b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph von Fraunhofer\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph von Fraunhofer, f\xc3\xb6dd 6 mars 1787 i Straubing i Bayern, d\xc3\xb6d 7 juni 1826 i M\xc3\xbcnchen, var en tysk instrumentmakare och vetenskapsman._NEWLINE_Fraunhofer blev 1798 l\xc3\xa4rling i en optisk verkstad och fick senare anst\xc3\xa4llning i Georg Friedrich von Reichenbachs, Joseph von Utzschneiders och Joseph Liebherrs fabrik (i M\xc3\xbcnchen) f\xc3\xb6r tillverkning av matematiska och fysikaliska instrument. Kort d\xc3\xa4refter blev han f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r den optiska avdelningen i n\xc3\xa4mnda fabrik, och 1809 uppr\xc3\xa4ttade han i f\xc3\xb6rening med Reichenbach och Liebherr det senare mycket ber\xc3\xb6mda optiska institutet i Benediktbeuern, av vilket han snart blev ensam \xc3\xa4gare. Detta institut flyttades 1819 till M\xc3\xbcnchen, d\xc3\xa4r Fraunhofer blev ledamot av vetenskapsakademin samt 1823 professor och konservator vid universitetets fysiska kabinett. Han adlades 1824._NEWLINE_Som optiker sysselsatte sig Fraunhofer i synnerhet med f\xc3\xb6rf\xc3\xa4rdigandet av akromatiska linser och lyckades d\xc3\xa4rvid komma till utm\xc3\xa4rkta resultat. F\xc3\xb6r dessa arbeten var det n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att ha tillg\xc3\xa5ng till homogent ljus, och vid de med anledning d\xc3\xa4rav f\xc3\xb6retagna unders\xc3\xb6kningarna av solljusets spektrum uppt\xc3\xa4ckte Fraunhofer i detta de m\xc3\xb6rka, efter honom ben\xc3\xa4mnda Fraunhoferska linjerna, vilken uppt\xc3\xa4ckt givit uppslaget till hela spektralanalysen. Fraunhofer studerade \xc3\xa4ven diffraktionsfenomenen och fann d\xc3\xa5 bland annat att man med ett galler av fina tr\xc3\xa5dar kan framst\xc3\xa4lla ett spektrum (se diffraktionsgitter). _NEWLINE_Bland de m\xc3\xa5nga av Fraunhofer tillverkade apparaterna kan n\xc3\xa4mnas den stora parallaktiska refraktorn i Dorpat._NEWLINE_I Tyskland finns idag olika Fraunhofer-institut som drivs av Fraunhofer-Gesellschaft.'