b'\n_START_ARTICLE_\nGayle Rubin\n_START_PARAGRAPH_\nGayle Rubin, f\xc3\xb6dd 1949, \xc3\xa4r en amerikansk kulturantropolog mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina publikationer om k\xc3\xb6n och genus. Rubin fick sitt genombrott 1975 med "The Traffic in Women: Notes on the \'Political Economy\' of Sex" d\xc3\xa4r hon myntade begreppet k\xc3\xb6n/genus-system. Genom att anv\xc3\xa4nda sig av bland andra Karl Marx, Claude L\xc3\xa9vi-Strauss och Sigmund Freuds teorier p\xc3\xa5visade Rubin detta system._NEWLINE_Rubin doktorerade i antropologi vid the University of Michigan \xc3\xa5r 1994. I dag jobbar hon p\xc3\xa5 universitetet, vilket hon gjort sedan \xc3\xa5r 2003 .\n_START_SECTION_\nThe Traffic in Women: Notes on the \xe2\x80\x9cPolitical Economy\xe2\x80\x9d of Sex (1975)\n_START_PARAGRAPH_\nDen h\xc3\xa4r ess\xc3\xa4n utkom \xc3\xa5r 1975 och \xc3\xa4r en av Gayle Rubins mest l\xc3\xa4sta ess\xc3\xa4er. Det \xc3\xa4r i denna ess\xc3\xa4 Rubin har myntat begreppet \xe2\x80\x9dsex/gendersystem\xe2\x80\x9d, det vill s\xc3\xa4ga k\xc3\xb6n/genussystemet. Rubin definierar begreppet som \xe2\x80\x9cthe set of arrangements by which a society transforms biological sexuality into products of human activity, and in which these transformed sexual needs are satisfied" . Rubin menar att genus inte \xc3\xa4r n\xc3\xa5gonting naturgivet, utan ett resultat \xe2\x80\x93 en produkt \xe2\x80\x93 av sociala och kulturella faktorer och att genussystemet i sin tur \xc3\xa4r organiserade relationer. Dessa ser d\xc3\xa4rmed heller inte identiska ut inom alla kulturer. I denna ess\xc3\xa4 f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker Rubins p\xc3\xa5visa behovet f\xc3\xb6r dessa begrepp ._NEWLINE_Rubin b\xc3\xb6rjar med att titta p\xc3\xa5 marxismen, men menar att den inte beaktar k\xc3\xb6nsskillnader utan snarare bara klasskillnader. \xe2\x80\x9dWomen are oppressed in societies which can by no stretch to the imagination be described as capitalist\xe2\x80\x9d , s\xc3\xa4ger Rubins \xc3\xa4ven senare i ess\xc3\xa4n, vilket inneb\xc3\xa4r att marxismen inte \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4cklig f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 upphovet till kvinnof\xc3\xb6rtryck. F\xc3\xb6rutom Karl Marx n\xc3\xa4mner Rubin \xc3\xa4ven Freidrich Engels i ess\xc3\xa4n, med anknytning till Engels verk "The Origin of the Family, Private Property and the State" eftersom Engels talade om kvinnor, i betydelsen n\xc3\xa4mnde dem. Samt Claude L\xc3\xa9vi-Strauss, Sigmund Freud och Jacques Lacan har \xc3\xa4ven med sina tankar och teorier betydelse i Rubins analys av det som hon kallar f\xc3\xb6r k\xc3\xb6n/genussystemet .\n_START_SECTION_\nThinking Sex: Note for a Radical Theory of the Politics of Sexuality (1984)\n_START_PARAGRAPH_\nDen h\xc3\xa4r ess\xc3\xa4n utkom \xc3\xa5r 1984 och \xc3\xa4r tillsammans med The Traffic in Women ett av Rubins mest l\xc3\xa4sta verk. Fokuset i denna ess\xc3\xa4 ligger p\xc3\xa5 sex och sexualitet, vilket skiljer sig fr\xc3\xa5n The Traffic in Women som koncentrerar sig p\xc3\xa5 k\xc3\xb6n och genus._NEWLINE_Rubin menar att en sexuell essentialism har pr\xc3\xa4glat i synnerhet den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska kulturen. Det vill s\xc3\xa4ga en syn p\xc3\xa5 sexualitet som n\xc3\xa5gonting f\xc3\xb6rutbest\xc3\xa4mt och of\xc3\xb6r\xc3\xa4nderligt, medan Rubin menar att sexualiteten \xc3\xa4r en produkt av sociala strukturer. Rubin menar \xc3\xa4ven att sex och sexualitet betraktas som n\xc3\xa5gonting negativt tills de kan f\xc3\xb6rklaras som positiva. Till exempel sex till f\xc3\xb6ljd av \xc3\xa4ktenskap eller sex i syfte att fortplanta sig ._NEWLINE_Rubin har ocks\xc3\xa5 illustrerat en v\xc3\xa4rdehierarki f\xc3\xb6r sexualitet och sexuella handlingar. Detta i form av en stor cirkel som rymmer en mindre cirkel (\xe2\x80\x9dThe sex hierarchy: the charmed circle vs. The outer limits\xe2\x80\x9d) . Det \xc3\xa4r den inre cirkeln som best\xc3\xa5r av den \xc3\xb6nskv\xc3\xa4rda sexualiteten, enligt modellen, och den yttre f\xc3\xb6r den icke-\xc3\xb6nskv\xc3\xa4rda. Till den inre cirkeln h\xc3\xb6r d\xc3\xa5 inom \xc3\xa4ktenskapligt sex, mellan en man och en kvinna inom samma generation, hemma utan hj\xc3\xa4lpmedel eller porr, i reproduktivt syfte utan betalning. Den icke-\xc3\xb6nskv\xc3\xa4rda sexualiteten blir d\xc3\xa4rmed det motsatta. Det vill s\xc3\xa4ga sex utanf\xc3\xb6r \xc3\xa4ktenskap, i grupp, str\xc3\xa4ckande \xc3\xb6ver generationsgr\xc3\xa4nser, utomhus med hj\xc3\xa4lpmedel eller porr, inte i syfte av reproduktion, f\xc3\xb6r betalning. Detta inneb\xc3\xa4r \xc3\xa4ven att all typ av heterosexualitet inte ses som positiv sexualitet . _NEWLINE_Sexuell stratifikation omn\xc3\xa4mns \xc3\xa4ven i ess\xc3\xa4n. Med sexuell stratifikation menas olika grupper av sexualitet som behandlas p\xc3\xa5 oj\xc3\xa4mlika grunder, som exempel n\xc3\xa4mns bland annat sexarbetare. Rubin menar att det \xc3\xa4r sexlagar som inverkar p\xc3\xa5 den sexuella stratifikationen mest och hon menar \xc3\xa4ven att dessa typer av lagar inte hade blivit accepterade inom n\xc3\xa5got annat dom\xc3\xa4n tillh\xc3\xb6rande det sociala livet. Rubin menar att m\xc3\xa4nniskor m\xc3\xa5ste inse att p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som exempelvis mat varierar mellan och inom olika kulturer, g\xc3\xb6r \xc3\xa4ven sex och sexualitet det .\n_START_SECTION_\nMottagande\n_START_PARAGRAPH_\nI ess\xc3\xa4n "Thinking Sex" ville Rubin skilja sex och sexualitet fr\xc3\xa5n feminismen, eftersom hon inte ans\xc3\xa5g att feminismen var det l\xc3\xa4mpligaste tillv\xc3\xa4gag\xc3\xa5ngss\xc3\xa4ttet att redog\xc3\xb6ra f\xc3\xb6r vad sexuell variation de facto inneb\xc3\xa4r enligt henne . Detta har Rubin senare f\xc3\xb6rklarat, d\xc3\xa5 hon blivit intervjuad av Judith Butler, och menar att hon aldrig hade f\xc3\xb6ravsikt att angripa feminismen .'