b'\n_START_ARTICLE_\nValar\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4nt\n_START_PARAGRAPH_\nOrdningen valar omfattar de st\xc3\xb6rsta djurarterna som lever, eller har levt p\xc3\xa5 jorden. Bl\xc3\xa5valen \xc3\xa4r idag med sin l\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 upp till 30 meter och vikt av cirka 173 ton, v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta djur och kaskeloten \xc3\xa4r det st\xc3\xb6rsta d\xc3\xa4ggdjuret med t\xc3\xa4nder. De minsta arterna av val \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot bara 120 centimeter l\xc3\xa5nga och cirka 23 kilogram tunga. Som hos de flesta d\xc3\xa4ggdjuren f\xc3\xb6der valarnas honor levande ungar som diar fet mj\xc3\xb6lk fr\xc3\xa5n mammans spenar. Valar \xc3\xa4r liksom sirendjur fullst\xc3\xa4ndigt anpassade till ett liv i vatten. De lever hela sitt liv i vatten och saknar helt f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att leva p\xc3\xa5 land, d\xc3\xa4r de skulle torka ut och d\xc3\xb6 p\xc3\xa5 grund av \xc3\xb6verhettning eller kl\xc3\xa4mma ihj\xc3\xa4l sig p\xc3\xa5 grund av sin vikt._NEWLINE_Valar har som andra d\xc3\xa4ggdjur lungor och andas luft. De andas genom bl\xc3\xa5sh\xc3\xa5l ovanp\xc3\xa5 huvudet och deras andningssystem \xc3\xa4r mycket v\xc3\xa4l anpassat s\xc3\xa5 att de kan dyka under l\xc3\xa5ng tid utan att beh\xc3\xb6va komma upp till vattenytan. Kaskeloten, en av de valar som dyker b\xc3\xa5de djupast och under l\xc3\xa4ngst tid, kan vara under vattenytan \xc3\xb6ver en timme innan de m\xc3\xa5ste upp f\xc3\xb6r att andas igen._NEWLINE_Valar har ett mycket effektivt hj\xc3\xa4rta med tv\xc3\xa5 kamrar, samt ett blodomlopp med tv\xc3\xa5 kretslopp: det lilla som pumpar syrefattigt blod fr\xc3\xa5n hj\xc3\xa4rtat till lungorna och syrerikt tillbaka, samt det stora som pumpar ut syrerikt blod i kroppen och syrefattigt tillbaka till hj\xc3\xa4rtat. Detta medf\xc3\xb6r att blod och syre b\xc3\xa4ttre f\xc3\xb6rdelas i kroppen, i motsats till fiskar som endast har ett enda kretslopp och d\xc3\xa4rmed ocks\xc3\xa5 ett mer primitivt hj\xc3\xa4rta.\n_START_SECTION_\nKroppens huvudegenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nValarnas kroppsform g\xc3\xb6r att de p\xc3\xa5minner om stora fiskar. De har en spolformig kropp och deras fr\xc3\xa4mre extremiteter \xc3\xa4r omformade till fenor. Dessutom har de ytterligare en fena p\xc3\xa5 ryggen, vars form skiljer sig hos de olika arterna. Fenorna anv\xc3\xa4nder valarna endast f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla balansen i vattnet. Kraften fram\xc3\xa5t skapar valen enbart med stj\xc3\xa4rtfenan som i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till kroppen \xc3\xa4r st\xc3\xa4lld v\xc3\xa5gr\xc3\xa4tt, saknar ben och \xc3\xa4r broskig. Med kraften fr\xc3\xa5n stj\xc3\xa4rten kan de \xc3\xa4ven kasta sig upp ur vattnet och genomf\xc3\xb6ra flera meter h\xc3\xb6ga spr\xc3\xa5ng upp i luften._NEWLINE_Bakre extremiteter saknas fullst\xc3\xa4ndigt, liksom alla andra kroppsbihang som \xc3\xb6ron eller h\xc3\xa5r f\xc3\xb6rutom n\xc3\xa5gra styva h\xc3\xa5r vid bardvalarnas mun. Manliga k\xc3\xb6nsorgan och mj\xc3\xb6lkk\xc3\xb6rtlarna hos honan \xc3\xa4r g\xc3\xb6mda i hudflikar._NEWLINE_Andnings\xc3\xb6ppningarna \xc3\xa4r placerade p\xc3\xa5 kroppens h\xc3\xb6gsta punkt, strax bakom nacken. Av dessa har bardvalar tv\xc3\xa5 och tandvalar en. Vid utandning kondenserar ofta andningsluftens fuktighet och bildar en font\xc3\xa4n som kallas bl\xc3\xa5s. Inandning och utandning sker snabbt och med h\xc3\xb6gt tryck._NEWLINE_I \xc3\xb6vrigt har valar ett tjockt sp\xc3\xa4cklager som skyddar mot kyla. Hos de st\xc3\xb6rre arterna \xc3\xa4r detta skikt upp till 50 centimeter tjockt.\n_START_SECTION_\nSkelett\n_START_PARAGRAPH_\nValars skelett saknar till st\xc3\xb6rsta delen fasta ben, och benen \xc3\xa4r l\xc3\xa4tta och elastiska. M\xc3\xa5nga skelettdelar \xc3\xa4r ersatta av brosk eller till och med fettv\xc3\xa4vnad. I \xc3\xb6rat och vid nosens spets har den ett antal ben som \xc3\xa4r unika f\xc3\xb6r ordningen. Dessa ben har h\xc3\xb6g densitet och liknar porslin, dessutom har de s\xc3\xa4rskilda akustiska egenskaper och leder ljud b\xc3\xa4ttre \xc3\xa4n vanliga ben. _NEWLINE_Under evolutionen har valarnas skalle blivit allt l\xc3\xa4ngre, benen i armarna f\xc3\xb6rkortats och fingerbenen blivit l\xc3\xa4ngre. Den enda led i fr\xc3\xa4mre extremiteterna som anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4r den som sitter mellan skuldran och armen. Skelettdelar som tidigare tillh\xc3\xb6rde de bakre extremiteterna \xc3\xa4r idag bara rudiment\xc3\xa4ra. Valar har likformiga t\xc3\xa4nder och n\xc3\xa5gra arter har f\xc3\xb6rhornade gomlister som kallas barder.\n_START_SECTION_\nInre organ\n_START_PARAGRAPH_\nViktigt f\xc3\xb6r ett liv i vatten \xc3\xa4r ett v\xc3\xa4l utvecklat blodomlopp och ett effektivt andningssystem. Vid varje andetag byter en val ut upp till 90 procent av lungornas inneh\xc3\xa5ll. F\xc3\xb6r landd\xc3\xa4ggdjur ligger detta v\xc3\xa4rde ungef\xc3\xa4r vid 15 procent. I lungorna \xc3\xb6verf\xc3\xb6rs n\xc3\xa4stan dubbelt s\xc3\xa5 mycket syre till blodet \xc3\xa4n hos landd\xc3\xa4ggdjur. Syret sparas inte bara i blodet och i lungorna utan ocks\xc3\xa5 i andra v\xc3\xa4vnader, till exempel i musklerna. Dessa extra syremagasin \xc3\xa4r ytterst viktiga f\xc3\xb6r valars \xc3\xb6verlevnad p\xc3\xa5 djup som \xc3\xb6verstiger hundra meter, d\xc3\xa4r trycket \xc3\xa4r s\xc3\xa5 stort att lungorna helt pressas ihop. Under dykning s\xc3\xa4nks syref\xc3\xb6rbrukningen genom l\xc3\xa4gre hj\xc3\xa4rtaktivitet och genom att vissa organ under perioder inte f\xc3\xa5r n\xc3\xa5got syre._NEWLINE_Valarnas mage har tre kamrar, f\xc3\xb6rutom n\xc3\xa4bbvalar som saknar den f\xc3\xb6rsta av dessa. Blodets salthalt \xc3\xa4r l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n salthalten i havsvattnet. Saltet som valarna tar in med vattnet f\xc3\xb6rs ut ur kroppen av njurarna. Hj\xc3\xa4rnan \xc3\xa4r h\xc3\xb6gt utvecklad.\n_START_SECTION_\nSinnen\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6rseln \xc3\xa4r ett viktigt sinne hos valar och de kommunicerar bland annat med olika ljud. De stora bardvalarna, till exempel kn\xc3\xb6lvalen, kan kommunicera p\xc3\xa5 l\xc3\xa5nga avst\xc3\xa5nd med hj\xc3\xa4lp av l\xc3\xa5gfrekventa ljud. Tandvalar, som delfiner, anv\xc3\xa4nder \xc3\xa4ven ljud f\xc3\xb6r att orientera sig eller uppt\xc3\xa4cka byten, s\xc3\xa5 kallad ekolokalisering. Floddelfiner som lever i mer grumliga vatten har nedsatt syn p\xc3\xa5 grund av att detta sinne varit mindre viktigt f\xc3\xb6r \xc3\xb6verlevnaden, men har ist\xc3\xa4llet en mycket k\xc3\xa4nslig nos._NEWLINE_Hos havslevande tandvalar \xc3\xa4r luktsinnet i princip obefintligt och bardvalar har ett underutvecklat luktsinne. Allm\xc3\xa4nt \xc3\xa4r valarnas synf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga bra. Fr\xc3\xa5n t\xc3\xa5rk\xc3\xb6rteln avs\xc3\xb6ndras en v\xc3\xa4tska som minskar saltvattnets irritation.\n_START_SECTION_\nUtvecklingshistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta valarna uppkom troligen under mellersta eocen, f\xc3\xb6r ungef\xc3\xa4r 50 miljoner \xc3\xa5r sedan vilket framg\xc3\xa5r av fossil huvudsakligen funna i Pakistan. Valar har samma f\xc3\xb6rf\xc3\xa4der som dagens part\xc3\xa5iga hovdjur. Bland nutida part\xc3\xa5iga djur r\xc3\xa4knas flodh\xc3\xa4starna som valarnas n\xc3\xa4rmaste sl\xc3\xa4ktingar._NEWLINE_Under evolutionen bak\xc3\xa5tbildades de bakre extremiteterna f\xc3\xb6r att ge djurens ryggrad en h\xc3\xb6gre flexibilitet. \xc3\x96ronen f\xc3\xb6rlorade sina \xc3\xb6ppningar och andnings\xc3\xb6ppningarna flyttades fr\xc3\xa5n huvudets spets till dess ovansida. De olika tandsorterna \xc3\xa4ndrade utseende och idag har alla valar likformiga t\xc3\xa4nder. Hos vissa arter har det utvecklats barder.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xa5n land till hav\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda djur man k\xc3\xa4nner till som betraktas som f\xc3\xb6rfader till valarna \xc3\xa4r den hundliknande Pakicetus. Fossil av djuret hittades av Philipp Gingerich \xc3\xa5r 1979 i norra Pakistan, och bestod av skalldelar med tydliga k\xc3\xa4nnetecken av valarnas h\xc3\xb6rselregion. Gingerich trodde att Pakicetus levde i vatten men \xc3\xa4nnu hade tydligt utpr\xc3\xa4glade extremiteter men senare fynd har visat att Pakicetus snarare var ett landdjur som hade stora likheter med hundar._NEWLINE_Som viktigaste l\xc3\xa4nk r\xc3\xa4knas arten Ambulocetus natans som var n\xc3\xa4stan fyra meter l\xc3\xa5ng. \xc3\x84ven denna art hade extremiteter som var anv\xc3\xa4ndbara f\xc3\xb6r r\xc3\xb6relse p\xc3\xa5 land. Den levde i mangroveskogar eller br\xc3\xa4ckt vatten och liknade i kroppsformen avl\xc3\xa4gset en krokodil. Nosen var l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckt och andnings\xc3\xb6ppningarna och \xc3\xb6gonen befann sig h\xc3\xb6gt uppe p\xc3\xa5 skallen. Djurets svans var kraftig och anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att ta sig fram. Denna art livn\xc3\xa4rde sig av fiskar och andra ryggradsdjur. Ambulocetus natans uppt\xc3\xa4cktes f\xc3\xb6rst 1992 i norra Pakistan av Hans Thewissen som var elev till Gingerich. Hans Thewissen har ocks\xc3\xa5 hittat fossil efter d\xc3\xa4ggdjuret Indohyus, och som ocks\xc3\xa5 tros ha ett n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4ktskap med valarna. Indohyus h\xc3\xb6r till en grupp hovdjur som kallas raelloiderna. \xc3\x96verensst\xc3\xa4mmelser hittades bland annat i uppbyggnaden av klippbenet som \xc3\xa4r en del av tinningbenet, i formen av djurens premolarer och i strukturen av andra skelettdelar._NEWLINE_Andra arter som levde f\xc3\xb6r 45 miljoner \xc3\xa5r sedan hade redan bak\xc3\xa5tbildade bakre extremiteter och liknade till kroppsformen dagens s\xc3\xa4lar.\n_START_SECTION_\nLivet i oceanen\n_START_PARAGRAPH_\nSedan 40 miljoner \xc3\xa5r finns valarter som inte har n\xc3\xa5gon anknytning till land. H\xc3\xa4r kan n\xc3\xa4mnas sl\xc3\xa4ktet Basilosaurus med 18 meter l\xc3\xa5nga arter, som efter uppt\xc3\xa4ckten felaktigt betraktades som dinosaurier. \xc3\x96verg\xc3\xa5ngen fr\xc3\xa5n ett liv p\xc3\xa5 land till ett liv i havet tog allts\xc3\xa5 ungef\xc3\xa4r tio miljoner \xc3\xa5r._NEWLINE_Fram till nutiden har ett stort antal olika valarter utvecklat sig. Man k\xc3\xa4nner till fossil av cirka 1000 arter, som huvudsakligen \xc3\xa4r utd\xc3\xb6da, men deras sl\xc3\xa4ktingar lever fortfarande i jordens oceaner._NEWLINE_Valarna drabbades i motsats till andra d\xc3\xa4ggdjur av megafaunan inte av utrotningsv\xc3\xa5gen vid slutet av pleistocen.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nValar lever oftast i flockar och har ett h\xc3\xb6gt utvecklat socialt beteende. En vanlig grupp omfattar mellan tio och femtio individer. Vid mycket bra tillg\xc3\xa5ng till f\xc3\xb6da eller under parningstiden f\xc3\xb6rekommer upp till 1000 djur tillsammans. Vid dessa tillf\xc3\xa4llen \xc3\xa4r det m\xc3\xb6jligt att individer fr\xc3\xa5n olika valarter bildar gemensamma grupper._NEWLINE_I varje grupp finns en rangordning och varje individ f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker h\xc3\xb6ja sin st\xc3\xa4llning genom att bita, ramma eller knuffa. Tydligt aggressiva handlingar f\xc3\xb6rekommer dock bara i stressituationer, till exempel vid brist p\xc3\xa5 f\xc3\xb6da eller under f\xc3\xa5ngenskap. Ofta liknar deras beteende mer en lek med luftspr\xc3\xa5ng, surfing och klappande r\xc3\xb6relser med fenorna._NEWLINE_F\xc3\xb6r att kommunicera utst\xc3\xb6ter valhannar ljud som liknar s\xc3\xa5ng och som g\xc3\xa5r att h\xc3\xb6ra p\xc3\xa5 avst\xc3\xa5nd av mer \xc3\xa4n hundra kilometer. Individer som vistas n\xc3\xa4r varandra kommunicerar med visslande l\xc3\xa4ten och f\xc3\xb6r ekolokaliseringen anv\xc3\xa4nds klickljud._NEWLINE_Jakten sker i grupper och n\xc3\xa5gra arter jagar tillsammans med andra djur. M\xc3\xa5nga delfiner f\xc3\xb6ljer tillsammans med tonfiskar efter sv\xc3\xa4rmar av mindre fisk. Sp\xc3\xa4ckhuggare (Orcinus orca) har till och med andra st\xc3\xb6rre valarter som jaktbyte n\xc3\xa4r de \xc3\xa4r i grupp. Dessutom \xc3\xa4ter arten fiskar, pingviner och s\xc3\xa4lar. Grupper av kn\xc3\xb6lvalar (Magaptera novaeanglia) skapar ett n\xc3\xa4t av luftbubblor runt fisk- eller krillsv\xc3\xa4rmar f\xc3\xb6r att markera dem. \xc3\x84ven andra bardvalar har kr\xc3\xa4ftdjur samt andra sm\xc3\xa5djur som f\xc3\xb6da.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nHos de flesta valarter har man fastst\xc3\xa4llt en fortplantningscykel som h\xc3\xa4nger ihop med \xc3\xa5rstiderna. Denna cykel h\xc3\xa4nger samman med vandringar som man har iakttagit hos m\xc3\xa5nga arter. Hos tandvalarna finns s\xc3\xa4llan fasta f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, till exempel har honorna av flera arter flera partners under samma parningstid. D\xc3\xa4remot lever bardvalar under en fortplantningsperiod monogamt, men dessa par skiljs efter\xc3\xa5t. _NEWLINE_Dr\xc3\xa4ktigheten ligger mellan 9 och 17 m\xc3\xa5nader och denna tid beror inte p\xc3\xa5 djurets storlek. Dr\xc3\xa4ktigheten hos tumlare ligger liksom hos bl\xc3\xa5valar vid 11 m\xc3\xa5nader. Valar f\xc3\xb6der vanligtvis bara en unge (kalv) och vid tvillingf\xc3\xb6dsel d\xc3\xb6r oftast den ena ungen, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att honan inte har tillr\xc3\xa4ckligt med mj\xc3\xb6lk f\xc3\xb6r b\xc3\xa5da. Ungar f\xc3\xb6ds huvudsakligen med stj\xc3\xa4rten f\xc3\xb6rst. P\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt \xc3\xa4r risken att ungen drunknar minimal. Strax efter lyfter honan ungen till vattenytan s\xc3\xa5 att den kan andas. Ungarna har vid f\xc3\xb6dseln en storlek som ligger vid ungef\xc3\xa4r en tredjedel av de vuxnas och de blir snabbt sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga. Mj\xc3\xb6lken sprutas fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 spenar vid honans bukregion in i ungens mun med tryck._NEWLINE_Ungdjuret f\xc3\xa5r di i ungef\xc3\xa4r ett \xc3\xa5r och det skapar ett t\xc3\xa4tt samband mellan modern och avkomman. Uppfostringen g\xc3\xb6rs hos alla valar av honan. De flesta valar blir j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsevis sent k\xc3\xb6nsmogna, huvudsakligen mellan sjunde och tionde levnads\xc3\xa5ret. Med denna strategi blir det inte s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga ungar men dessa har bra \xc3\xb6verlevnadschanser.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nDe st\xc3\xb6rsta hoten f\xc3\xb6r valarna skapas med n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 undantag av m\xc3\xa4nniskan. Som naturliga fiender finns bara n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre hajar och andra valarter som sp\xc3\xa4ckhuggaren. Hoten fr\xc3\xa5n m\xc3\xa4nniskan kan indelas i tre typer: Det direkta hotet av valf\xc3\xa5ngst och de indirekta hoten av fiske och milj\xc3\xb6f\xc3\xb6roreningar.\n_START_SECTION_\nValf\xc3\xa5ngst\n_START_PARAGRAPH_\nUnder medeltiden jagades valar f\xc3\xb6r deras k\xc3\xb6tt, tran som anv\xc3\xa4ndes som br\xc3\xa4nsle och de stora gomlisterna som anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r husbygge. Redan vid slutet av medeltiden var stora flottor ute f\xc3\xb6r att jaga de stora valarterna, huvudsakligen gr\xc3\xb6nlandsval och r\xc3\xa4tvalar. Till exempel hade den nederl\xc3\xa4ndska flottan under 1500-talet och 1600-talet cirka 300 valf\xc3\xa5ngstskepp med 18\xc2\xa0000 m\xc3\xa4n i bes\xc3\xa4ttning. Under 1700-talet och 1800-talet jagades huvudsakligen bardvalar, f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 gomlisterna som anv\xc3\xa4ndes i korsetter och krinoliner. Dessutom anv\xc3\xa4ndes kaskelotens spermaceti som sm\xc3\xb6rjmedel f\xc3\xb6r maskiner och dess ambra som grund\xc3\xa4mne f\xc3\xb6r farmacin och parfymframst\xc3\xa4llning._NEWLINE_Efter uppfinnandet av spr\xc3\xa4ngharpunen \xc3\xb6kade jakten tydligt. Stora skepp omvandlades till moderskepp och d\xc3\xa4r f\xc3\xb6r\xc3\xa4dlades valen till olika produkter. Ungef\xc3\xa4r vid b\xc3\xb6rjan av 1900-talet hade valar en stor betydelse som r\xc3\xa5varuk\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r industrin. Under denna tid p\xc3\xa5gick en intensiv jakt. Till exempel d\xc3\xb6dades under s\xc3\xa4songen 1930-1931 omkring 30\xc2\xa0000 bl\xc3\xa5valar, cirka 10\xc2\xa0000 sillvalar och ungef\xc3\xa4r 600 kn\xc3\xb6lvalar._NEWLINE_De flesta valarter \xc3\xa4r idag hotade till sitt fortbest\xc3\xa5nd. N\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre valarter dog n\xc3\xa4stan ut. Fullst\xc3\xa4ndigt utrotade blev till exempel gr\xc3\xa5valspopulationerna i Atlanten och s\xc3\xb6der om Koreahalv\xc3\xb6n. Av arten nordkapare finns troligtvis bara 300 till 600 individer. Populationen av bl\xc3\xa5valen uppskattas till maximalt 14\xc2\xa0000 individer. _NEWLINE_De f\xc3\xb6rsta skydds\xc3\xa5tg\xc3\xa4rderna f\xc3\xb6r valar besl\xc3\xb6ts 1931. Huvudsakligen tydligt hotade arter som kn\xc3\xb6lvalen, som vid denna tid bara hade ett best\xc3\xa5nd p\xc3\xa5 omkring hundra djur, blev skyddade. Dessutom skapades de f\xc3\xb6rsta skyddszonerna. 1946 grundades den internationella valf\xc3\xa5ngstkommissionen, som ska s\xc3\xa4kra valarnas best\xc3\xa5nd. Denna organisation f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d 1985 d\xc3\xb6dandet av valar fram till 2005. Fortfarande f\xc3\xa5ngas dock val, huvudsakligen av japanska fiskeflottan, vilken anger forskning som sk\xc3\xa4l till detta.\n_START_SECTION_\nFiske\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga mindre arter, mest delfiner, har minskat i best\xc3\xa5nd. De blir ofta offer f\xc3\xb6r fiske efter tonfisk, p\xc3\xa5 grund av att de simmar i n\xc3\xa4rheten av tonfiskar. M\xc3\xa5nga fiskare vet om delfinernas vana att simma ihop med tonfiskarna och letar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r efter delfiner n\xc3\xa4r de vill f\xc3\xa5nga fiskarna. Fiskarna bildar stora cirklar runt delfingruppen med sina n\xc3\xa4t och hoppas att p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt f\xc3\xa5nga \xc3\xa4ven ett fiskstim. N\xc3\xa4r n\xc3\xa4ten dras ihop blir \xc3\xa4ven delfinerna f\xc3\xa5ngade och drunkar. F\xc3\xb6r floddelfiner \xc3\xa4r fiske med lina ett hot som f\xc3\xb6rekommer i deras levnadsomr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6f\xc3\xb6roreningar\n_START_PARAGRAPH_\nEtt problem som blir allt st\xc3\xb6rre \xc3\xa4r f\xc3\xb6roreningen av havet. Tungmetaller och rester av v\xc3\xa4xt- och insektsgifter \xc3\xa4r inte biologiskt nedbrytbara. Valar slukar dessa \xc3\xa4mnen med havsv\xc3\xa4xter och bytesdjur och p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt \xc3\xb6kar k\xc3\xa4nsligheten f\xc3\xb6r sjukdomar och de f\xc3\xa5r f\xc3\xa4rre ungar. \xc3\x84ven ozonlagrets uttunning p\xc3\xa5verkar valarnas liv, genom att det minskar m\xc3\xa4ngden plankton i havet och d\xc3\xa4rmed tillg\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 f\xc3\xb6da. Det drabbar huvudsakligen bardvalar. _NEWLINE_En l\xc3\xa5ngsiktigt hot \xc3\xa4r \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rsurningen av havet, som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6r kalkskelett av alger och mindre varelser som r\xc3\xa4knas till plankton. Milit\xc3\xa4r och geologisk forskning anv\xc3\xa4nder spr\xc3\xa4ngningar och sonar som bildar ett tydligt oljud i havet. Havsd\xc3\xa4ggdjur som anv\xc3\xa4nder biologiska sonar f\xc3\xb6r orientering och kommunikation blir hindrade och skr\xc3\xa4ms av oljuden och kommer upp till vattenytan i panik. N\xc3\xa4r de kommer upp till vattenytan i stor hastighet omvandlas gaser som finns l\xc3\xb6sta i blodet tillbaka till det ursprungliga tillst\xc3\xa5ndet. Gasen sluter blodk\xc3\xa4rlen och leder till djurets d\xc3\xb6d. Detta \xc3\xa4r symptom p\xc3\xa5 dykarsjuka._NEWLINE_Marina d\xc3\xa4ggdjur har utvecklats f\xc3\xb6r att sjunka och stiga i vattnet och drabbas n\xc3\xa4stan aldrig av akut dykarsjuka. Eftersom de utvecklats under miljoner \xc3\xa5r \xc3\xa4r det rimligt att tro att de naturliga urvalet skulle gynna de marina djur som b\xc3\xa4st kunde undvika sjukdomen, eller att det naturliga urvalet skulle \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99hitta en l\xc3\xb6sning\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 p\xc3\xa5 problemet. Professor Michael Moore har unders\xc3\xb6kt ben fr\xc3\xa5n valar en l\xc3\xa4ngre tid. Benen var skadade och man tror detta kan bero p\xc3\xa5 att valar st\xc3\xa4ndigt drabbas av en kronisk men lindrig dykarsjuka. "I see it as the cost of living in a pressure gradient environment.\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 s\xc3\xa4ger Professor Moore. Valarna har mer skador p\xc3\xa5 benen ju \xc3\xa4ldre det \xc3\xa4r. F\xc3\xb6r att undvika akut tryckfallssjuka tror han att valarna stiger gradvis hela tiden. Naturligt urval l\xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ha utvecklat ett beteende som g\xc3\xb6r att marina djur sjunker och dyker i en takt som undviker den akuta formen._NEWLINE_Under de senaste 40 \xc3\xa5ren har man funnit ett samband mellan milit\xc3\xa4rens marina \xc3\xb6vningar och strandade marina djur med dykarsjuka. Det starka oljudet har f\xc3\xa5tt djuren att agera emot sina instinkter. Ljudet av de tekniska apparaterna r\xc3\xa4cker mycket l\xc3\xa5ngt och kan k\xc3\xa4nnas p\xc3\xa5 ett avst\xc3\xa5nd av \xc3\xb6ver hundra kilometer. Under miljoner \xc3\xa5r har de marina djurens h\xc3\xb6rsel utvecklats f\xc3\xb6r att passa havsklimatet och har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en v\xc3\xa4ldigt k\xc3\xa4nslig h\xc3\xb6rsel. L\xc3\xa5ngv\xc3\xa4ga kommunikation f\xc3\xb6r att para sig, hitta f\xc3\xb6da, undvika predatorer och navigera, kommer att f\xc3\xb6rsvinna i allt detta ov\xc3\xa4sen. De flesta forskare \xc3\xa4r \xc3\xb6verens om att ljudf\xc3\xb6roreningar st\xc3\xb6r den marina milj\xc3\xb6n._NEWLINE_Djurskyddsaktivister \xc3\xb6nskar att de som anv\xc3\xa4nder sonarteknik tar reda p\xc3\xa5 om det finns stora m\xc3\xa4ngder havsd\xc3\xa4ggdjur i omr\xc3\xa5det.'