b'\n_START_ARTICLE_\nMedieekologi\n_START_PARAGRAPH_\nMedieekologi \xc3\xa4r ett teoretiskt-metodiskt f\xc3\xa4lt inom humaniora som fokuserar p\xc3\xa5 mediernas historia, medieteknologier och mediernas integrering i och p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 kulturella och naturliga milj\xc3\xb6er._NEWLINE_Begreppet griper tillbaka p\xc3\xa5 den medieteori som utvecklades under 1960-talet av en t\xc3\xa4nkare som Marshall McLuhan, som betraktade medier som en form av milj\xc3\xb6er eller ekologier. Termen kom sedan att f\xc3\xa5 ett visst genomslag med Neil Postmans kritiska studier av moderna massmedier under sent 1960- och 1970-tal. Den kan \xc3\xa4ven kopplas till det ekologiska t\xc3\xa4nkande som Gregory Bateson utvecklade under samma period (se t.ex. Steps to an Ecology of Mind, 1972), d\xc3\xa4r relationerna mellan m\xc3\xa4nniskor, spr\xc3\xa5k, teknologier och hennes omgivningar unders\xc3\xb6ks utifr\xc3\xa5n perspektiv etablerade inom cybernetiken. Idag har medieekologin \xc3\xa5teraktualiserats av en rad olika medieteoretiker och mediehistoriker \xe2\x80\x93 John Durham Peters, Matthew Fuller, Jussi Parikka och andra  \xe2\x80\x93 i syfte att beskriva och analysera de komplexa sammanhang som medier, artefakter, landskap, m\xc3\xa4nniskor och andra varelser bildar. Unders\xc3\xb6kningens fokus kan ligga p\xc3\xa5 allt fr\xc3\xa5n datorvirus till dr\xc3\xb6nare, fr\xc3\xa5n piratradio till b\xc3\xb6cker, fr\xc3\xa5n bildkonst till poesi, fr\xc3\xa5n serverhallar till sensormilj\xc3\xb6er. Inte minst har termen som analytiskt verktyg kommit att akutaliseras i anslutning till den omfattande digitalt baserade infrastruktur som vuxit fram under de senaste decennierna.'