3\xb6ster om Godahoppsudden och v\xc3\xa4ster om Magellans sund. P\xc3\xa5 1600-talet var Nederl\xc3\xa4nderna v\xc3\xa4rldens starkaste sj\xc3\xb6makt, s\xc3\xa5 handeln kom att bli betydande._NEWLINE_Bolagets h\xc3\xb6gkvarter placerades i staden Batavia (grundat 1619, dagens Jakarta) p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Java. Dess indiska h\xc3\xb6gkvarter grundades i Cochin, en stad i nuvarande indiska delstaten Kerala. Man etablerade en koloni i Kapprovinsen i Sydafrika 1652._NEWLINE_Bolagets h\xc3\xb6jdpunkt var under mitten och slutet av 1600-talet. Fr\xc3\xa5n slutet av 1600-talet gick kompaniet kraftigt bak\xc3\xa5t och dess skulds\xc3\xa4ttning blev h\xc3\xb6g. Den Bataviska republiken st\xc3\xa4llde 1795 kompaniet under statskontroll och 1798 uppl\xc3\xb6stes det._NEWLINE_De besittningar som d\xc3\xa5 var i Kompaniets h\xc3\xa4nder omvandlades till ett nederl\xc3\xa4ndskt kolonialimperium.\n_START_SECTION_\nIndien\n_START_PARAGRAPH_\nI handeln p\xc3\xa5 Indien fick portugiserna fr\xc3\xa5n 1600-talets b\xc3\xb6rjan farliga konkurrenter, dels i Nederl\xc3\xa4ndarna, som 1602 stiftade ett ostindiskt kompani, dels i det \xc3\xa5r 1600 stiftade engelska ostindiska kompaniet, vilka b\xc3\xa4gge till en b\xc3\xb6rjan lade huvudvikten p\xc3\xa5 handelsf\xc3\xb6rbindelser med Moluckerna ("Krydd\xc3\xb6arna") i vad som d\xc3\xa5 kallades Bortre Indien. Nederl\xc3\xa4ndarna fr\xc3\xa5ntog emellertid portugiserna \xc3\xa4ven deras faktorier p\xc3\xa5 Ceylon (1658) och p\xc3\xa5 Malabarkusten (1664) samt anlade 1656 ett viktigt faktori i Chinsura vid Gangesmynningen._NEWLINE_Deras syften var uteslutande kommersiella; de \xc3\xa4gde snart inga besittningar p\xc3\xa5 Indiens fastland (Chinsura blev 1824 definitivt engelsk besittning). D\xc3\xa5 engelsm\xc3\xa4nnen genom massakern i Amboina (1623) av nederl\xc3\xa4ndarna f\xc3\xb6rdrevs fr\xc3\xa5n Moluckerna, f\xc3\xb6rlade de sin handel i dessa trakter helt till det egentliga Indien, d\xc3\xa4r de sedan 1612 innehade ett faktori i Surat.\n_START_SECTION_\nTryckta k\xc3\xa4llor\n_START_PARAGRAPH_\nParthesius, Robert: Dutch Ships in Tropical Waters, The development of the Dutch East India Company (VOC) shipping network in Asia, Amsterdam University Press, 2010. Open access via doab.org'