b'\n_START_ARTICLE_\nMadagaskarrovdjur\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nArterna inom familjen Eupleridae uppvisar stora morfologiska skillnader och det finns n\xc3\xa4stan inga ytliga k\xc3\xa4nnetecken som skiljer dessa djur fr\xc3\xa5n andra rovdjur. Kroppens l\xc3\xa4ngd varierar mellan 25 och 40 centimeter hos arterna i underfamiljen Galidiinae och g\xc3\xa5r upp till 70 centimeter hos familjens st\xc3\xb6rsta art \xe2\x80\x93 fossa. Vikten ligger mellan 0,6 och 12 kilogram._NEWLINE_Kroppsbyggnaden \xc3\xa4r vanligtvis smal och l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckt. Extremiteterna \xc3\xa4r korta. P\xc3\xa4lsen \xc3\xa4r huvudsakligen brun- eller gr\xc3\xa5aktig. Med undantag av arterna fossa och falanok har alla djur i familjen fl\xc3\xa4ckar eller strimmor p\xc3\xa5 kroppen._NEWLINE_Arternas huvud har vanligtvis en l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckt nos. Bara fossans huvud \xc3\xa4r avrundat som kattens. Arten falanok skiljer sig fr\xc3\xa5n de andra djuren i familjen genom sina t\xc3\xa4nder som \xc3\xa4r likformiga \xe2\x80\x93 liksom insekts\xc3\xa4tarnas t\xc3\xa4nder.\n_START_SECTION_\nUtbredning och habitat\n_START_PARAGRAPH_\nFamiljen Eupleridae f\xc3\xb6rekommer uteslutande p\xc3\xa5 Madagaskar d\xc3\xa4r de upptr\xc3\xa4der i n\xc3\xa4stan alla habitat, som skogar, savanner och \xc3\xb6knar.\n_START_SECTION_\nSocialt beteende\n_START_PARAGRAPH_\nLevnadss\xc3\xa4ttet skiljer sig mellan de olika arterna och \xc3\xa4r delvis outforskad. De mindre arterna i familjen (Galidiinae) \xc3\xa4r huvudsakligen aktiva p\xc3\xa5 dagen och de st\xc3\xb6rre arterna \xc3\xa4r f\xc3\xb6r det mesta aktiva under gryningen eller natten. De vilar i h\xc3\xa5ligheter i tr\xc3\xa4d, jordgrottor, bergssprickor eller sj\xc3\xa4lvgr\xc3\xa4vda bon. \xc3\x84ven deras sociala beteende \xc3\xa4r variabel, det finns arter som lever ensam och andra arter som lever i mindre grupper. Det antas att m\xc3\xa5nga arter har avgr\xc3\xa4nsade territorier som markeras med k\xc3\xb6rtelv\xc3\xa4tska. De flesta familjemedlemmarna vistas p\xc3\xa5 marken men n\xc3\xa5gra arter har bra f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att kl\xc3\xa4ttra. Mungotictis decemlineata \xc3\xa4r \xc3\xa4ven bra p\xc3\xa5 att simma.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nDessa djur \xc3\xa4r huvudsakligen k\xc3\xb6tt\xc3\xa4tare som livn\xc3\xa4r sig beroende p\xc3\xa5 storleken av insekter, andra ryggradsl\xc3\xb6sa djur eller mindre ryggradsdjur. Arten falanok \xc3\xa4r specialiserade p\xc3\xa5 daggmaskar. Falanokan och Galidia elegans \xc3\xa4ter dessutom i mindre m\xc3\xa5tt frukter.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r de flesta arterna \xc3\xa4r fortplantningss\xc3\xa4ttet outforskat. Oftast finns en fastlagd parningstid, vinter eller v\xc3\xa5ren. Dr\xc3\xa4ktigheten varar oftast i tre m\xc3\xa5nader. Kullen best\xc3\xa5r i allm\xc3\xa4nhet av ett till tv\xc3\xa5 ungdjur, bara fossan f\xc3\xb6der upp till fyra ungar per kull. De nyf\xc3\xb6dda ungdjuren vistas de f\xc3\xb6rsta veckorna i en skyddad bo. Efter tv\xc3\xa5 till 4,5 m\xc3\xa5nader sluter honan att ge di. Ang\xc3\xa5ende livsl\xc3\xa4ngden i naturen finns inga uppgifter. Individer av arterna fossa och Galidia elegans blev i f\xc3\xa5ngenskap \xc3\xb6ver 20 \xc3\xa5r gamla.\n_START_SECTION_\nHot\n_START_PARAGRAPH_\nAlla arter i familjen \xc3\xa4r hotade. Det beror p\xc3\xa5 milj\xc3\xb6f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring i deras levnadsomr\xc3\xa5de och p\xc3\xa5 konkurrens fr\xc3\xa5n inf\xc3\xb6rda djur, som tamhundar och sibetkatten (Viverricula indica). N\xc3\xa5gra arter jagas \xc3\xa4ven av \xc3\xb6ns befolkning, d\xc3\xa5 de ibland d\xc3\xb6dar husdjur. Av familjens nio arter listar IUCN Galidictis grandidieri som starkt hotad (endangered), tre arter som s\xc3\xa5rbara (vulnerable), tre arter som n\xc3\xa4ra hotade (near threatened) och bara en art som livskraftig (least concern), den nya arten listas inte \xc3\xa4n.'