b'\n_START_ARTICLE_\nKvarteret Tryckeriet\n_START_PARAGRAPH_\nKvarteret Tryckeriet \xc3\xa4r ett tidigare industri- och kontorskvarter p\xc3\xa5 L\xc3\xb6vholmen i stadsdelen Liljeholmen, Stockholms kommun. Kvarteret omges av Liljeholmsstranden i norr, Mejeriv\xc3\xa4gen i \xc3\xb6ster, Liljeholmsv\xc3\xa4gen i s\xc3\xb6der och Trekantsv\xc3\xa4gen i v\xc3\xa4ster. I kvarteret uppf\xc3\xb6rdes 1942 Str\xc3\xa4ngbetongs f\xc3\xb6rsta fabrik f\xc3\xb6r prefabricerade betongelement som \xc3\xa4ven skulle bli en av v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta i sitt slag. Idag best\xc3\xa5r kvarteret av tv\xc3\xa5 fastigheter: Tryckeriet 13 och 14 som enligt g\xc3\xa4llande detaljplan inrymmer lokaler f\xc3\xb6r idrott och undervisning.\n_START_SECTION_\nKvarteret, allm\xc3\xa4nt\n_START_PARAGRAPH_\nI motsats till kvarteret Stora Katrineberg (grannkvarteret i \xc3\xb6ster) som sedan 1800-talets slut var ett t\xc3\xa4tt bebyggt industriomr\xc3\xa5de, var kvarteret Tryckeriet fram till 1940-talets b\xc3\xb6rjan i det n\xc3\xa4rmaste obebyggt. Innan dess bestod omr\xc3\xa5det av en norra del som skapades genom utfyllnader i Liljeholmsviken och hette d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Utfyllningen. H\xc3\xa4r l\xc3\xa5g Erik Ohlssons br\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1900-talet, medan hans s\xc3\xa5gverk l\xc3\xa5g lite l\xc3\xa4ngre v\xc3\xa4sterut. Grannkvarterens namn inspirerades av tidigare verksamheter som Rosteriet, F\xc3\xa4rgeriet och Skofabriken._NEWLINE_Den s\xc3\xb6dra delen fick namnet Tryckeriet efter Liljeholmens Tryckeri som l\xc3\xa5g mellan 1880 och omkring 1914 p\xc3\xa5 Stora Katrinebergs \xc3\xa4gor, n\xc3\xa4ra d\xc3\xa5varande flottbrons s\xc3\xb6dra brof\xc3\xa4ste. Mellan b\xc3\xa5da kvarteren planerades Katrinebergsv\xc3\xa4gen. I slutet av 1930-talet var utfyllningen avslutad och dagens strandlinje mot Liljeholmsviken hade f\xc3\xa5tt sin slutgiltiga str\xc3\xa4ckning, samtidigt utgick kvartersnamnet Utfyllningen och hela kvarteret fick sitt nuvarande namn Tryckeriet.  _NEWLINE_I stadsplanen avsattes kvarteret, som bestod av ett tiotal mindre fastigheter, f\xc3\xb6r kontors- och industri\xc3\xa4ndam\xc3\xa5l (idag \xc3\xa4ndrat till idrott och undervisning). Bortsett fr\xc3\xa5n n\xc3\xa5gra mindre enmansf\xc3\xb6retag, som bedrev sina verksamheter i n\xc3\xa5got som kunde kallas k\xc3\xa5kstad, var omr\xc3\xa5det \xc3\xb6demark. I b\xc3\xb6rjan av 1930-talet f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades hela kvarteret av Esselte som hade f\xc3\xb6r avsikt att samla sina spridda verksamheter h\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nStr\xc3\xa4ngbetongs elementfabrik\n_START_PARAGRAPH_\nEsselte:s planer f\xc3\xb6rverkligades p\xc3\xa5 en mycket centralare tomt i Esselte-huset vid Vasagatan i Stockholms innerstad. Den cirka 23\xc2\xa0000\xc2\xa0m\xc2\xb2 stora tomten i Liljeholmen blev till salu och k\xc3\xb6ptes 1939 av Betongindustri, som efter en tysk licens skulle b\xc3\xb6rja tillverka prefabricerade betongelement som inneh\xc3\xb6ll f\xc3\xb6rsp\xc3\xa4nda st\xc3\xa5ltr\xc3\xa5dar eller str\xc3\xa4ngar f\xc3\xb6r \xc3\xb6kad h\xc3\xa5llfasthet. Redan samma \xc3\xa5r b\xc3\xb6rjade Betongindustris direkt\xc3\xb6r, Axel Eriksson, med skisser f\xc3\xb6r en fabrik p\xc3\xa5 Liljeholmen som avs\xc3\xa5gs tillverka element av f\xc3\xb6rsp\xc3\xa4nd betong, d\xc3\xa5 ben\xc3\xa4mnd "str\xc3\xa4ngbetong". F\xc3\xb6retaget AB Str\xc3\xa4ngbetong bildades f\xc3\xb6rst 1954. Man arbetade under begreppet AB Betongindustri Str\xc3\xa4ngbetongfabriken._NEWLINE_\xc3\x85r 1942 byggdes, efter Erikssons arkitektritningar och Henrik Kre\xc3\xbcgers konstruktionsritningar, Str\xc3\xa4ngbetongs fabrikshall i tomtens \xc3\xb6stra del. Det var p\xc3\xa5 sin tid v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta fabrik f\xc3\xb6r produktion av f\xc3\xb6rsp\xc3\xa4nda betongelement till civilt bruk. Hallen blev drygt 17 meter bred, knappt 130 meter l\xc3\xa5ng och placerades med sin l\xc3\xa5ngsida mot Mejeriv\xc3\xa4gen. 1946 tillkom en andra, n\xc3\xa5got mindre, hall och 1951 en tredje hall, som skulle bli den st\xc3\xb6rsta med 130 meter l\xc3\xa4ngd och 20 meter bredd. Till produktionslokalerna h\xc3\xb6rde \xc3\xa4ven ett kontor som byggdes till och p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra g\xc3\xa5nger, bland annat 1963 efter ritningar av arkitekt Gustaf Lettstr\xc3\xb6m. H\xc3\xa4r hade Str\xc3\xa4ngbetong sitt huvudkontor mellan 1942 och 1977._NEWLINE_D\xc3\xa4rmed var tomtens \xc3\xb6stra del bebyggd. V\xc3\xa4stra delen var lager- och uppst\xc3\xa4llningsytor och platsen f\xc3\xb6r en egen betongfabrik. R\xc3\xa5varan, cement, levererades fr\xc3\xa5n Stora Vika cementfabrik som sedan slutet av 1940-talet hade en lager- och omlastningsstation p\xc3\xa5 granntomten (se Cementa, Liljeholmen). _NEWLINE_De sista betongelementen producerades h\xc3\xa4r 1973 och var avsedda f\xc3\xb6r bostadshusprojektet Fittja g\xc3\xa5rd i Fittja. Projektet omfattade drygt 2\xc2\xa0100 l\xc3\xa4genheter som byggdes av Byggnadsindustri AB Ehn & Co i b\xc3\xb6rjan av 1970-talet, vars \xc3\xa4gare, byggm\xc3\xa4stare Ernst Ehn, hade 1967 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvat egendomen Fittja g\xc3\xa5rd fr\xc3\xa5n Ragnar Sellberg. Arkitekt var H\xc3\xb6jer & Ljungqvist och Str\xc3\xa4ngbetong levererade stommar och fasader. _NEWLINE_Produktionen p\xc3\xa5 Liljeholmen flyttades successivt till nybyggda fabriker i Veddige (1958), Kungs\xc3\xb6r (1962) och Nykvarn (1973). Kontorsdelen nyttjades av Str\xc3\xa4ngbetong fram till 1984, till slut som s\xc3\xa4ljkontor. Sedan flyttade andra f\xc3\xb6retag in i Str\xc3\xa4ngbetongs gamla lokaler, bland dem ett AMU-center i Arbetsmarknadsstyrelsens regi. _NEWLINE_I den v\xc3\xa4stra delen av nuvarande Tryckeriet 13 som gr\xc3\xa4nsar mot Trekantsv\xc3\xa4gen revs Str\xc3\xa4ngbetongs anl\xc3\xa4ggning och i slutet av 1970-talet uppf\xc3\xb6rdes en femv\xc3\xa5ningars kontors- och verkstadsbyggnad med parkeringsgarage efter ritningar av Backstr\xc3\xb6m & Reinius. H\xc3\xa4r finns idag bland annat Stockholms estetiska gymnasium, Djurgymnasiet och andra utbildningar. Fastigheten mot Trekantsv\xc3\xa4gen \xc3\xa4gs av L E Lundbergf\xc3\xb6retagen.\n_START_SECTION_\nLiljeholmshallen\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xa4ngbetongs gamla tillverkningshallar finns kvar och inhyser sedan 1999 idrottsanl\xc3\xa4ggningen \xe2\x80\x9dLiljeholmshallen\xe2\x80\x9d som numera \xc3\xa4gs av Byggnads AB Karlsson & Wingesj\xc3\xb6. Stockholms stad har nyttjander\xc3\xa4tten medan driften sk\xc3\xb6ts av Idrottsklubben Hephata. Liljeholmshallen eller Liljeholmshallarna, som anl\xc3\xa4ggningen ocks\xc3\xa5 kallas, har tre st\xc3\xb6rre hallar f\xc3\xb6r handboll, innebandy, basket och volleyboll, dessutom tre motionsrum f\xc3\xb6r dans, kampsport, bordtennis, badminton och liknande. I Liljeholmshallen finns \xc3\xa4ven fyra boulebanor, ett pingiscenter, en brottningshall samt konferensrum och cafeteria.\n_START_SECTION_\nTryckeriet 14\n_START_PARAGRAPH_\nMed nuvarande fastigheten Tryckeriet 14 avses kvarterets s\xc3\xb6dra del som gr\xc3\xa4nser mot Liljeholmsv\xc3\xa4gen. H\xc3\xa4r hade Betongindustri bland annat f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och ett st\xc3\xb6rre garage. I b\xc3\xb6rjan av 1970-talet revs bebyggelsen och ist\xc3\xa4llet uppf\xc3\xb6rdes en kontors- och verkstadsbyggnad med utbildningsplatser efter ritningar av Backstr\xc3\xb6m & Reinius. Byggnaden har ungef\xc3\xa4r samma arkitektur som huset i Tryckeriet 13 som tillkom n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare. _NEWLINE_Byggnaden \xc3\xa4r uppdelad i tre h\xc3\xb6gre volymer med tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4gre d\xc3\xa4remellan. Fasaderna utf\xc3\xb6rdes i m\xc3\xb6nstermurat r\xc3\xb6tt och brunt tegel med inslag av vit klinker. Fastigheten Tryckeriet 14 \xc3\xa4r gr\xc3\xb6nklassad av Stadsmuseet i Stockholm vilket betyder "bebyggelse som \xc3\xa4r s\xc3\xa4rskilt v\xc3\xa4rdefull fr\xc3\xa5n historisk, kulturhistorisk, milj\xc3\xb6m\xc3\xa4ssig eller konstn\xc3\xa4rlig synpunkt". H\xc3\xa4r finns idag bland annat Liljeholmens gymnasium, Plush\xc3\xb6gskolan, Djurgymnasiet, Lenia samt lokaler f\xc3\xb6r ABF och Didaktus. Fastigheten \xc3\xa4gs av L E Lundbergf\xc3\xb6retagen.'