b'\n_START_ARTICLE_\nFinska spr\xc3\xa5kstriden\n_START_SECTION_\nStorfurstend\xc3\xb6mets spr\xc3\xa5kstrid\n_START_PARAGRAPH_\nDet sena 1800-talet upplevde meningsskiljaktigheter mellan fennomaner och svekomaner - statsm\xc3\xa4n som Johan Vilhelm Snellman och Yrj\xc3\xb6 Sakari Yrj\xc3\xb6-Koskinen \xc3\xa5 ena sidan och Axel Olof Freudenthal och Axel Lille \xc3\xa5 den andra. Striden handlade fr\xc3\xa4mst om vilket spr\xc3\xa5k Finlands statstj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n och skolor borde fungera p\xc3\xa5. Eftersom de finskspr\xc3\xa5kigas r\xc3\xa4tt till samh\xc3\xa4llsservice, utbildning, domstolar och s\xc3\xa5 vidare p\xc3\xa5 finska knappast kunde f\xc3\xb6rnekas - och flera folkr\xc3\xa4kningar gjorde m\xc3\xa5nga finlandssvenskar \xc3\xb6vertygande om att de s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom skulle d\xc3\xb6 ut \xe2\x80\x93 inr\xc3\xa4ttades ocks\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana samh\xc3\xa4llsinstitutioner p\xc3\xa5 finska. Men de svenska institutionerna bestod och det officiella livet blev tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kigt \xe2\x80\x93 samtidigt som det fick k\xc3\xa4mpa allt h\xc3\xa5rdare f\xc3\xb6r att inte bli ryskt._NEWLINE_Meningsskiljaktigheterna r\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 principer: Fennomanerna betonade det finska folkets r\xc3\xa4tt och nationalismens id\xc3\xa9 "ett folk \xe2\x80\x93 ett spr\xc3\xa5k \xe2\x80\x93 ett land", svekomanerna historien och sambandet med det \xc3\xb6vriga Europa (och civilisationen som utvecklats p\xc3\xa5 indoeuropeiska spr\xc3\xa5k) Till exempel skrev Zacharias Topelius 1867 att svenska spr\xc3\xa5ket var \xe2\x80\x9dett handtag, hvarmed vesteuropa fasth\xc3\xa5ller Finland \xe2\x80\x93 det \xc3\xa4r en af dessa bryggor till m\xc3\xa4nskligheten som hvarje folk beh\xc3\xb6fver\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Ett fennomanskt svar blev historieb\xc3\xb6cker som Yrj\xc3\xb6 Koskinens Oppikirja Suomen kansan historiassa (\'L\xc3\xa4robok i finska folkets historia\') 1869, som skapade en bild av ett enhetligt finskt folk genom tiderna, med stark nedtoning av allt (positivt) inflytande fr\xc3\xa5n Sverige. Det kan n\xc3\xa4mnas att b\xc3\xa4gge grupper fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes av svenskspr\xc3\xa5kiga, fast de fennomanska kulturkretsarna ofta str\xc3\xa4vade att byta till finska som hemspr\xc3\xa5k, f\xc3\xb6rfinskade sina sl\xc3\xa4ktnamn och satte sina barn i de nygrundade finska l\xc3\xa4roverken, vilket resulterade i att n\xc3\xa4sta generation verkligen blev finskspr\xc3\xa5kiga. Yrj\xc3\xb6 Koskinen hette sj\xc3\xa4lv ursprungligen Georg Zacharias Forsman.\n_START_SECTION_\nDen nya republikens spr\xc3\xa5kstrid\n_START_PARAGRAPH_\nDen sv\xc3\xa5raste spr\xc3\xa5kstriden uppstod p\xc3\xa5 1920- och 1930-talet, och r\xc3\xb6rde fr\xc3\xa5gan om landet borde beh\xc3\xa5lla sin officiellt tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga karakt\xc3\xa4r eller inte. De svenskspr\xc3\xa5kiga var f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s alla f\xc3\xb6r fortsatt tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kighet, och den finska opinionen var delad. Nu var otvetydigt majoritetsspr\xc3\xa5ket finska, men hur mycket st\xc3\xb6rre del skulle denna majoritet ha av samh\xc3\xa4llslivet? P\xc3\xa5 vilka villkor skulle svenskan f\xc3\xa5 forts\xc3\xa4tta att existera? Vilka privilegier skulle bek\xc3\xa4mpas f\xc3\xb6r att gottg\xc3\xb6ra tidigare or\xc3\xa4ttvisor? S\xc3\xa4rskilt h\xc3\xa5rd var striden om professurerna vid Helsingfors universitet, av vilka f\xc3\xb6re sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten 1917 en oproportionerligt stor del var svenskspr\xc3\xa5kiga trots att majoriteten i studentk\xc3\xa5ren \xc3\xa4nda sedan 1880-talet bestod av studenter fr\xc3\xa5n finska l\xc3\xa4roverk. N\xc3\xa5gra radikalnationalistiska studentorganisationer st\xc3\xa4llde krav p\xc3\xa5 universitetets totala f\xc3\xb6rfinskning men fick inte riksdagens majoritet med sig och utg\xc3\xa5ngen blev en kompromiss: universitetets tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga karakt\xc3\xa4r fastslogs en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r alla och en del professurer f\xc3\xb6rblev svenskspr\xc3\xa5kiga._NEWLINE_Den spr\xc3\xa5knationalistiska atmosf\xc3\xa4ren som under denna tid kunde ge upphov till studentdemonstrationer, namninsamlingar, strejker p\xc3\xa5 universitetet, sabotage mot tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga skyltar och enstaka v\xc3\xa5ldsd\xc3\xa5d (stenkastning p\xc3\xa5 svenska dagen, slagsm\xc3\xa5l skolpojkar emellan o.s.v.) anses ha tagit slut i och med andra v\xc3\xa4rldskriget, d\xc3\xa5 det yttre trycket f\xc3\xb6rde de tv\xc3\xa5 spr\xc3\xa5kgrupperna n\xc3\xa4rmare varandra och finlandssvenskarna fick tillf\xc3\xa4lle att p\xc3\xa5 ett konkret s\xc3\xa4tt visa sitt patriotiska sinnelag._NEWLINE_Resultatet blev att Finlands officiella tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kighet bekr\xc3\xa4ftades, av riksdagar vars majoritet var moderat i spr\xc3\xa5kfr\xc3\xa5gan. Finlandssvenskarna grundade en egen organisation, Svenska folktinget, att f\xc3\xb6retr\xc3\xa4da svenskheten och finlandssvenskarna._NEWLINE_Under efterkrigstiden f\xc3\xb6rekom inte mycket spr\xc3\xa5kstrid. Ocks\xc3\xa5 nu upptog relationen till Ryssland, Sovjetunionen, en st\xc3\xb6rre del av uppm\xc3\xa4rksamheten, och bevarad svenskhet - och ett nordiskt samh\xc3\xa4llssystem - var till och med ett argument mot sovjetiskt inflytande. Men sedan \xc3\xa5tminstone 1990-talet har ibland h\xc3\xa4tska spr\xc3\xa5kdebatter f\xc3\xb6rekommit, oftast kring fr\xc3\xa5gan om den obligatoriska undervisningen i svenska i finsk grundskola och gymnasium (ibland kallad "tv\xc3\xa5ngssvenska").\n_START_SECTION_\nStrid om obligatorisk svenskundervisning i Finland\n_START_PARAGRAPH_\nDet s\xc3\xa5 kallade andra inhemska spr\xc3\xa5ket \xe2\x80\x93 svenska i finska skolor, finska i svenska skolor \xe2\x80\x93 \xc3\xa4r sedan grundskolereformen obligatoriskt f\xc3\xb6r alla i skolundervisningen. Eftersom finskan i praktiken \xc3\xa4r det dominerande spr\xc3\xa5ket och goda kunskaper i finska \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra nog oumb\xc3\xa4rliga om man vill klara sig som en fullv\xc3\xa4rdig medlem av det finl\xc3\xa4ndska samh\xc3\xa4llet \xc3\xa4ven utanf\xc3\xb6r den egna hembygden, har inga starka protester f\xc3\xb6rekommit mot den obligatoriska finskundervisningen. D\xc3\xa4remot f\xc3\xb6rekommer s\xc3\xa5dana mot den obligatoriska svenskan._NEWLINE_De moderna spr\xc3\xa5kdebatterna handlar oftare om nytta \xc3\xa4n om principer. Eftersom finsk- och svenskspr\xc3\xa5kiga oftast talar finska med varandra och man kan tala engelska med rikssvenskar (om man kan det), upplever tydligtvis inte en del av eleverna i de finska skolorna att de har n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre nytta av att l\xc3\xa4sa svenska som de ofta upplever som en ren formalitet och saknar verkligt intresse f\xc3\xb6r. Den anglosaxiska popul\xc3\xa4rkulturens dominans hj\xc3\xa4lper till och motiverar m\xc3\xa5nga att l\xc3\xa4sa engelska \xc3\xa4ven om man inte r\xc3\xa5kar vara s\xc3\xa4rskilt intresserad av spr\xc3\xa5k, men n\xc3\xa5gon motsvarande faktor som skulle lika kraftigt motivera en till att l\xc3\xa4sa svenska finns helt enkelt inte. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r m\xc3\xa5ste man antingen inse det f\xc3\xb6rnuftsm\xc3\xa4ssiga i att l\xc3\xa4ra sig ett spr\xc3\xa5k som man kan ha verklig nytta av i arbetslivet eller ocks\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste man vara genuint intresserad av det svenska spr\xc3\xa5ket som s\xc3\xa5dant. Och tydligtvis finns det en del skolelever som varken ryms i den ena eller den andra kategorin._NEWLINE_\xc3\x85 andra sidan har antalet elever som talar b\xc3\xa5de finska och svenska hemma vuxit markant under de senaste decennierna, s\xc3\xa4rskilt i huvudstadstrakten. Av dessa har st\xc3\xb6rsta delen svenskan som skolspr\xc3\xa5k, men det \xc3\xa4r uppenbart att s\xc3\xa5dana \xc3\xa5tminstone till en viss grad tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga elever som g\xc3\xa5r i skola p\xc3\xa5 finska har en helt annan inst\xc3\xa4llning till svenskundervisningen \xc3\xa4n s\xc3\xa5dana som egentligen saknar all personlig anknytning till svenskan.'