b'\n_START_ARTICLE_\nSubic Bay\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1868 b\xc3\xb6rjade spanska flottan att utforska viken i jakt p\xc3\xa5 ett b\xc3\xa4ttre l\xc3\xa4ge f\xc3\xb6r deras flottbas p\xc3\xa5 Filippinerna. I september 1885 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades arbetet p\xc3\xa5 Arsenal en Olongapo d\xc3\xa4r floden Calaclan river rinner ut i viken. F\xc3\xb6r att fylla ut v\xc3\xa5tmarkerna i floddeltat \xc3\xb6ppnades ett stenbrott i Kalalake. Dessutom gr\xc3\xa4vdes en kanal f\xc3\xb6r att separera flottbasen fr\xc3\xa5n land och fungera som en vallgrav och f\xc3\xb6rsvarslinje._NEWLINE_I juni 1898 kapitulerade det som var kvar av den spanska flottan i Subic Bay efter slaget vid Manilabukten.\n_START_SECTION_\nFilippinsk-amerikanska kriget\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Filippinsk-amerikanska kriget iordningst\xc3\xa4llde filippinska styrkor de spanska kustbatteriet p\xc3\xa5 Grande Island i inloppet till viken och besk\xc3\xb6t det amerikanska fraktfartyget Zafiro och kryssaren Charleston. Den 23 september 1899 seglade monitorn Monterey eskorterad av kryssarna Charleston och Concord in i Subic Bay f\xc3\xb6r att tysta batteriet. Montereys tunga kanoner besk\xc3\xb6t batteriet varefter marinsoldater landsteg p\xc3\xa5 Grande Island och spr\xc3\xa4ngde batteriet. De filippinska styrkorna drog sig tillbaka till staden Olongapo. Staden Olongapo och sj\xc3\xa4lva marinbasen intogs i december 1899._NEWLINE_\xc3\x85r 1900 beslutade president Theodore Roosevelt att Subic Bay skulle bli amerikanska flottans huvudbas p\xc3\xa5 Filippinerna. Skeppsvarv, torrdockor, verkst\xc3\xa4der, sjukhus, kolupplag och en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g till Manila skulle byggas. Totala budgeten var en miljon dollar. Planerna lades p\xc3\xa5 is 1907 och flottan satsade i st\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 att bygga ut basen Pearl Harbor p\xc3\xa5 Hawaii._NEWLINE_Washingtonf\xc3\xb6rdraget som tecknades 1922 begr\xc3\xa4nsade storleken p\xc3\xa5 alla parters flottor och \xc3\xa4ven anl\xc3\xa4ggningar som \xc3\xb6rlogsbaser och kustartilleri. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r skars verksamheten i Subic Bay ner och byggnader revs, allt under noggrann \xc3\xb6vervakning av Japan. Trots att mycket av verksamheten skars ner under president Calvin Coolidges tid beh\xc3\xb6lls alltid en viss varvskapacitet, bland annat flytdockan USS\xc2\xa0Dewey.\n_START_SECTION_\nKoreakriget\n_START_PARAGRAPH_\nOmedelbart efter kriget anv\xc3\xa4ndes Subic Bay som bas f\xc3\xb6r ub\xc3\xa5tar och motortorpedb\xc3\xa5tar och batteriet p\xc3\xa5 Grande Island \xc3\xa5teruppbyggdes. \xc3\x84ven staden Olongapo \xc3\xa5teruppbyggdes, men den h\xc3\xa4r g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 fastlandssidan av den kanal som spanjorerna byggde p\xc3\xa5 1800-talet, cirka en kilometer nordost om det tidigare l\xc3\xa4get. Efter Filippinernas sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet 4 juli 1946 f\xc3\xb6rblev Olongapo under amerikansk administration, n\xc3\xa5got som bekr\xc3\xa4ftades i det avtal som undertecknades 14 mars 1947 d\xc3\xa4r USA fick tillg\xc3\xa5ng till sexton milit\xc3\xa4rbaser p\xc3\xa5 Filippinerna, d\xc3\xa4ribland Subic Bay och staden Olongapo. Under Koreakriget b\xc3\xb6rjade de grunda vattnen utanf\xc3\xb6r Cubi Point tre kilometer s\xc3\xb6der om Olongapo att fyllas ut f\xc3\xb6r att anl\xc3\xa4gga flygbasen Naval Air Station Cubi Point. Att fylla ut mark f\xc3\xb6r den 3\xc2\xa0000\xc2\xa0meter l\xc3\xa5nga landningsbanan var d\xc3\xa5 ett av de st\xc3\xb6rsta markprojekten i v\xc3\xa4rlden, endast \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffat av Panamakanalen. \xc3\x84ven flottbasen p\xc3\xa5 andra sidan Olongapo Bay byggdes ut kraftigt under samma period. Den 7 december 1959 l\xc3\xa4mnades staden Olongapo, som nu hade vuxit till 60\xc2\xa0000 innev\xc3\xa5nare, \xc3\xb6ver till Filippinerna.\n_START_SECTION_\nVietnamkriget\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Tonkinbuktsintermezzot blev Subic Bay huvudbas f\xc3\xb6r USA:s sjunde flotta, vilket ledde till en explosionsartad utbyggnad. Mycket materiel \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till Subic Bay fr\xc3\xa5n det nyligen nedlagda flottvarvet i Brooklyn. \xc3\x85r 1967 byggdes en ny oljeterminal d\xc3\xa4r supertankers kunde lossa olja utan att ta upp v\xc3\xa4rdefull kajplats i sj\xc3\xa4lva \xc3\xb6rlogsbasen. Oljeterminalen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjde inte bara flottbasen och flygbasen Cubi Point utan \xc3\xa4ven flygbasen Clark Air Base via en 66\xc2\xa0km l\xc3\xa5ng pipeline. I stort sett alla fartyg som fick allvarligare skador under Vietnamkriget reparerades i Subic Bay, bland annat USS\xc2\xa0Forrestal som brandh\xc3\xa4rjades sv\xc3\xa5rt efter en olycka 29 juli 1967. Efter Saigons fall 1975 f\xc3\xb6rdes tusentals vietnamesiska flyktingar till Subic Bay av amerikanska flottan och ett stort flyktingl\xc3\xa4ger byggdes i Morong p\xc3\xa5 Bataanhalv\xc3\xb6n._NEWLINE_\xc3\x85r 1979 omf\xc3\xb6rhandlades basavtalet och USA blev fr\xc3\xa5n och med nu hyresg\xc3\xa4st till Filippinska staten. flottans omr\xc3\xa5de krympte ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n 244 till 63\xc2\xa0km\xc2\xb2 samtidigt som filippinska trupper \xc3\xb6vertog bevakningen av basen.\n_START_SECTION_\nAvveckling\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1991 fick vulkanen Pinatubo ett kraftigt utbrott samtidigt som tyfonen Yunya drabbade Luzon. De kombinerade naturkrafterna v\xc3\xa5llade omfattande materiella skador, bland annat begravdes hela basomr\xc3\xa5det i ett 30\xc2\xa0cm tjockt lager av regnv\xc3\xa5t aska och ett flertal tak kollapsade under tyngden. Ett intensivt uppr\xc3\xb6jningsarbete inleddes och i mitten p\xc3\xa5 september var det mesta \xc3\xa5teruppbyggt och verksamheten tillbaka till det normala._NEWLINE_Den 13 september 1991 r\xc3\xb6stade filippinska senaten att inte f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nga avtalet med USA, n\xc3\xa5got som var ett h\xc3\xa5rt slag f\xc3\xb6r president Corazon Aquino som var en stark f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nga avtalet. Huvudorsaken var att USA v\xc3\xa4grade att avsl\xc3\xb6ja om det fanns k\xc3\xa4rnvapen p\xc3\xa5 basen. Under hela 1992 transporterades det mesta av utrustningen bort fr\xc3\xa5n Subic Bay och 24 november halades den amerikanska flaggan f\xc3\xb6r sista g\xc3\xa5ngen i Subic Bay._NEWLINE_Idag \xc3\xa4r den f\xc3\xb6re detta marinbasen en frihamn med omfattande handel som har hj\xc3\xa4lpt upp Filippinernas ekonomi. Den har idag tre kontainerterminaler, en terminal f\xc3\xb6r konstg\xc3\xb6dsel och en f\xc3\xb6r spannm\xc3\xa5l. Den f\xc3\xb6re detta flygbasen p\xc3\xa5 Cubi Point \xc3\xa4r idag Subic Bay International Airport. Ytterligare utfyllnad har gjorts f\xc3\xb6r att bereda plats f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5 passagerarterminaler._NEWLINE_Subic Bay \xc3\xa4r idag ett popul\xc3\xa4rt turistm\xc3\xa5l. De rekreationsanl\xc3\xa4ggningar som byggdes under den amerikanska tiden finns kvar och har kompletterats av flera nya. Viken \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 rik p\xc3\xa5 skeppsvrak som \xc3\xa4r popul\xc3\xa4ra dykm\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nSubic Bay ligger mellan Bataanhalv\xc3\xb6n och San Antoniohalv\xc3\xb6n och str\xc3\xa4cker sig cirka 17\xc2\xa0km in\xc3\xa5t land i nordlig riktning. V\xc3\xa4stra kusen \xc3\xa4r bergig och otillg\xc3\xa4nglig, men \xc3\xb6stra kusten erbjuder goda ankarplatser i Port Binanga, Triboa Bay och Olongapo Bay d\xc3\xa4r sj\xc3\xa4lva \xc3\xb6rlogsbasen ligger. Inloppet beh\xc3\xa4rskas av den knappt kilometerstora \xc3\xb6n Grande Island. Inloppet \xc3\xb6ster om Grande Island \xc3\xa4r grunt (st\xc3\xb6rsta djup ca 6\xc2\xa0meter) och sv\xc3\xa5rnavigerat, men v\xc3\xa4ster om Grande Island \xc3\xa4r djupet \xc3\xb6ver 30\xc2\xa0meter.'