b'\n_START_ARTICLE_\nDiracs delta-funktion\n_START_SECTION_\nDeltafunktionen som ett gr\xc3\xa4nsv\xc3\xa4rde\n_START_PARAGRAPH_\nMan kan t\xc3\xa4nka sig att man skapar deltafunktionen genom att l\xc3\xa5ta den vara en "l\xc3\xa5dfunktion" som har den konstanta arean 1. Det man sedan g\xc3\xb6r \xc3\xa4r att man l\xc3\xa5ter basen, som \xc3\xa4r parallell med x-axeln, n\xc3\xa4rma sig origo samtidigt som man l\xc3\xa5ter h\xc3\xb6jden, som \xc3\xa4r parallell med y-axeln, \xc3\xb6ka. Antag att vi har en funktion,  d\xc3\xa4r h\xc3\xb6jden \xc3\xa4r 1 och bredden 1. Skapa sen en funktion,  d\xc3\xa4r h\xc3\xb6jden \xc3\xa4r 2 och bredden 1/2. Forts\xc3\xa4tt genom att skapa en funktion,  med h\xc3\xb6jden 4 och bredden 1/4. Sista steget \xc3\xa4r att skapa en funktion,  d\xc3\xa4r h\xc3\xb6jden \xc3\xa4r 8 och bredden en 1/8. Det som nu sker \xc3\xa4r att h\xc3\xb6jden p\xc3\xa5 kurvan stadigt stiger medan bredden p\xc3\xa5 kurvan minskar. Detta kommer slutligen att rendera ett rakt streck, ju smalare man g\xc3\xb6r bredden. Dessutom, det alla dessa funktioner har gemensamt \xc3\xa4r att deras integraler, bredden x h\xc3\xb6jden = 1. Detta \xc3\xa4r hur man intuitivt "bevisar" Diracs deltafunktion. Det \xc3\xa4r ju egentligen ingen riktigt funktion utan \xc3\xa4r som enligt ovan n\xc3\xa4mnt en distribution.'