b'\n_START_ARTICLE_\nRiksbankens balansr\xc3\xa4kning\n_START_PARAGRAPH_\nRiksbankens balansr\xc3\xa4kning, det vill s\xc3\xa4ga den svenska centralbankens balansr\xc3\xa4kning, \xc3\xa4r utformad enligt traditionellt m\xc3\xb6nster med tillg\xc3\xa5ngar i den v\xc3\xa4nstra kolumnen och skulder och eget kapital i den h\xc3\xb6gra kolumnen. Skuldsidan visar hur verksamheten \xc3\xa4r finansierad och tillg\xc3\xa5ngssidan visar vad finansieringen anv\xc3\xa4nds till. De tv\xc3\xa5 sidorna \xc3\xa4r definitionsm\xc3\xa4ssigt lika stora, eftersom eget kapital \xc3\xa4r skillnaden mellan tillg\xc3\xa5ngar och skulder. _NEWLINE_En centralbanks skulder best\xc3\xa5r normalt till st\xc3\xb6rsta delen av utel\xc3\xb6pande sedlar och mynt. Tillg\xc3\xa5ngssidan domineras av guld- och valutareserven. Guldreserven \xc3\xa4r en kvarleva fr\xc3\xa5n tiden d\xc3\xa5 sedlar och mynt kunde l\xc3\xb6sas in hos Riksbanken i utbyte mot guld. Numera motiveras guldreserven av att guldets v\xc3\xa4rde normalt inte f\xc3\xb6ljer samma m\xc3\xb6nster som v\xc3\xa4rdet p\xc3\xa5 valutareserven. Valutareserven \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst t\xc3\xa4nkt som medel f\xc3\xb6r Riksbankens penningpolitik och politik f\xc3\xb6r finansiell stabilitet, och best\xc3\xa5r av l\xc3\xa4tt oms\xc3\xa4ttbara v\xc3\xa4rdepapper av l\xc3\xa5g risk i utl\xc3\xa4ndsk valuta.  _NEWLINE_Riksbanken har ensamr\xc3\xa4tt p\xc3\xa5 utgivning av sedlar och mynt, vilka som skuldinstrument inte \xc3\xa4r r\xc3\xa4ntebelastade. Detta arrangemang medf\xc3\xb6r att Riksbanken har gratis finansiering f\xc3\xb6r en del av sin verksamhet (se seigniorage). Riksbanken tillhandah\xc3\xa5ller konton f\xc3\xb6r betalning mellan banker f\xc3\xb6r att banker skall kunna betala sinsemellan och till/fr\xc3\xa5n Riksbanken. Detta utg\xc3\xb6r ett separat betalningssystem bara f\xc3\xb6r banker kallat RIX. Bankerna kan genom repor (repurchase agreements) l\xc3\xa5na svenska kronor och kan ocks\xc3\xa5 genom att k\xc3\xb6pa riksbankscertfikat s\xc3\xa4tta in svenska kronor hos Riksbanken. I b\xc3\xa5da fallen binds pengarna i en vecka med repor\xc3\xa4ntan som r\xc3\xa4nta. I nul\xc3\xa4get (2017) har banksystemet p\xc3\xa5 grund av Riksbankens stora st\xc3\xb6dk\xc3\xb6p av statsobligationer (QE) ett stort \xc3\xb6verskott som placeras hos Riksbanken._NEWLINE_Likt m\xc3\xa5nga andra l\xc3\xa4nders centralbanker har \xc3\xa4ven balansr\xc3\xa4kningen f\xc3\xb6r Sveriges riksbank sv\xc3\xa4llt betydligt under och efter Finanskrisen 2008-2009. 2011 tillsattes en statlig utredning kring Riksbankens balansr\xc3\xa4kning, s\xc3\xa4rskilt mot bakgrund av finanskrisen. Utredningen presenterade nya ramverk f\xc3\xb6r det egna kapitalet och valutareserven, liksom \xc3\xa4ven villkoren f\xc3\xb6r n\xc3\xa4r vinst f\xc3\xa5r tas ut._NEWLINE_F\xc3\xb6rutom vid \xc3\xa5rsredovisningen finns \xc3\xa4ven en l\xc3\xb6pande, enkel, redovisning av Riksbankens tillg\xc3\xa5ngar och skulder, dvs balansr\xc3\xa4kningen, i den s\xc3\xa5 kallade  veckorapporten. Dessa rapporter publiceras fyra g\xc3\xa5nger per m\xc3\xa5nad.\n_START_SECTION_\nRiksbankens \xc3\xa5rsredovisning f\xc3\xb6r \xc3\xa5r 2015\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt Riksbankens \xc3\xa5rsredovisning f\xc3\xb6r 2015 utgjorde guld- och valutareserven 74 procent av tillg\xc3\xa5ngarna (varav 5 procent var fordringar p\xc3\xa5 IMF). 25 procent bestod av innehav av svenska v\xc3\xa4rdepapper. P\xc3\xa5 skuldsidan var den st\xc3\xb6rsta posten uppl\xc3\xa5ning till valutareserven fr\xc3\xa5n Riksg\xc3\xa4lden (36 procent) medan 34 procent bestod av svenska skulder, d\xc3\xa4ribland emitterade riksbankscertifikat. Sedlar och mynt utgjorde 11 procent av skuldsidan, medan v\xc3\xa4rderegleringskonton och eget kapital svarade f\xc3\xb6r 15 procent.\n_START_SECTION_\nGuld- och valutareserven\n_START_PARAGRAPH_\nRiksbankens guld- och valutareserv har som prim\xc3\xa4r uppgift att vid behov ge likviditetsst\xc3\xb6d till banker, att tillse att Sverige fullg\xc3\xb6r sin del i Internationella valutafondens (IMF:s) internationella kreditgivning och till att vid behov intervenera p\xc3\xa5 valutamarknaden. I andra hand ska guld- och valutareserven ge Riksbanken, och i slut\xc3\xa4ndan staten, en god avkastning. Enkelt uttryckt \xc3\xa4r den s\xc3\xa5ledes t\xc3\xa4nkt att fungera som en buffert som kan anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4dda banker d\xc3\xa5 de har problem med likviditeten. Detta f\xc3\xb6r att minska systemrisker och s\xc3\xa4kra upp stabiliteten i det finansiella systemet\n_START_SECTION_\nUppgifter om guldreserven fram till 2018\n_START_PARAGRAPH_\nPlaceringen av Riksbankens guldreserv har historiskt omg\xc3\xa4rdats av hemlighetsmakeri. Under senare tid har det dock framkommit att guldreserven f\xc3\xb6rvarats p\xc3\xa5 minst tre platser i landet fr\xc3\xa5n 1940 till 1982: I Bodens f\xc3\xa4stning, Falun och J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping. Eventuellt kan en del av guldet ocks\xc3\xa5 ha f\xc3\xb6rvarats i Sk\xc3\xa5ne och i M\xc3\xb6lndal. Vart guldet flyttades 1982 \xc3\xa4r oklart, men enligt Riksbanken f\xc3\xb6rvaras \xc3\xa5tminstone en del av guldet utomlands. St\xc3\xb6rst var guldreserven vid slutet av Andra v\xc3\xa4rldskriget, hela 429 ton. I samband med Bretton Woods-avtalet avyttrade Riksbanken merparten av guldet f\xc3\xb6r att ist\xc3\xa4llet h\xc3\xa5lla den guldknutna dollarn. Fr\xc3\xa5n senare delen av 1970-talet h\xc3\xb6lls guldm\xc3\xa4ngden konstant tills 1995 d\xc3\xa5 Riksbanken fortsatte att minska innehavet. Under senare \xc3\xa5r har Riksbanken enligt egen uppgift haft sin guldreserv f\xc3\xb6rvarad hos centralbankerna i Storbritannien (Bank of England), Kanada (Bank of Canada), USA (Federal Reserve Bank of New York), Schweiz (Swiss National Bank) och hos Riksbanken. Riksbanken har \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rvarat guld f\xc3\xb6r annans r\xc3\xa4kning. 2015 var guldreserven 125,7 ton, vilket var of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrat fr\xc3\xa5n \xc3\xa5ret f\xc3\xb6re.\n_START_SECTION_\nValutareserven\n_START_PARAGRAPH_\nMerparten av valutareserven utg\xc3\xb6rs av v\xc3\xa4rdepapper utgivna i amerikanska dollar (USD) och euro (EUR). Dessutom har Riksbanken mindre innehav av brittiska pund (GBP), australiensiska dollar (AUD) och kanadensiska dollar (CAD), f\xc3\xb6r att sprida risken. Det stora innehavet av  dollar och euro g\xc3\xb6r att valutareserven i grad p\xc3\xa5verkas av hur dessa valutor utvecklas gentemot kronan. Dock minskas riskexponeringen mot dollarn och euron  genom att Riksbanken \xc3\xa4ven har skulder i dessa valutor. Tillg\xc3\xa5ngarna i euro utg\xc3\xb6rs framf\xc3\xb6rallt av tyska statsobligationer men \xc3\xa4ven av obligationer fr\xc3\xa5n Frankrike,  Nederl\xc3\xa4nderna, Belgien, \xc3\x96sterrike och Italien.\n_START_SECTION_\nFinanskrisen och balansr\xc3\xa4kningen\n_START_PARAGRAPH_\nI likheter med m\xc3\xa5nga andra v\xc3\xa4stl\xc3\xa4nders centralbanker, inklusive amerikanska Federal Reserve och Europeiska centralbanken (ECB), \xc3\xb6kade Riksbanken sin utl\xc3\xa5ning till banksektorn dramatiskt under finanskrisen 2008-2010. F\xc3\xb6r Riksbankens koncentrerades \xc3\xb6kningen till tre m\xc3\xa5nader h\xc3\xb6sten 2008 d\xc3\xa5 balansr\xc3\xa4kningen sv\xc3\xa4llde fr\xc3\xa5n omkring 200 miljarder till omkring 700 miljarder kronor._NEWLINE_Riksbankens f\xc3\xb6rste vice ordf\xc3\xb6rande Kerstin af Johnick f\xc3\xb6rklarade detta p\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande s\xc3\xa4tt i ett anf\xc3\xb6rande 2015:_NEWLINE_"Orsaken till att balansr\xc3\xa4kningen mer \xc3\xa4n trefaldigades var att Riksbanken fr\xc3\xa5n och med oktober 2008 l\xc3\xa5nade ut stora belopp i amerikanska dollar och i svenska kronor till de svenska bankerna. Dollarutl\xc3\xa5ningen finansierades till st\xc3\xb6rsta delen genom att Riksbanken i sin tur l\xc3\xa5nade dollar av Federal Reserve. Utl\xc3\xa5ningen av kronor resulterade i att bankernas innehav av svenska kronor \xc3\xb6kade, medel som i slut\xc3\xa4ndan placerades hos Riksbanken. Det avspeglades p\xc3\xa5 balansr\xc3\xa4kningen i form av en st\xc3\xb6rre penningpolitisk skuld."_NEWLINE_Detta har f\xc3\xb6ljts upp med ett antal ytterligare \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder, ocks\xc3\xa5 motiverade med erfarenheterna fr\xc3\xa5n finanskrisen. D\xc3\xa4ribland beslutet att \xc3\xb6ka valutareserven med hundra miljarder (december 2012) genom uppl\xc3\xa5ning enligt avtal fr\xc3\xa5n Riksg\xc3\xa4lden.\n_START_SECTION_\nStatlig utredning\n_START_PARAGRAPH_\nFinanskrisen fr\xc3\xa5n 2008 och fram\xc3\xa5t drabbade \xc3\xa4ven Sverige. Mot bakgrund av detta beslutade regeringen 2011 att tills\xc3\xa4tta en statlig utredning om Riksbankens balansr\xc3\xa4kning (SOU 2013:9)). Utredningen skulle beskriva hur erfarenheterna av krisen p\xc3\xa5verkat synen p\xc3\xa5 Riksbankens balansr\xc3\xa4kning, bland annat g\xc3\xa4llande storleken och finansieringen av valutareserverna samt storleken p\xc3\xa5 det egna kapitalet. Uppdraget gick till professor Harry Flam, vilken genom utredningen la f\xc3\xb6ljande f\xc3\xb6rslag:_NEWLINE_1. Riksbankens kapital: Att Riksbanken ska ha ett kostnadsfritt kapital p\xc3\xa5 minst 75 miljarder kronor, varav 30 miljarder i eget kapital. Och att vinst bara ska kunna delas ut d\xc3\xa5 dessa kapitalvillkor \xc3\xa4r uppn\xc3\xa5dda. _NEWLINE_2. Riksbankens valutareserv: Vid behov ska Riksbanken dessutom ha m\xc3\xb6jlighet att p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhand f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka valutareserven upp till 200 miljarder kronor genom l\xc3\xa5n i Riksg\xc3\xa4lden._NEWLINE_3. Riksbankens oberoende: Oberoendet b\xc3\xb6r st\xc3\xa4rkas. Med detta avses f\xc3\xb6renklat uttryckt oberoende fr\xc3\xa5n politiken, fr\xc3\xa5n riksdag och regering. F\xc3\xb6r f\xc3\xb6rdjupning se  artikeln Oberoende centralbank. _NEWLINE_4. Kostnader f\xc3\xb6r valutareserven: Kostnaden f\xc3\xb6r den del av valutareserven som uppl\xc3\xa5nas b\xc3\xb6r b\xc3\xa4ras av bankerna genom avgifter. _NEWLINE_5.Valutarisken p\xc3\xa5 grund av innehav av olika valutor: Denna risk b\xc3\xb6r flyttas fr\xc3\xa5n Riksbanken till Riksg\xc3\xa4ldskontoret._NEWLINE_Den 30 januari 2013 l\xc3\xa4mnades utredningen, med dessa f\xc3\xb6rslag, till den d\xc3\xa5varande finansmarknadsministern Peter Norman. D\xc3\xa4refter skickades den ut p\xc3\xa5 remiss.'