b'\n_START_ARTICLE_\nTimring\n_START_SECTION_\nKnuttekniken\n_START_PARAGRAPH_\nI h\xc3\xb6rnen (knutarna) sk\xc3\xa4rs stockarna samman, vanligen med b\xc3\xa5de underhak och \xc3\xb6verhak, som l\xc3\xa5ser dem mot varandra, och g\xc3\xb6r s\xc3\xa5 att de kommer att ligga dikt mot varandra i v\xc3\xa4ggen. Ett lager av stockar runt huset kallas ett varv. Stockarna timras samman s\xc3\xa5 att topp\xc3\xa4ndarna i ena varvet pekar \xc3\xa5t det ena h\xc3\xa5llet och i n\xc3\xa4sta varv \xc3\xa5t det andra. I annat fall kommer konstruktionen att luta. Det f\xc3\xb6rsta varvet (syllvarvet) best\xc3\xa5r av syllarna. I en v\xc3\xa4lgjord timmerstomme skall alla syllarna ha samma h\xc3\xb6jd, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r b\xc3\xb6r grundmuren allts\xc3\xa5 ligga en halv stockh\xc3\xb6jd l\xc3\xa4gre under de tv\xc3\xa5 parallella syllarna som l\xc3\xa4gges ut f\xc3\xb6rst. Att anv\xc3\xa4nda halv stockh\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 dessa syllar anses vara d\xc3\xa5ligt hantverk. Om grundmuren \xc3\xa4r j\xc3\xa4mnh\xc3\xb6g hela v\xc3\xa4gen runt, \xc3\xa4r det b\xc3\xa4ttre att i st\xc3\xa4llet l\xc3\xa5ta de tv\xc3\xa5 korsande stockarna vara extra h\xc3\xb6ga.\n_START_SECTION_\nTimmer och stocktv\xc3\xa4rsnitt\n_START_PARAGRAPH_\nTill knuttimring i Norden anv\xc3\xa4ndes n\xc3\xa4stan uteslutande tall eller gran, som har l\xc3\xa5nga och rakvuxna stammar. Gran \xc3\xa4r vanligen l\xc3\xb6sare i veden och har fr\xc3\xa4mst anv\xc3\xa4nts i byggnader d\xc3\xa4r best\xc3\xa4ndighet inte varit det viktigaste. Hur man sett p\xc3\xa5 granvirket skiftar dock regionalt, och t\xc3\xa4tvuxet granvirke (undertryckt eller fr\xc3\xa5n myrkanter), kan vara r\xc3\xb6tbest\xc3\xa4ndigt. B\xc3\xa4st ans\xc3\xa5gs vinterhuggen s\xc3\xa5 kallad k\xc3\xa4rnfuru vara, t\xc3\xa4tvuxet tallvirke med h\xc3\xb6g andel k\xc3\xa4rnved. Ibland skalade man ocks\xc3\xa5 delar av stammen n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r f\xc3\xb6re byggnadstillf\xc3\xa4llet, f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt f\xc3\xa5 ett k\xc3\xa5drikt, naturligt impregnerat virke. S\xc3\xa5dant virke \xc3\xa4r mycket r\xc3\xb6tbest\xc3\xa4ndigt. I vissa fall str\xc3\xb6ks tj\xc3\xa4ra p\xc3\xa5 knutarna f\xc3\xb6r att ge dem l\xc3\xa4ngre h\xc3\xa5llbarhet. Om m\xc3\xb6jligt undveks vanligen tr\xc3\xa4d som \xc3\xa4r kraftigt vridna, och vridna medurs (solvinda) eftersom s\xc3\xa5dant timmer riskerar att vrida sig n\xc3\xa4r det torkar, och sitta snett i knuten och i v\xc3\xa4rsta fall \xc3\xa4ven \xc3\xb6ppna l\xc3\xa5ngdraget._NEWLINE_Byggnadstimmer b\xc3\xb6r om m\xc3\xb6jligt torka l\xc3\xa5ngsamt, g\xc3\xa4rna i flera \xc3\xa5r innan det bearbetas. D\xc3\xa5 f\xc3\xa5r det sm\xc3\xa5 sprickor, som f\xc3\xb6rdelar sig j\xc3\xa4mnt runt hela stammen. En snabbare torkning ger st\xc3\xb6rre och fulare sprickor. I synnerhet timmer som s\xc3\xa5gas eller bilas \xc3\xa4r k\xc3\xa4nsligt f\xc3\xb6r o\xc3\xb6nskad sprickbildning, eftersom sprickorna s\xc3\xb6ker sig den kortaste v\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n m\xc3\xa4rg till yta. Att bearbeta timret utan att l\xc3\xa5ta det torka f\xc3\xa4rdigt, leder till att stora sprickor bildas mitt p\xc3\xa5 de plana stocksidorna, d\xc3\xa4r det syns mest. Trots detta har man ofta timrat med r\xc3\xa5tt virke, eftersom det dels \xc3\xa4r l\xc3\xa4ttare att bearbeta s\xc3\xa5dant virke med yxa, dels inte alltid varit m\xc3\xb6jligt med s\xc3\xa5dan framf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llning som skulle kr\xc3\xa4vas, f\xc3\xb6r att kunna timra med v\xc3\xa4ltorkat virke._NEWLINE_V\xc3\xa4ggar kan timras av rundtimmer eller av klovor (kluvna stockar), bilade eller s\xc3\xa5gade stockar med plan ut och/eller insida. Under medeltiden var b\xc3\xa5de rundtimmer (ofta t\xc3\xa4ljt med skavj\xc3\xa4rn) liksom ovalt\xc3\xa4ljt timmer vanligt. Syllstockarna gjordes ofta av extra tjocka stockar och bilades till likbent trapetsformat tv\xc3\xa4rsnitt. I nyare tid har det varit vanligt att de synliga sidorna p\xc3\xa5 stocken planbilats, s\xc3\xa5 att tv\xc3\xa4rsnittet p\xc3\xa5 stocken blir i det n\xc3\xa4rmaste \xc3\xa5ttkantigt. Modernt timmer levereras ofta f\xc3\xa4rdigs\xc3\xa5gat, g\xc3\xa4rna med samma dimension i b\xc3\xa5da \xc3\xa4ndarna. Fr\xc3\xa5n slutet av 1800-talet kom den moderna s\xc3\xa5gverksindustrin att erbjuda maskingjort, hyvlat "timmer", med standardiserat tv\xc3\xa4rsnitt och f\xc3\xb6rsett med not i underkanten och fj\xc3\xa4der i ovankanten. S\xc3\xa5dant anv\xc3\xa4nds fr\xc3\xa4mst i f\xc3\xa4rdiga byggsatser.\n_START_SECTION_\nKnuten\n_START_PARAGRAPH_\nKnuthalsen kallas den smalaste delen av stocken, som i en upptimrad konstruktion utg\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lva krysset mellan de korsande stockarna. Den \xc3\xa4r normalt dold. Knuthalsen kan utformas p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga olika s\xc3\xa4tt, allt ifr\xc3\xa5n en enkel V-formad r\xc3\xa4nnknut till komplicerade sammanfogningar, som b\xc3\xa5de g\xc3\xb6r konstruktionen stabil och f\xc3\xb6rhindrar drag. Under medeltiden var det vanligt att man l\xc3\xa4t \xc3\xb6verhaket g\xc3\xa5 \xc3\xa4nda ner till m\xc3\xa4rgen, s\xc3\xa5 att halsen endast best\xc3\xa5r av tr\xc3\xa4 fr\xc3\xa5n den undre halvan av stocken. Denna knuttyp kallas r\xc3\xa4nnknut eller \xc3\xb6verhaksknut. P\xc3\xa5 enklare byggnader som exempelvis \xc3\xa4ngslador av rundtimmer utan l\xc3\xa5ngdrag (mossr\xc3\xa4nna) anv\xc3\xa4ndes denna knuttyp \xc3\xa4nnu under 1800-talet, och i \xc3\xa5tminstone Dalarna anv\xc3\xa4ndes den \xc3\xa4nnu under f\xc3\xb6rra delen av 1700-talet \xc3\xa4ven i byggnader med l\xc3\xa5ngdrag. \xc3\x96verhaksknutar med vertikala hak finns belagda fr\xc3\xa5n bl.a Bohusl\xc3\xa4n, Dalsland, Sm\xc3\xa5land, S\xc3\xb6dermanland och Uppland och m\xc3\xb6jligen Dalarna. Under f\xc3\xb6rra h\xc3\xa4lften av 1800-talet \xc3\xa4r de vanliga i H\xc3\xa4lsingland och \xc3\xb6vre Norrland, men d\xc3\xa5 endast i enklare byggnader._NEWLINE_Under sen medeltid utvecklades tekniken och knuten blev mer sofistikerad, genom att urtag gjordes inte bara, som i r\xc3\xa4nnknuten, p\xc3\xa5 ovansidan av stocken, utan ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 undersidan. Resultatet blir d\xc3\xa5 en dubbelhaksknut eller en enkel- eller dubbelkattsknut. I en dubbelhaksknut \xc3\xa4r underhaket ungef\xc3\xa4r lika brett som \xc3\xb6verhaket, och \xc3\xb6verbryggar hela den underliggande stockens bredd. Enkel- och dubbelkattknutarna har en tr\xc3\xb6skel (betta) i tr\xc3\xa4ets l\xc3\xa4ngdriktning i \xc3\xb6verhaket, s\xc3\xa5 att urtaget i underhaket blir smalare \xc3\xa4n stockbredden. Bettan kan ligga antingen mitt i haket (en s\xc3\xa5 kallad dubbelkattsknut) eller i sidan av haket (enkelkattsknut). Ibland kombineras underhak och betta. Bruket av betta och underhak gjorde konstruktionen t\xc3\xa4tare och stadigare. I s\xc3\xa5dana knutar beh\xc3\xa5lls m\xc3\xa4rgen i knuthalsen och d\xc3\xa4rigenom minskar ocks\xc3\xa5 risken f\xc3\xb6r att den \xc3\xb6vre delen av knutskallen skall lossna och ramla bort. Dubbelhaksknutar (liksom enkel- och dubbelkattknutar) g\xc3\xb6rs genom att underhaket inpassas i motsvarande \xc3\xb6verhak p\xc3\xa5 den underliggande stocken. Dubbelhaksknutar \xc3\xa4r tidigast k\xc3\xa4nda fr\xc3\xa5n medeltid (raulandsknutning i Norge), men blev vanliga i nyare tid. Halsens tv\xc3\xa4rsnitt kan ha olika former, trekantigt, snett eller rakt fyrkantigt, sexkantigt, trapetsformat eller sammansatt. Lodr\xc3\xa4ta knuthak anses ibland vara s\xc3\xa4mre, eftersom de kan \xc3\xb6ppna sig n\xc3\xa4r timret torkar och krymper. Knutar med lodr\xc3\xa4ta hak kom likv\xc3\xa4l p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll efterhand att ta \xc3\xb6ver efter de \xc3\xa4ldre sneda.\n_START_SECTION_\nHalsningen\n_START_PARAGRAPH_\nVissa knutar hugges s\xc3\xa5 att de runda stocksidorna sk\xc3\xa4r varandra helt precis, utan synliga huggm\xc3\xa4rken utanf\xc3\xb6r knuten, men de flesta knutar bygger p\xc3\xa5 att det f\xc3\xb6rst huggs halsningar p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor av stocken, antingen p\xc3\xa5 nedre delen av stocken, eller \xc3\xb6vre eller p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da. Halsningarna sk\xc3\xa4rs snett in i stocken s\xc3\xa5v\xc3\xa4l fr\xc3\xa5n knutsidan som fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4ggsidan, p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de in och utsidan om stocken. Halsningarna fr\xc3\xa5n vardera sidan m\xc3\xb6ts mitt i knuten, mitt f\xc3\xb6r centrum p\xc3\xa5 den korsande stocken. S\xc3\xa5vida halsningarna l\xc3\xa4ggs p\xc3\xa5 s\xc3\xa5v\xc3\xa4l under som \xc3\xb6verdelen av stocksidorna f\xc3\xa5r den del av stocken d\xc3\xa4r knuten ska huggas ett sexkantigt tv\xc3\xa4rsnitt, som g\xc3\xb6r det l\xc3\xa4ttare att m\xc3\xa4ta och m\xc3\xa4rka ut var hugget ska l\xc3\xa4ggas. Ibland f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngs dessa halsningar av dekorativa sk\xc3\xa4l vidare ut mot knutskallen och in p\xc3\xa5 v\xc3\xa4ggen._NEWLINE_Under 1800-talet, men i delar av Sverige \xc3\xa4ven betydligt tidigare (exempelvis Kungsstugan i \xc3\x96rebro fr\xc3\xa5n 1500-talet, nu i Wadk\xc3\xb6ping), gjorde man stockarna plana p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor, och sedan en motsvarande knut med raka hak. Denna utformning \xc3\xa4r den helt dominerande p\xc3\xa5 de flesta bevarade timmerhus i mellersta Sverige ungef\xc3\xa4r upp till Leksand i Dalarna.\n_START_SECTION_\nKnutskallen\n_START_PARAGRAPH_\nDen utstickande stock\xc3\xa4nden utanf\xc3\xb6r knuten kallas knutskalle. P\xc3\xa5 timmerhus fr\xc3\xa5n medeltiden fick knutskallen n\xc3\xa4stan alltid samma utseende som stocktv\xc3\xa4rsnittet \xe2\x80\x93 runda knutskallar till rundtimmer, och ovala till ovalt\xc3\xa4ljt timmer. Senare blev friheten att utforma knutskallen st\xc3\xb6rre, men timmerm\xc3\xa4nnen f\xc3\xb6ljde traditioner som varierade geografiskt och \xc3\xb6ver tid. Formen p\xc3\xa5 knutskallarna ger d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en ledtr\xc3\xa5d f\xc3\xb6r att best\xc3\xa4mma en byggnads \xc3\xa5lder. Under 1600- och 1700-talen kunde byggnader av rundtimmer f\xc3\xa5 b\xc3\xa5de runda knutskallar, eller avsmalnande ovala, fyrkantiga eller sexkantiga. Under fr\xc3\xa4mst 1800-talet, men i exempelvis Bergslagen, redan under 1600- och 1700-talen, blev det vanligt att timret sl\xc3\xa4tbilades p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor, varvid knutskallarna vanligen gjordes \xc3\xa5ttkantiga._NEWLINE_P\xc3\xa5 en v\xc3\xa4lgjord timmerbyggnad ska knutskallarna inte komma i ber\xc3\xb6ring med varandra, och l\xc3\xa5ngdraget (mossr\xc3\xa4nnan) ska inte forts\xc3\xa4tta ut p\xc3\xa5 knutskallarna. Knutskallarna \xc3\xa4r en k\xc3\xa4nslig del av timmerbyggnaden, och s\xc3\xa4rskilt om knuthalsarna \xc3\xa4r huggna \xc3\xa4nda in till m\xc3\xa4rgen, \xc3\xa4r det vanligt att delar av knuten lossnar och faller av.\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa4tknutar\n_START_PARAGRAPH_\nUnder i synnerhet slutet av 1800-talet, blev det popul\xc3\xa4rt att f\xc3\xb6rse husen med br\xc3\xa4dpanel och d\xc3\xa5 blev knutar utan knutskallar (sl\xc3\xa4tknutar i form av laxknutar och \xc3\xa4ven haklaxknutar) vanliga. S\xc3\xa5dana knutar \xc3\xa4r dock k\xc3\xa4nda l\xc3\xa5ngt tidigare, men d\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mst i byggnader med kyrklig anknytning. Exempelvis \xc3\xa4r den sp\xc3\xa5nkl\xc3\xa4dda tiondeboden i Ingatorp fr\xc3\xa5n 1220- eller 30-talet laxknutad. Man \xc3\xb6vergick under tidigt 1900-tal p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll till andra timmerkonstruktioner, exempelvis en form av skiftesverk eller genom att bygga med st\xc3\xa5ende timmer. I m\xc3\xa5nga fall har man ocks\xc3\xa5 s\xc3\xa5gat av knutskallar innan man kl\xc3\xa4tt dem med br\xc3\xa4dor eller eternitplattor f\xc3\xb6r att ge husen ett modernare utseende.\n_START_SECTION_\nUpptimring\n_START_PARAGRAPH_\nStockarna l\xc3\xa4gges "skavf\xc3\xb6tters" i respektive v\xc3\xa4gg, topp\xc3\xa4nda \xc3\xb6ver rot\xc3\xa4nda, s\xc3\xa5 att de olika stockh\xc3\xb6jderna j\xc3\xa4mnas ut. F\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhindra att stockarna f\xc3\xb6rskjuter sig i v\xc3\xa4ggen, f\xc3\xb6rbinds de med dymlingar minst var tredje meter. I r\xc3\xb6stena (gavelspetsarna) p\xc3\xa5 byggnader utan eller med bara f\xc3\xa5 tak\xc3\xa5sar h\xc3\xa5lls stockarna samman endast med s\xc3\xa5dana dymlingar. Dymlingar kr\xc3\xa4vs ocks\xc3\xa5 i anslutning till d\xc3\xb6rr och f\xc3\xb6nster\xc3\xb6ppningar, s\xc3\xa4rskilt om g\xc3\xa5tarna \xc3\xa4r klena. G\xc3\xa5tarna (kallas ocks\xc3\xa5 "sv\xc3\xa4rd") var s\xc3\xa4rskilt i \xc3\xa4ldre tid oftast mycket kraftiga. I \xc3\xa4ldre byggnader av enklare slag kan det dock ibland helt saknas dymlingar. Ovanf\xc3\xb6r dymlingarna och \xc3\xb6ver g\xc3\xa5ten b\xc3\xb6r det finnas plats, s\xc3\xa5 att timret kan r\xc3\xb6ra sig fritt och inte blir st\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 dymlingen respektive g\xc3\xa5ten, n\xc3\xa4r det krymper. Ett timmerhus sjunker ihop flera centimeter det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ret p\xc3\xa5 grund av att timret krymper vid uttorkning, vilket \xc3\xa4r viktigt att ta h\xc3\xa4nsyn till n\xc3\xa4r d\xc3\xb6rrar och f\xc3\xb6nster monteras._NEWLINE_Timmer kan skarvas i knuten f\xc3\xb6r en innerv\xc3\xa4gg eller om det \xc3\xa4r n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt \xc3\xa4ven mellan knutar. I \xc3\xa4ldre tid anv\xc3\xa4ndes ibland "blixtf\xc3\xb6rband", sned skarv med en hake, som f\xc3\xb6rhindrade att de b\xc3\xa5da stock\xc3\xa4ndarna gled ifr\xc3\xa5n varandra. I modern timring anv\xc3\xa4nds i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rband med urtag och tapp. Man b\xc3\xb6r inte skarva tv\xc3\xa5 stockar som ligger p\xc3\xa5 varandra, och p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor om skarven b\xc3\xb6r det sitta en dymling.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4tningen mellan stockarna\n_START_PARAGRAPH_\nI de flesta typer av timmerbyggnader \xc3\xb6nskar man att v\xc3\xa4ggarna \xc3\xa4r t\xc3\xa4ta, s\xc3\xa5 att det inte drar och s\xc3\xa5 att insekter och andra skadedjur hindras fr\xc3\xa5n att ta sig in. Detta uppn\xc3\xa5s i nordeuropeisk timring genom att ett V-format sp\xc3\xa5r (mossr\xc3\xa4nna eller l\xc3\xa5ngdrag) hugges p\xc3\xa5 undersidan av varje stock, s\xc3\xa5 att det passar mot den rundade ovansidan p\xc3\xa5 underliggande stock. F\xc3\xb6r att mossr\xc3\xa4nnan ska bli r\xc3\xa4tt avpassad m\xc3\xa4rks den ut med hj\xc3\xa4lp av ett meddrag eller dragj\xc3\xa4rn, ett verktyg som har tv\xc3\xa5 "klor", med vilket formen p\xc3\xa5 den underliggande stockens rundning och oj\xc3\xa4mnheter kan ritas av. Nu f\xc3\xb6r tiden anv\xc3\xa4nds ofta en timmerfr\xc3\xa4s f\xc3\xb6r detta arbete. L\xc3\xa5ngdraget drevas vanligen med husmossa Hylocomium splendens eller v\xc3\xa4ggmossa Pleurozium schreberi medan vitmossa Sphagnum anses otj\xc3\xa4nlig, eftersom den h\xc3\xa5ller kvar fukt. Mossan l\xc3\xa4gges dit fuktig, och det som sticker ut sk\xc3\xa4rs av med kniv. Nu f\xc3\xb6r tiden anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4ven andra material f\xc3\xb6r att isolera en timmerstomme. Mossr\xc3\xa4nnan b\xc3\xb6r inte g\xc3\xa5 ut p\xc3\xa5 knutskallen, utan bara fram till knuten. Genom konstruktionens egen tyngd pressas stockarna samman, och kanterna p\xc3\xa5 mossr\xc3\xa4nnorna pressas mot underliggande stockar, s\xc3\xa5 att byggnaden blir t\xc3\xa4t._NEWLINE_I vissa byggnader, fr\xc3\xa4mst \xc3\xa4ngslador men \xc3\xa4ven vedbodar, efterstr\xc3\xa4vas mycket god ventilation, och d\xc3\xa5 har man ofta timrat med rundtimmer utan mossr\xc3\xa4nna._NEWLINE_I Centraleuropa f\xc3\xb6rekommer det att man ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r mossr\xc3\xa4nna timrar relativt glest och sedan t\xc3\xa4tar med lerklining.\n_START_SECTION_\nVerktyg\n_START_PARAGRAPH_\nVid timring av ett hus \xc3\xa4r yxan det viktigaste verktyget \xe2\x80\x93 b\xc3\xa5de huggyxa och timmerbila (skr\xc3\xa4dyxa). Andra viktiga verktyg \xc3\xa4r dragj\xc3\xa4rnet, med vilket formen av den underliggande stockens \xc3\xb6versida ritas p\xc3\xa5 stocken, s\xc3\xa5 att en v\xc3\xa4lpassande mossr\xc3\xa4nna kan g\xc3\xb6ras. Lodbr\xc3\xa4da (senare vattenpass), och riktsn\xc3\xb6re beh\xc3\xb6vs ocks\xc3\xa5. Med navaren g\xc3\xb6r man h\xc3\xa5l f\xc3\xb6r dymlingar och sedan skedborret ersatts av det effektivare spiralborret ofta ocks\xc3\xa5 g\xc3\xa5tsp\xc3\xa5ret (tidigare gjordes detta med yxa). I \xc3\xa4ldre tid anv\xc3\xa4ndes skavj\xc3\xa4rn, f\xc3\xb6r att "hyvla" stocksidorna. Idag anv\xc3\xa4nds ofta motordrivna hj\xc3\xa4lpmedel som till exempel motors\xc3\xa5g och timmerfr\xc3\xa4s._NEWLINE_F\xc3\xb6r att passa in den f\xc3\xa4rdighuggna stocken i knuten anv\xc3\xa4nds en tung timmerklubba. Den anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att driva in dymlingarna.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nKnuttimrade konstruktioner (f\xc3\xb6rutom hus, \xc3\xa4ven gravbyggnader, brunnar, st\xc3\xa4ngsel och st\xc3\xb6dkonstruktioner m.m) f\xc3\xb6rekommer i tre tydliga omr\xc3\xa5den i v\xc3\xa4rlden, n\xc3\xa4mligen i Europas barrskogsomr\xc3\xa5den (Nordeuropa, Alperna, Pyren\xc3\xa9erna och Karpaterna), i Kina och Japan och i Nordamerika.\n_START_SECTION_\nJapan och Kina\n_START_PARAGRAPH_\nKnuttimringen i Kina och Japan g\xc3\xa5r antagligen tillbaka p\xc3\xa5 en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig tradition, skild fr\xc3\xa5n den europeiska. I Japan kallas tekniken azekura (japanska: \xe6\xa0\xa1\xe5\x80\x89, aze-kura) och \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd sedan Naraperioden p\xc3\xa5 700-talet._NEWLINE_Det \xc3\xa4ldsta bevarade exemplet p\xc3\xa5 azekura finns i Sh\xc5\x8ds\xc5\x8din, en skattkammare vid buddhisttemplet T\xc5\x8ddai-ji i Nara, som f\xc3\xb6rst omn\xc3\xa4mns i japanska skrifter \xc3\xa5r 756. Det exakta byggdatumet \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt, en uppgift \xc3\xa4r \xc3\xa5r 752 e.Kr. Ett annat tidigt exempel p\xc3\xa5 azekura fr\xc3\xa5n Nara finns i v\xc3\xa4rldsarvstemplet T\xc5\x8dsh\xc5\x8ddai-ji, ursprungligen rest \xc3\xa5r 759._NEWLINE_Den traditionella japanska knuttimringen k\xc3\xa4nns igen p\xc3\xa5 kluvna triangul\xc3\xa4ra stamsektorer av cypress. Denna teknik ska inte f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med den i de knuttimrade byggnader som under efterkrigstiden, s\xc3\xa4rskilt 1970-talet, byggts efter nordamerikanskt log-cabin-m\xc3\xb6nster.\n_START_SECTION_\nTimmerhus i Nordamerika\n_START_PARAGRAPH_\nSvenska och finska nybyggare i kolonin Nya Sverige f\xc3\xb6rde 1638 timmerhuset till Nordamerika. Nybyggarna fr\xc3\xa5n de andra kolonialmakterna var vana vid bygge i sten, tegel och korsvirke d\xc3\xa5 deras byggnadstradition var fr\xc3\xa5n trakter d\xc3\xa4r timmer kunde vara en bristvara. D\xc3\xa5 amerikanska ostkustens skogar var rika p\xc3\xa5 l\xc3\xa4mpligt timmer var traditionen med timmerhus m\xc3\xb6jlig att till\xc3\xa4mpa f\xc3\xb6r nybyggarna. \xc3\x84n idag finns flera timmerhus fr\xc3\xa5n den svenska epoken kvar vid Delawareflodens nedre lopp. Typiskt f\xc3\xb6r timmerhusen fr\xc3\xa5n nybyggartiden var att den \xc3\xb6ppna spisen var lokaliserad till en ytterv\xc3\xa4gg.\n_START_SECTION_\nKnuttimringens historia i Norden\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4nda exemplen p\xc3\xa5 knuttimring i skandinavien \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n vikingatid. I Norge finns det bevarade timmerbyggnader fr\xc3\xa5n 1100-talet och i Sverige fr\xc3\xa5n 1200-talet. I Norge finns minst 200 timmerhus fr\xc3\xa5n medeltiden (f\xc3\xb6re 1537) och dessa \xc3\xa4r fredade som kulturminnen. N\xc3\xa5got motsvarande skydd finns inte i Sverige. Bara i Dalarna fanns \xc3\xa5r 2005 134 daterade timmerhus fr\xc3\xa5n 1500-talet och tidigare, men \xc3\xa5tskilliga fler antas vara lika gamla, men dessa har \xc3\xa4nnu inte daterats. Det \xc3\xa4r med hj\xc3\xa4lp av dendrokronologi som man kan ta reda p\xc3\xa5, i b\xc3\xa4sta fall exakt, n\xc3\xa4r timret avverkats. \xc3\x84ven utformningen av knutar och andra detaljer kan ge underlag f\xc3\xb6r en grov datering av byggnaden._NEWLINE_Knuttimringen anses vara inf\xc3\xb6rd till Skandinavien under vikingatiden fr\xc3\xa5n barrskogsomr\xc3\xa5dena i \xc3\x96steuropa, d\xc3\xa4r det p\xc3\xa5visats att det funnits redan i f\xc3\xb6rhistorisk tid. I mellersta och norra Skandinavien avl\xc3\xb6ste den under medeltiden de \xc3\xa4ldre l\xc3\xa5nghusen med stolpburna tak och blev den n\xc3\xa4stan allenar\xc3\xa5dande byggnadstypen i hus f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor och boskap. Kvaliteten utvecklades snabbt till en mycket h\xc3\xb6g niv\xc3\xa5 b\xc3\xa5de tekniskt och estetiskt._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n omkring \xc3\xa5r 1700 blev det p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll, s\xc3\xa4rskilt i st\xc3\xa4derna, statusfyllt att br\xc3\xa4dkl\xc3\xa4da timmerv\xc3\xa4ggarna utv\xc3\xa4ndigt. Br\xc3\xa4dkl\xc3\xa4dningen gjorde att man kunde s\xc3\xa4nka kraven p\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lva timringen och utf\xc3\xb6randet kunde f\xc3\xb6renklas. P\xc3\xa5 en del h\xc3\xa5ll, s\xc3\xa5som i exempelvis Dalarna och i de norska fj\xc3\xa4llbygderna bibeh\xc3\xb6lls traditionen med synligt timmer \xc3\xa4nda in p\xc3\xa5 1900-talet. Med nationalromantiken under slutet av 1800-talet och b\xc3\xb6rjan av 1900-talet blev knuttimringen \xc3\xa5ter aktuell f\xc3\xb6r arkitektoniskt utformade byggnader._NEWLINE_Under 1900-talet ersatts knuttimringen av andra byggnadss\xc3\xa4tt, men under seklets sista decennier \xc3\xb6kade populariteten \xc3\xa5ter, fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r stugor, men ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r \xc3\xa5retruntbost\xc3\xa4der. Timringskurser har bidragit till att sprida kunskap om ett hantverk som var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g att falla i gl\xc3\xb6mska._NEWLINE_Tillg\xc3\xa5ngen till timmer v\xc3\xa4xlade \xc3\xb6ver tiden. Under medeltiden hade byalagen haft stora skogsallm\xc3\xa4nningar d\xc3\xa4r sockenborna fritt kunde h\xc3\xa4mta sitt timmer. Men under 1600- och 1700-talet \xc3\xb6kade kronans behov av tr\xc3\xa4, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l f\xc3\xb6r skeppsbygge, r\xc3\xa5varuexport och som kol till j\xc3\xa4rnbruken och restriktioner inf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6r virkesuttag._NEWLINE_Under 1600-talet tog skr\xc3\xa5v\xc3\xa4sendet form i de nordiska l\xc3\xa4nderna. B\xc3\xb6nder och hantverkare kunde vid behov utf\xc3\xb6ra enkla timmerarbeten. Gemensamma st\xc3\xb6rre tr\xc3\xa4projekt, till exempel en kyrkobyggnad, kunde uppf\xc3\xb6ras under ledning av s\xc3\xa5v\xc3\xa4l k\xc3\xa4nda m\xc3\xa4stare men ibland ocks\xc3\xa5 av mindre f\xc3\xb6rfarna yrkesm\xc3\xa4n. Enklare uppf\xc3\xb6rda byggnader kunde man tvingas riva redan efter 50 \xc3\xa5r, medan m\xc3\xa5nga kyrkobyggnader som uppf\xc3\xb6rts under ledning av en m\xc3\xa4stare tack vare h\xc3\xb6g kvalitet har kunnat bevaras in i v\xc3\xa5ra dagar. En l\xc3\xa4rling kunde f\xc3\xa5 st\xc3\xa5 och fyrkantsbila stockar i tre-fyra \xc3\xa5r innan han betroddes med att hugga knutar och andra sammanfogningar. Som m\xc3\xa4starstycke skulle ges\xc3\xa4llerna enligt 1763 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rordning (\xc3\x85bo) \xe2\x80\x9dbygga en kyrka \xc3\xa5 landet eller n\xc3\xa5gon annan byggning f\xc3\xb6rf\xc3\xa4rdiga\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nFlyttning av timmerhus\n_START_PARAGRAPH_\nEn f\xc3\xb6rdel med timmerhus \xc3\xa4r att v\xc3\xa4ggarna \xc3\xa4r l\xc3\xa4tta att demontera, eftersom stockarna \xc3\xa4r staplade p\xc3\xa5 varandra utan annat som h\xc3\xa5ller dem samman \xc3\xa4n tyngdkraften. Detta \xc3\xa4r bakgrunden till att flyttning av timmerhus var en viktig del av timmerbyggnadstraditionen. Byggnader kunde flyttas inom en g\xc3\xa5rd, \xc3\xa4rvas, s\xc3\xa4ljas eller f\xc3\xb6lja med om man flyttade. I vissa norska bygder p\xc3\xa5 Vestlandet (Oster\xc3\xb8y) f\xc3\xb6rekom det att man timrade upp stommar som lagrades i v\xc3\xa4ntan p\xc3\xa5 den efterfr\xc3\xa5gan som alltid blev f\xc3\xb6ljden av de \xc3\xa5terkommande stadsbr\xc3\xa4nderna i Bergen. Innan en timmerstomme demonterades m\xc3\xa4rktes den upp, vanligen med b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 syllstocken. Ofta anv\xc3\xa4ndes romerska siffror, men \xc3\xa4ven enkla streck f\xc3\xb6rekommer ofta. Under 1800-talet blir det vanligt att m\xc3\xa4rkningen g\xc3\xb6rs med r\xc3\xb6dkrita. Ibland markeras \xc3\xa4ven till vilken v\xc3\xa4gg varje stock h\xc3\xb6r med bokst\xc3\xa4ver A-D, vanligen medurs. Att timmerhusen l\xc3\xa4tt kunde demonteras gjorde ocks\xc3\xa5 att stockarna l\xc3\xa4tt kunde \xc3\xa5teranv\xc3\xa4ndas i andra hus. Det \xc3\xa4r vanligt att man tr\xc3\xa4ffar p\xc3\xa5 \xc3\xa4ldre timmer i yngre byggnader, d\xc3\xa4r till exempel gamla urtag, knuthak eller m\xc3\xa4rkningar inte l\xc3\xa4ngre har n\xc3\xa5gon funktion.\n_START_SECTION_\nSex- \xc3\xa5tta- och tio-kantiga knuttimmerbyggnader\n_START_PARAGRAPH_\nDen normala och helt dominerande formen p\xc3\xa5 knuttimrade byggnader \xc3\xa4r den rektangul\xc3\xa4ra, men det f\xc3\xb6rekommer ocks\xc3\xa5 att man f\xc3\xb6r vissa till\xc3\xa4mpningar har timrat \xc3\xa5ttkantigt, liksom mera s\xc3\xa4llsynt sex- och tiokantigt. S\xc3\xa4rskilt i delar av Ryssland \xc3\xa4r timrade kyrkor ofta \xc3\xa5ttkantiga. I Sverige b\xc3\xb6rjade man fr\xc3\xa5n slutet av 1700-talet, och i \xc3\xb6kande utstr\xc3\xa4ckning under 1800-talet, i stora delar av Norrlands kustland och framf\xc3\xb6r allt i V\xc3\xa4sterbotten, bygga stora \xc3\xa5ttkantiga knuttimrade tr\xc3\xb6sklogar, rundlogar.'