b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x84reminne\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84reminne \xc3\xa4r en numera sedan l\xc3\xa4nge urmodig form av akademisk v\xc3\xa4ltalighet._NEWLINE_\xc3\x84reminnet utgjorde en karakteristik av n\xc3\xa5gon stor man med ensidigt lovprisande av hans f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nster och \xc3\xb6verskylande av hans fel samt med uppbjudande av all retorisk konst och utsmyckning i framst\xc3\xa4llningss\xc3\xa4ttet. \xc3\x84reminnets ursprung kan sp\xc3\xa5ras tillbaka till antiken. Enligt Diodoros Siculus var det i Egypten \xc3\xb6vligt att pr\xc3\xa4sterna inf\xc3\xb6r det f\xc3\xb6rsamlade folket h\xc3\xb6ll lovtal \xc3\xb6ver avlidna kungar. Hos grekerna firades i kollektiva h\xc3\xb6gtidstal krigare, som stupat f\xc3\xb6r fosterlandet (exempelvis Perikles tal \xc3\xb6ver de f\xc3\xb6rsta atenare, som f\xc3\xb6ll i Peloponnesiska kriget), och hos romarna h\xc3\xb6lls minnestal \xc3\xb6ver enskilda framst\xc3\xa5ende personer (exempelvis av Valerius Publicola \xc3\xb6ver Brutus, av Antonius \xc3\xb6ver C\xc3\xa6sar, av Nero \xc3\xb6ver Claudius, av Marcus Aurelius \xc3\xb6ver Antoninus, tal som emellertid inte bevarats till efterv\xc3\xa4rlden). J\xc3\xa4mv\xc3\xa4l som rent litter\xc3\xa4rt och retoriskt arbete var \xc3\xa4reminnet inte fr\xc3\xa4mmande f\xc3\xb6r antikens m\xc3\xa4nniskor, och retorerna i Rom fann \xc3\xa4nda till slutet av 500-talet i panegyriken en s\xc3\xa4ker v\xc3\xa4g till rykte och de m\xc3\xa4ktigas gunst. _NEWLINE_Efter akademiers instiftande i det nyare Europa kom \xc3\xa4reminnet till heders, huvudsakligen i den form det hade f\xc3\xa5tt under senromerska tiden, och gjordes till f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r akademiska prist\xc3\xa4vlingar, i synnerhet i Frankrike. Sedan v\xc3\xa4ltaligheten d\xc3\xa4r l\xc3\xa4nge str\xc3\xb6tt underd\xc3\xa5nigt smicker f\xc3\xb6r Ludvig XIV, \xc3\xa4gnade man den i st\xc3\xa4llet \xc3\xa5t prisandet av den klassiska forntidens ryktbara m\xc3\xa4n, och arten bragtes till full\xc3\xa4ndning av Antoine-L\xc3\xa9onard Thomas. Hos denne var en stoisk k\xc3\xa4rlek till frihet och dygd uppdriven till en permanent h\xc3\xa4nf\xc3\xb6relse, som yttrar sig i en entonigt st\xc3\xa5tlig och h\xc3\xb6gtravande stil, ett hopande av abstrakta uttryck och konstlade omskrivningar, med undvikande av att n\xc3\xa4mna tingen vid deras r\xc3\xa4tta namn. Stilen utm\xc3\xa4rks d\xc3\xa4rj\xc3\xa4mte av sentensrikedom och utarbetning i de minsta detaljer. Arten kom h\xc3\xb6gt i anseende, emedan den l\xc3\xa4mpade sig f\xc3\xb6r framst\xc3\xa4llning av upplysningsfilosofins l\xc3\xa4ror i en h\xc3\xb6gtidlig och f\xc3\xb6rn\xc3\xa4m form. _NEWLINE_I Sverige odlades den f\xc3\xb6rst av Anders Johan von H\xc3\xb6pken, men fick insteg i synnerhet genom Svenska akademien; Gustav III vann sj\xc3\xa4lv stora priset med sitt \xc3\xa4reminne \xc3\xb6ver Torstenson, och kort d\xc3\xa4refter bragtes arten till full\xc3\xa4ndning av Lehnberg. \xc3\x84reminnet hade ett estetiskt, idealiserande syfte, vida skilt fr\xc3\xa5n den osminkade historiska framst\xc3\xa4llningens. Fylld av v\xc3\xb6rdnad f\xc3\xb6r sitt f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, ville lovtalaren inte uppeh\xc3\xa5lla sig vid skuggsidorna, men framst\xc3\xa4ller det betydelsefulla hos en stor man, renat fr\xc3\xa5n tillf\xc3\xa4llighetens slagg. Emellertid \xc3\xa4r det sv\xc3\xa5rt att vara i extas ett helt _NEWLINE_minnestal igenom, utan att detta sker p\xc3\xa5 bekostnad av natur och sanning. Det blev f\xc3\xb6ljaktligen av n\xc3\xb6den att h\xc3\xa4mta anledningar utifr\xc3\xa5n, att inf\xc3\xb6ra episoder, m\xc3\xa5lningar och liknelser, s\xc3\xa5 att l\xc3\xa4tt nog formen blev f\xc3\xb6rmer \xc3\xa4n inneh\xc3\xa5llet.'