b'\n_START_ARTICLE_\nMalm\n_START_SECTION_\nOxider\n_START_PARAGRAPH_\nVanligen utg\xc3\xb6rs malmerna av oxider eller svavelf\xc3\xb6reningar, i de flesta fall ej rena, utan blandade med andra f\xc3\xb6r metallurgiskt \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l v\xc3\xa4rdel\xc3\xb6sa mineral, som till exempel kvarts._NEWLINE_De i naturen f\xc3\xb6rekommande gedigna metallerna (guld, silver, platina m.fl.) kan s\xc3\xa5ledes inte i egentlig mening kallas malmer, \xc3\xa4ven om de hittas inspr\xc3\xa4ngda uti eller \xc3\xa4r blandade med andra mineral, utan f\xc3\xa5 d\xc3\xa5 andra namn (guldkvarts, guldhaltig svavelkis, platinaf\xc3\xb6rande sand o.s.v.). Men d\xc3\xa4remot s\xc3\xa4ger man, att magnetit \xc3\xa4r en j\xc3\xa4rnmalm och kopparkis en kopparmalm, d\xc3\xa5 de \xc3\xa4r oxider och svavelf\xc3\xb6reningar av j\xc3\xa4rn och koppar samt anv\xc3\xa4ndbara f\xc3\xb6r utvinning av dessa metaller. De viktigaste malmerna \xc3\xa4r guld och silvermalm, koppar-zink-blymalm, tennmalm (kassiterit), manganmalm, j\xc3\xa4rnmalm, koppar-nickel-koboltmalm. Malmernas olika v\xc3\xa4rde beror dels p\xc3\xa5 den metall de inneh\xc3\xa5ller, malmkroppens form samt metallhalten i malmen._NEWLINE_Malmerna upptr\xc3\xa4der i naturen p\xc3\xa5 vissa v\xc3\xa4l skilda s\xc3\xa4tt, som ur geologisk synpunkt kan klassificeras p\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande s\xc3\xa4tt: malm-fl\xc3\xb6tser, som \xc3\xa4r inlagrade mellan sediment\xc3\xa4ra formationer, malm-lager, som \xc3\xa4r inlagrade mellan kristalliniska bergarter och malm-g\xc3\xa5ngar, vilka genoms\xc3\xa4tta den omgivande bergarten och d\xc3\xa4rvid \xc3\xb6vertv\xc3\xa4ra skiffringsriktningen. De b\xc3\xa5da f\xc3\xb6rra slagen av malmer \xc3\xa4r av samma \xc3\xa5lder som bergarten; det tredje slaget \xc3\xa4r yngre \xc3\xa4n den omgivande bergarten._NEWLINE_Malm-fl\xc3\xb6tser har blivit avlagrade i vatten tillsammans med de lager av sandsten, lerskiffer, kalksten i eller andra bergarter, som omger dem. De f\xc3\xb6rekomma d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r i b\xc3\xa4ddar av v\xc3\xa4xlande m\xc3\xa4ktighet, med j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsevis stor utbredning i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till m\xc3\xa4ktigheten. Stundom har malmmineralet blivit fint f\xc3\xb6rdelat i ett visst lager av bergarten, t. ex. guldet i guldmalmerna i Witvatersrand, Sydafrika._NEWLINE_Malmlager \xc3\xa4r inb\xc3\xa4ddade mellan de kristalliniska bergarternas skikt, men de har inte en s\xc3\xa5 regelbunden form som fl\xc3\xb6tserna, utan m\xc3\xa4ktigheten \xc3\xa4r oftast varierande. Ofta har dessa malmer en mer eller mindre utpr\xc3\xa4glad lins- eller k\xc3\xb6rtelform. S\xc3\xa5dana malmer kan antingen sj\xc3\xa4lva vara skiktade eller ocks\xc3\xa5 endast genom sitt l\xc3\xa4ge visa, att de tillh\xc3\xb6ra skiktsystemet och \xc3\xa4r vanligen bildade samtidigt med de omgivande lagren av gnejs, leptit, marmor o.s.v., som omger dem. Exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana malmlager \xc3\xa4r de i Sverige, F\xc3\xb6renta staterna och p\xc3\xa5 flera andra st\xc3\xa4llen f\xc3\xb6rekommande bandade j\xc3\xa4rnmalmerna. Likaledes upptr\xc3\xa4da zinkbl\xc3\xa4nde, svavelkis och kopparkis m.fl. malmer i form avlager. D\xc3\xa5 ett malmlager \xc3\xa4r mycket oregelbundet och har sin utstr\xc3\xa4ckning huvudsakligen i en riktning, kallas det en malmstock eller lagerstock._NEWLINE_Malmg\xc3\xa5ngar \xc3\xa4r av flera slag alltefter inneh\xc3\xa5llet och dettas f\xc3\xb6rdelning i g\xc3\xa5ngen, men alla karakteriserade d\xc3\xa4rigenom, att de \xc3\xa4r yngre \xc3\xa4n den omgivande bergarten. Oftast \xc3\xb6vertv\xc3\xa4rar de skiktningen, men kan \xc3\xa4ven g\xc3\xa5 parallellt d\xc3\xa4rmed och ben\xc3\xa4mnas d\xc3\xa5 lagerg\xc3\xa5ngar. De har bildats genom fyllning av sprickor och kaviteter i bergarten. I vissa kalkstenar och dolomiter har kanaler och oregelbundna h\xc3\xa5lor uppst\xc3\xa5tt genom den l\xc3\xb6sande inverkan av underjordiskt vatten. Andra bergarter har blivit genomsatta av sprickor eller s\xc3\xb6nderkrossats av r\xc3\xb6relser i berget, s\xc3\xa5 att oregelbundna mellanrum uppst\xc3\xa5tt. I s\xc3\xa5dana h\xc3\xa5ligheter har avsatt sig malmer och andra mineral, ofta vackert kristalliserade; de ha ditf\xc3\xb6rts genom i h\xc3\xa5ligheterna cirkulerande vatten, genom sublimation hydrotermala processer eller p\xc3\xa5 annat s\xc3\xa4tt. S\xc3\xa5dana malmg\xc3\xa5ngar skall inte blandas ihop med de g\xc3\xa5ngar av sm\xc3\xa4lta, eruptiva bergarter, t.ex. andesit, basalt o.s.v., som inpressats fr\xc3\xa5n en magmakammare. Det finns g\xc3\xa5ngar av mycket olika m\xc3\xa4ktighet, fr\xc3\xa5n en millimeter till flera hundra meter. \xc3\x84ven en och samma g\xc3\xa5ng v\xc3\xa4xlar ofta i m\xc3\xa4ktighet, vilket beror d\xc3\xa4rp\xc3\xa5, att en r\xc3\xb6relse eller f\xc3\xb6rskjutning \xc3\xa4gt rum hos n\xc3\xa5gon av sidobergarterna. Med avseende p\xc3\xa5 inneh\xc3\xa5llet indelar man g\xc3\xa5ngarna i enkla, som best\xc3\xa5r av endast ett mineral, och sammansatta, som inneh\xc3\xa5ller flera mineral. De vanligaste malmer, som f\xc3\xb6rekommer i g\xc3\xa5ngar, \xc3\xa4r oxider, sulfidhaltiga malmer, karbonat och sulfat, t. ex. kassiterit (tennmalm), j\xc3\xa4rnglans, blyglans, zinkbl\xc3\xa4nde, malakit, guld och silver. Andra g\xc3\xa5ngmineral (ej malmer) \xc3\xa4r kvarts, kalcit, flusspat, baryt m.fl._NEWLINE_Med avseende p\xc3\xa5 strukturen kan man s\xc3\xa4rskilja massiv struktur, d\xc3\xa5 ingen regelbunden anordning av mineralbest\xc3\xa5ndsdelarna f\xc3\xb6rekommer; bandad struktur, d\xc3\xa5 de olika mineralen \xc3\xa4r ordnade i parallella lager, det ena utanp\xc3\xa5 det andra (oftast f\xc3\xb6rekommer tv\xc3\xa5 varandra motsvarande lager av samma mineral p\xc3\xa5 var sin sida om g\xc3\xa5ngens mitt, och den blandade strukturen blir d\xc3\xa5 symmetrisk); brecciaartad struktur, d\xc3\xa5 g\xc3\xa5ngen inneh\xc3\xa5ller kantiga fragment av den omgivande bergarten, cementerade av g\xc3\xa5ngmineral och malmer; drusig struktur, d\xc3\xa5 g\xc3\xa5ngen inneh\xc3\xa5ller h\xc3\xa5lrum bekl\xc3\xa4dda med kristalliserade mineral._NEWLINE_Malmerna f\xc3\xb6rekommer under m\xc3\xa5nga former p\xc3\xa5 mineralg\xc3\xa5ngarna. Stundom \xc3\xa4r de f\xc3\xb6rdelade i fina korn eller tr\xc3\xa5dar (koppar- och svavelkis), eller upptr\xc3\xa4der de i oregelbundna str\xc3\xa4ngar, mosslika eller bladformade bildningar, eller \xc3\xa4r de f\xc3\xb6rdelade i lager, omv\xc3\xa4xlande med andra mineral, eller uppfylla de hela g\xc3\xa5ngens massa (svavelkis och blyglans). Ofta \xc3\xa4r de vackert kristalliserade, varf\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga mineralg\xc3\xa5ngar \xc3\xa4r bekanta f\xc3\xb6r de praktfulla kristalldruser, som d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n h\xc3\xa4mtas. Ofta sk\xc3\xa4r olika malmg\xc3\xa5ngar varandra, varvid naturligtvis den yngre g\xc3\xa5ngen \xc3\xb6vertv\xc3\xa4rar den \xc3\xa4ldre; den senare blir dessutom ofta "f\xc3\xb6rkastad"._NEWLINE_I m\xc3\xa5nga malmdistrikt kan sp\xc3\xa5ras olika system av malmg\xc3\xa5ngar, som sk\xc3\xa4r varandra samt \xc3\xa4r av olika \xc3\xa5lder och mineralogisk beskaffenhet. I sydv\xc3\xa4stra England t.ex. har man ett system av g\xc3\xa5ngar, g\xc3\xa5ende i nordv\xc3\xa4stlig riktning, vilket sk\xc3\xa4r ett annat, g\xc3\xa5ende n\xc3\xa4stan i \xc3\xb6.-v. Det f\xc3\xb6rra systemet inneh\xc3\xa5ller huvudsakligen bly och j\xc3\xa4rn, det senare koppar- och tennmalmer._NEWLINE_M\xc3\xa5nga mineralg\xc3\xa5ngar forts\xc3\xa4tter fr\xc3\xa5n en bergart in i en annan, utan att deras natur f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras, medan andra \xc3\xa4r beroende av sidostenen, i det att de vid uttr\xc3\xa4dandet ur en bergart i en annan f\xc3\xb6rlora n\xc3\xa5gon mineralbest\xc3\xa5ndsdel. S\xc3\xa5dant \xc3\xa4r t.ex. fallet med de guldf\xc3\xb6rande mineralg\xc3\xa5ngarna i trakyt i Ungern och Siebenburgen, vilka vid uttr\xc3\xa4dandet ur trakyten f\xc3\xb6rlorar sin guldhalt. D\xc3\xa5 g\xc3\xa5ngar har en mera oregelbunden form och deras huvudutstr\xc3\xa4ckning \xc3\xa4r i en riktning, ben\xc3\xa4mnas de stockar eller g\xc3\xa5ngstockar. Dessa bildas genom utfyllning av irregulj\xc3\xa4ra h\xc3\xa5lrum, ofta i kalk eller dolomit._NEWLINE_Med stockverk f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r man en samling av sm\xc3\xa5 malmg\xc3\xa5ngar, som alldeles genomtr\xc3\xa4nger och uppfyller bergarten, s\xc3\xa5 att denna i sin helhet kan brytas som malm, fast\xc3\xa4n varje g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r sig \xc3\xa4r f\xc3\xb6r obetydlig att tillgodog\xc3\xb6ras. De tennf\xc3\xb6rande stockverken fr\xc3\xa5n Cornwall och Sachsen l\xc3\xa4mnar goda exempel p\xc3\xa5 detta slag av malmfyndigheter.'