b'\n_START_ARTICLE_\nVolynien\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nDen h\xc3\xb6gre liggande, s\xc3\xb6dra delen var fylld av sydryska h\xc3\xb6jdryggen, \xc3\xa4ven kallad Avratynskplat\xc3\xa5n, en blott skenbart med Karpaterna sammanh\xc3\xa4ngande, under paleozoisk tid veckad bergsstr\xc3\xa4cka, som emellertid blivit av erosionen s\xc3\xa5 utj\xc3\xa4mnad, att endast f\xc3\xa5 punkter n\xc3\xa5dde \xc3\xb6ver 300 m.; st\xc3\xb6rsta h\xc3\xb6jden, vid Kremenets, \xc3\xa4r 405 m._NEWLINE_Norra delen d\xc3\xa4remot var ett sl\xc3\xa4ttland med svag lutning mot Pinsks sumpmarker; det bar l\xc3\xa4nge sitt gamla namn Polesien. Volynien tillh\xc3\xb6r huvudsakligen Dneprs flodomr\xc3\xa5de, genom Pripet, som fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6ger upptar Turia, Styr och Goryn med Slutj; Teterev g\xc3\xa5r direkt till Dnepr._NEWLINE_S\xc3\xb6dra gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r det omr\xc3\xa5de, som under istiden varit t\xc3\xa4ckt av inlandsis, l\xc3\xb6per tv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver Volynien. En f\xc3\xb6ljd d\xc3\xa4rav var, att en motsats utbildats mellan en skogrik nordlig del och en skogfattigare sydlig med god \xc3\xa5kerjord. Huvudn\xc3\xa4ringar var \xc3\xa5kerbruk och ladug\xc3\xa5rdssk\xc3\xb6tsel; mest odlades r\xc3\xa5g och havre, i mindre grad vete, \xc3\xa4ven korn, bovete, sockerbetor och tobak. Biodlingen var ansenlig._NEWLINE_I Polesien idkades skogsavverkning samt tillverkas beck, tj\xc3\xa4ra och pottaska. Ur marken h\xc3\xa4mtas kol och lignit, kaolin samt n\xc3\xa5got grafit. Industrin var inte obetydlig och omfattar utom br\xc3\xa4nnerier och sockerfabriker tillverkning av glas, porslin, papper, maskiner och yllevaror.'