b'\n_START_ARTICLE_\nErling Jensen\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nErling Jensen var son till fiskhandlaren Franciskus Jensen (1875-1960) och Mary Smith (1881-1970). Familjen levde under knappa ekonomiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Efter realexamen 1936 var Jensen anst\xc3\xa4lld som kontorist p\xc3\xa5 Philips A/S och K\xc3\xb6penhamns kommun. Han tog studentexamen fr\xc3\xa5n en aftonskola 1946 och arbetade d\xc3\xa4refter som kontorist och fastighetsm\xc3\xa4klare p\xc3\xa5 \xc3\x98stifternes Kreditforening (1946-1957). Han studerade samtidigt juridik p\xc3\xa5 K\xc3\xb6penhamns universitet, d\xc3\xa4r han tog kandidatexamen 1956. Han var sedan ungdomen medlem i Socialdemokratiet och var under 1950-talet engagerad i utbyggnaden av Arbejdernes Oplysningsforbund p\xc3\xa5 Frederiksberg. Som anst\xc3\xa4lld p\xc3\xa5 \xc3\x98stifternes Kreditforening fick han \xc3\xb6knamnet \xe2\x80\x9dR\xc3\xb8de Erling\xe2\x80\x9d efter att ha gjort ett misslyckat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att organisera f\xc3\xb6retagets anst\xc3\xa4llda i fackf\xc3\xb6reningen HK. Tillsammans med LO utformade han ocks\xc3\xa5 kravet p\xc3\xa5 ekonomisk demokrati, fr\xc3\xa4mst inom industrin. Fr\xc3\xa5n 1956 var han verksamhetschef f\xc3\xb6r den danska kooperationen, Det kooperative F\xc3\xa6llesforbund, och d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6rbundets vice ordf\xc3\xb6rande (1968-1971). Genom denna befattning blev han ledamot i den kommitt\xc3\xa9 som utformade Socialdemokratiets principprogram fr\xc3\xa5n 1961, d\xc3\xa4r han fr\xc3\xa4mst gjorde avtryck i konsumentpolitiken._NEWLINE_Jensen var ocks\xc3\xa5 aktiv inom folkh\xc3\xb6gskoler\xc3\xb6relsen; Han var f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r Esbjergs folkh\xc3\xb6gskola fr\xc3\xa5n 1960 och en av grundarna av LO-skolan i Helsing\xc3\xb6r. Han var f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r den senare 1967-1971 och samtidigt ordf\xc3\xb6rande av Arbejderbev\xc3\xa6gelsens Erhvervsr\xc3\xa5d.\n_START_SECTION_\nMinister\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven om Jensen saknade erfarenhet av parlamentariskt arbete hade han en framtr\xc3\xa4dande roll inom b\xc3\xa5de Socialdemokratiet och arbetarr\xc3\xb6relsen. Detta resulterade i att han uts\xc3\xa5gs till handelsminister i Jens Otto Krags tredje regering 1971. H\xc3\xa4r kom han att ing\xc3\xa5 ett avtal med A.P. M\xc3\xb8ller om utvinning av naturgas i Nordsj\xc3\xb6n och inf\xc3\xb6ra restriktioner i v\xc3\xa4rme- och bensinf\xc3\xb6rbrukningen i samband med oljekrisen 1973. Det senare innebar bl.a. bilfria s\xc3\xb6ndagar. Han stod ocks\xc3\xa5 bakom upph\xc3\xa4vandet av De Danske Spritfabrikkers (Danisco) monopol p\xc3\xa5 sprittillverkning 1972, samt anpassning av n\xc3\xa4ringslivslagstiftningen till EG:s regler. Tillsammans med \xc3\xb6vriga statsr\xc3\xa5d l\xc3\xa4mnade han regeringen efter valet i december 1973, d\xc3\xa5 Poul Hartling bildade en Venstreregering. Jensen blev dock invald i Folketinget samma \xc3\xa5r f\xc3\xb6r Helsing\xc3\xb6rs valkrets. Han \xc3\xa5terfick handelsministerposten i samband med att Socialdemokratiet \xc3\xa5tertog regeringsmakten i februari 1975._NEWLINE_Jensen var \xc3\xa4ven arbetsminister (1976-1977), justitieminister (1977-1978), socialminister (1978-1979) och industriminister (1979-1982). Som justitieminister genomf\xc3\xb6rde han bl.a. en omfattande lagstiftning 1980 om persondataregistrering och uppr\xc3\xa4ttandet av ett tillh\xc3\xb6rande kontrollorgan, Registertilsynet. Som industriminister genomf\xc3\xb6rde han en lag som avl\xc3\xa4gsnade aktier och obligationer i dess fysiska form, och ist\xc3\xa4llet registrerades i V\xc3\xa6rdipapircentralens EDB-system.'