b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nStaden ligger i den historiska regionen Pommern. Den nuvarande hamnstaden grundades under namnet Swinem\xc3\xbcnde under kung Fredrik II "den store" av Preussen p\xc3\xa5 1740-talet, men flera av dagens stadsdelar har en \xc3\xa4ldre historia.\n_START_SECTION_\nMedeltida bos\xc3\xa4ttningar\n_START_PARAGRAPH_\nI n\xc3\xa4rheten av \xc5\x9awinas (tyska Swine) mynning fanns under tidig medeltid en liten by p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra sidan av sundet vid P\xc5\x82achcin (tyska: Westswine). Omkring \xc3\xa5r 1181 l\xc3\xa4t hertigen Bogislav I av Pommern uppf\xc3\xb6ra tv\xc3\xa5 borgar p\xc3\xa5 var sin sida om sundet vid "Szvuine". Redan 1184 br\xc3\xa4ndes borgarna av danska angripare. Det faktum att flera av hertigd\xc3\xb6mets officiella dokument undertecknats p\xc3\xa5 platsen tyder p\xc3\xa5 att den v\xc3\xa4stra borgen snart d\xc3\xa4refter \xc3\xa5teruppf\xc3\xb6rdes. \xc3\x85r 1230 anlade hertigen Barnim I ett f\xc3\xa4rjest\xc3\xa4lle \xc3\xb6ver sundet h\xc3\xa4r, och 1297 omn\xc3\xa4mns en hertiglig tull- och lotsstation vid det som idag \xc3\xa4r stadens hamn. En kyrka i Westswine omn\xc3\xa4mns f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1336. De pommerska hertigarnas medeltida borg f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes av hansestaden Stettin 1457.\n_START_SECTION_\nStadens grundande\n_START_PARAGRAPH_\nGustav II Adolfs svenska h\xc3\xa4r om 12\xc2\xa0000 soldater landsteg vid Peenem\xc3\xbcnde p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Usedom i juni 1630, vilket inledde det svenska deltagandet i trettio\xc3\xa5riga kriget. Pommern delades efter kriget mellan kurfurstend\xc3\xb6met Brandenburg och Sverige i Westfaliska freden 1648, och Vorpommern, inklusive omr\xc3\xa5det runt Swine med \xc3\xb6arna Usedom och Wollin blev d\xc3\xa5 del av Svenska Pommern. Av strategiska sk\xc3\xa4l valde Sverige att leda sj\xc3\xb6farten till Stettin via Peenestrom och Wolgast, och man l\xc3\xa4t d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Swine sandas igen f\xc3\xb6r att kunna ta ut tull i Wolgast._NEWLINE_I freden i Stockholm 1720 efter stora nordiska kriget tillf\xc3\xb6ll Stettin, Usedom och Wolin kungariket Preussen. Under kung Fredrik Vilhelm I av Preussen b\xc3\xb6rjade man 1729 f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att \xc3\xa5ter g\xc3\xb6ra sundet Swine farbart, f\xc3\xb6r att kringg\xc3\xa5 den svenska tullen. En mindre hamn anlades p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra sidan av sundet, men det visade sig sv\xc3\xa5rt att skydda sundet mot igenslamning och sundet blev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fort oanv\xc3\xa4ndbart f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre fartyg. Under Fredrik II p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades 1740 ett mer omfattande p\xc3\xa5lningsarbete f\xc3\xb6r att skydda farleden, och 1746 \xc3\xb6ppnades den nya hamnen Swinem\xc3\xbcnde. Stadens handel blomstrade under andra halvan av 1700-talet och den blev snabbt en betydande hamnstad i regionen genom det strategiska l\xc3\xa4get. _NEWLINE_Under denna tid skrevs ofta stadens namn Swinemynde eller Swinem\xc3\xbfnde p\xc3\xa5 svenska.\n_START_SECTION_\n1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nGenom Wienkongressen blev de \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende delarna av Svenska Pommern med Wolgast 1815 preussiska, vilket \xc3\xa4ndrade f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6farten d\xc3\xa5 Preussen nu kontrollerade alla Oderlagunens utlopp. Fram till 1945 tillh\xc3\xb6rde staden Regierungsbezirk Stettin i provinsen Pommern. Staden kom genom den relativt korta v\xc3\xa4gen mellan Stettin och \xc3\x96stersj\xc3\xb6n \xc3\xa4ven i forts\xc3\xa4ttningen att vara en viktig sj\xc3\xb6fartsstad. Fram till 1840 lockade man nybyggare till staden genom l\xc3\xb6ften om tomtmark, byggmaterial och skattefrihet. Hamnen byggdes successivt ut och de kilometerl\xc3\xa5nga v\xc3\xa5gbrytarna vid utloppet f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lldes p\xc3\xa5 1820-talet. P\xc3\xa5 den \xc3\xb6stra v\xc3\xa5gbrytaren uppf\xc3\xb6rdes ett fyrtorn. Mellan 1875 och 1881 gr\xc3\xa4vdes kanaler f\xc3\xb6r att kringg\xc3\xa5 det s\xc3\xb6dra inloppet till sundet som fortfarande hade stora problem med igenslamning. Fr\xc3\xa5n 1857 fanns fr\xc3\xa5n hamnen regulj\xc3\xa4ra \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tslinjer till K\xc3\xb6penhamn, Bornholm och Ostpreussen. Stadens betydelse som hamn minskade n\xc3\xa5got sedan kanalerna f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llts, d\xc3\xa5 det blev l\xc3\xa4ttare f\xc3\xb6r genomg\xc3\xa5ende sj\xc3\xb6fart till Stettin att ta sig fram._NEWLINE_\xc3\x85r 1824 grundades stadens f\xc3\xb6rsta badanl\xc3\xa4ggning, och fram till andra v\xc3\xa4rldskriget var staden en av Tysklands popul\xc3\xa4raste badorter. I synnerhet Berlinbor tillbringade g\xc3\xa4rna somrarna vid \xc3\x96stersj\xc3\xb6n h\xc3\xa4r, och omkring h\xc3\xa4lften av g\xc3\xa4sterna kom fr\xc3\xa5n Berlin. Fr\xc3\xa5n mitten av 1800-talet blev staden en viktig preussisk milit\xc3\xa4rbas. Fr\xc3\xa5n 1863 byggdes staden ut till en sj\xc3\xb6f\xc3\xa4stning med fyra sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga fort, och 1871 blev staden tillsammans med Preussen del av Tyska kejsard\xc3\xb6met.\n_START_SECTION_\nUnder Nazityskland och andra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nEn ub\xc3\xa5tsbas anlades 1933 p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Kaseburg och i hamnen stationerades torpedb\xc3\xa5tar. Under andra v\xc3\xa4rldskriget byggdes kustbef\xc3\xa4stningarna ut med artilleri- och luftv\xc3\xa4rnsbunkrar._NEWLINE_I slutfasen av kriget 1945 befann sig stora m\xc3\xa4ngder tyska flyktingar fr\xc3\xa5n \xc3\x96steuropa i staden, s\xc3\xa5 att befolkningen tempor\xc3\xa4rt flerdubblades. Amerikanska Eighth Air Force genomf\xc3\xb6rde 12 mars ett stort bombangrepp mot hamnen som lade stora delar av staden i ruiner, och de uppskattade d\xc3\xb6dssiffrorna vid angreppet varierar mellan 4000 och 23\xc2\xa0000 personer. Den 16 april s\xc3\xa4nktes pansarkryssaren L\xc3\xbctzow i kanalen av brittiskt flyg. Den 5 maj 1945 intogs staden av R\xc3\xb6da arm\xc3\xa9n.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nDe sovjetiska ockupationsmyndigheterna drog om gr\xc3\xa4nsen mellan det ockuperade tyska omr\xc3\xa5det och Polen s\xc3\xa5 att staden Swinem\xc3\xbcnde helt och h\xc3\xa5llet hamnade p\xc3\xa5 den polska sidan av gr\xc3\xa4nsen, i strid med den ursprungliga Oder-Neisselinjen, men utan inv\xc3\xa4ndningar fr\xc3\xa5n de v\xc3\xa4stallierade. Den kvarvarande tyska befolkningen i Swinem\xc3\xbcnde och p\xc3\xa5 Wollin, omkring 30\xc2\xa0000 personer, tv\xc3\xa5ngsf\xc3\xb6rflyttades \xc3\xb6ver gr\xc3\xa4nsen under \xc3\xa5ren efter kriget, och staden d\xc3\xb6ptes officiellt om till det polska namnet \xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie som den b\xc3\xa4r idag. Under 1940- och 1950-talen \xc3\xa5terbefolkades omr\xc3\xa5det av flyktingar fr\xc3\xa5n andra delar av Polen och de sovjetiska omr\xc3\xa5dena \xc3\xb6ster om Curzonlinjen._NEWLINE_Under perioden 1945\xe2\x80\x931958 var staden till stora delar polsk och sovjetisk milit\xc3\xa4rbas med begr\xc3\xa4nsat tilltr\xc3\xa4de f\xc3\xb6r civilbefolkningen, men fr\xc3\xa5n slutet av 1950-talet tog \xc3\xa5teruppbyggnaden fart. En ny fiskeindustri grundades och hamnen moderniserades. Efter att milit\xc3\xa4ren l\xc3\xa4mnat den gamla badstranden kom staden \xc3\xa4ven att utvecklas till en av Polens st\xc3\xb6rsta badorter.\n_START_SECTION_\nEfter 1990\n_START_PARAGRAPH_\nEfter j\xc3\xa4rnrid\xc3\xa5ns och kommunismens fall i Polen l\xc3\xa4mnade de ryska trupperna helt staden 1992. _NEWLINE_F\xc3\xa4rjan Jan Heweliusz sj\xc3\xb6nk 1993 p\xc3\xa5 sin rutt mellan Swinojcie och Ystad. Under 1990-talet genomgick hamnverksamheten och fiskeindustrin stora strukturella omvandlingar med omfattande nedl\xc3\xa4ggningar. Turism och gr\xc3\xa4nshandel med Tyskland och Skandinavien har i modern tid f\xc3\xa5tt en \xc3\xb6kande betydelse i stadens n\xc3\xa4ringsliv.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie ligger helt p\xc3\xa5 \xc3\xb6ar avskurna fr\xc3\xa5n fastlandet med \xc3\x96stersj\xc3\xb6ns, Oderlagunen och Swinasundets vatten. Stadens liv \xc3\xa4r koncentrerat till de tre st\xc3\xb6rsta \xc3\xb6arna: Usedom (p\xc3\xa5 polska Uznam), Wolin och Karsib\xc3\xb3r. Den historiska stadsk\xc3\xa4rnan ligger p\xc3\xa5 Usedom p\xc3\xa5 den v\xc3\xa4stra sidan av sundet. De \xc3\xb6vriga 41 \xc3\xb6arna \xc3\xa4r popul\xc3\xa4ra turistm\xc3\xa5l f\xc3\xb6r sin natur, fauna, flora och landskap, och n\xc3\xa5s via b\xc3\xa5t, segelb\xc3\xa5t eller kanot. Det finns inte n\xc3\xa5gon bro mellan Usedom och Wolin, utan endast tv\xc3\xa5 f\xc3\xa4rjef\xc3\xb6rbindelser, p\xc3\xa5 grund av fartygstrafiken p\xc3\xa5 floden. F\xc3\xa4rjorna till Skandinavien g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n Wolin-sidan (\xc3\xb6stsidan) av floden, med brof\xc3\xb6rbindelse till Polens fastland._NEWLINE_Sedan 1800-talet g\xc3\xa5r farleden mellan stadens hamn och Stettinbukten genom Piastkanalen s\xc3\xb6der om staden, medan Swinasundets gamla f\xc3\xa5ra sydost om staden inte l\xc3\xa4ngre anv\xc3\xa4nds av havsg\xc3\xa5ende fartyg, p\xc3\xa5 grund av de problematiska djupf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena.\n_START_SECTION_\nTurism och sev\xc3\xa4rdheter\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie har Polens bredaste badstrand, 5 km l\xc3\xa5ng och 70 meter bred. En strandpromenad och sanddyner separerar badstranden fr\xc3\xa5n staden. P\xc3\xa5 promenaden och i n\xc3\xa4rheten finns det dussintals caf\xc3\xa9er, barer, restauranger, \xc3\xb6lpubar, stekhus och r\xc3\xb6kerier som \xc3\xa4r \xc3\xb6ppna dygnet runt. Staden har varit kurort sedan mitten p\xc3\xa5 1800-talet. Till \xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie anordnas sparesor. M\xc3\xa5nga turister bes\xc3\xb6ker \xc3\xa4ven kurorten, med behandling mot d\xc3\xa5lig blodcirkulation, luftv\xc3\xa4gssjukdomar, endokrinologiska, hj\xc3\xa4rt- och k\xc3\xa4rlsjukdomar, hudsjukdomar samt reumatiska sjukdomar. Kurorten \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa4ven \xc3\xa5t fetmabehandling. Det finns sjukgymnaster och kinesitterapeutiska behandlingar, salta bad, gyttjebad, kryoterapi (kylbehandling) samt kosmetiska behandlingar. Det milda havsklimatet, skogarna och parken bidrar till turistn\xc3\xa4ringen._NEWLINE_Forten fr\xc3\xa5n 1800-talet: fortet "\xc3\x84ngeln" som p\xc3\xa5minner om Castel Sant\'Angelo i Rom, V\xc3\xa4stra fortet och \xc3\x96stra fortet "Gerhard" tillh\xc3\xb6r stadens sev\xc3\xa4rdheter. Bland \xc3\xb6vriga sev\xc3\xa4rdheter m\xc3\xa4rks "V\xc3\xa4derkvarnen", ett navigationsm\xc3\xa4rke vid hamnens inlopp, pirarna (uppf\xc3\xb6rda 1818 \xe2\x80\x93 1823), Kristi Konungens kyrka och fiskerimuseet, inrymt i stadens gamla r\xc3\xa5dhus._NEWLINE_L\xc3\xa4ngs gr\xc3\xa4nsen till Tyskland finns en popul\xc3\xa4r marknad. P\xc3\xa5 den tyska sidan finns en begravningsplats med minnesm\xc3\xa4rke \xc3\xb6ver de cirka 20\xc2\xa0000 tyska flyktingar och marinsoldater som omkom i d\xc3\xa5varande Swinem\xc3\xbcnde under ett amerikanskt bombangrepp i mars 1945.\n_START_SECTION_\nKommunikationer\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie har livlig f\xc3\xa4rjetrafik till framf\xc3\xb6rallt Sverige, med bland annat passagerartrafik till Ystad och Trelleborg som bedrivs av Unity Line. Det g\xc3\xa5r \xc3\xa4ven f\xc3\xa4rjor till K\xc3\xb6penhamn och till R\xc3\xb8nne p\xc3\xa5 Bornholm. Sommartid trafikeras linjen \xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie\xe2\x80\x93Szczecin med b\xc3\xa4rplansb\xc3\xa5t som tillryggal\xc3\xa4gger den omkring 65 kilometer l\xc3\xa5nga str\xc3\xa4ckan \xc3\xb6ver Oderlagunen och l\xc3\xa4ngs Oder p\xc3\xa5 75 minuter. De internationella f\xc3\xa4rjorna avg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n den \xc3\xb6stra hamnen i stadsdelen Warsz\xc3\xb3w._NEWLINE_Den lokala f\xc3\xa4rjetrafiken mellan de b\xc3\xa5da sidorna av stadens hamn sker i 20-minuterstakt och \xc3\xa4r avgiftsfri f\xc3\xb6r lokalregistrerade fordon, fotg\xc3\xa4ngare och cyklister. Dagtid och vissa n\xc3\xa4tter kr\xc3\xa4vs s\xc3\xa4rskilt tillst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrig trafik. Vid Karsib\xc3\xb3r s\xc3\xb6der om centrum finns en avgiftsfri f\xc3\xa4rja i 30-minuterstakt f\xc3\xb6r tung trafik och fordon fr\xc3\xa5n andra delar av Polen och utlandet. Denna anv\xc3\xa4nds huvudsakligen av genomfartstrafiken. F\xc3\xb6rstudier f\xc3\xb6r ett tunnelbygge under sundet som planeras ers\xc3\xa4tta f\xc3\xa4rjan p\xc3\xa5g\xc3\xa5r (2014)._NEWLINE_Den nationella landsv\xc3\xa4gen DK 3 leder \xc3\xb6sterut fr\xc3\xa5n staden via badorten Mi\xc4\x99dzyzdroje och staden Wolin till polska fastlandet och Szczecin. V\xc3\xa4sterut finns en gr\xc3\xa4ns\xc3\xb6verg\xc3\xa5ng till Tyskland vid Ahlbeck. _NEWLINE_J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsf\xc3\xb6rbindelser i riktning mot Szczecin och Pozna\xc5\x84 finns fr\xc3\xa5n \xc5\x9awinouj\xc5\x9bcies hamn, och h\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n utg\xc3\xa5r \xc3\xa4ven natt\xc3\xa5g mot Krak\xc3\xb3w och Przemy\xc5\x9bl. Under den tyska epoken fanns en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsf\xc3\xb6rbindelse v\xc3\xa4sterut mot Berlin, men den lades ned efter andra v\xc3\xa4rldskriget. Sedan 2008 har stadens v\xc3\xa4stra del \xc3\xa5ter j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsf\xc3\xb6rbindelse \xc3\xb6ver tyska gr\xc3\xa4nsen, med Usedomer B\xc3\xa4derbahn fr\xc3\xa5n den nya stationen \xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie Centrum, \xc3\xb6ver str\xc3\xa4ckan \xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie Centrum\xe2\x80\x93Wolgast\xe2\x80\x93Z\xc3\xbcssow\xe2\x80\x93Stralsund. Fr\xc3\xa5n Z\xc3\xbcssow finns anslutning vidare mot Berlin._NEWLINE_De n\xc3\xa4rmaste internationella flygplatserna finns i Goleni\xc3\xb3w n\xc3\xa4ra Szczecin och i Berlin.\n_START_SECTION_\nAndra personer med anknytning till staden\n_START_PARAGRAPH_\nKejsaren Vilhelm II av Tyskland hade som tradition att uppeh\xc3\xa5lla sig i Swinem\xc3\xbcnde och vid badorterna p\xc3\xa5 Usedoms kust varje \xc3\xa5r fr\xc3\xa5n 1882 i b\xc3\xb6rjan av augusti, och de tre tyska badorterna Bansin, Heringsdorf och Ahlbeck v\xc3\xa4ster om staden ben\xc3\xa4mns d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Die drei Kaiserb\xc3\xa4der; staden Swinem\xc3\xbcnde omn\xc3\xa4mns ibland som den fj\xc3\xa4rde av dessa. De kejserliga bes\xc3\xb6ken bidrog till att etablera Usedoms popularitet som turistm\xc3\xa5l och m\xc3\xa5nga av tidens ber\xc3\xb6mdheter bes\xc3\xb6kte kurbaden. Den polska positivistiska f\xc3\xb6rfattaren Maria Konopnicka (1842\xe2\x80\x931910) bes\xc3\xb6kte ofta stadens kurbad. _NEWLINE_Den tyske realistiske f\xc3\xb6rfattaren Theodor Fontane (1819\xe2\x80\x931898) gick i skolan i staden, d\xc3\xa4r hans far drev ett apotek p\xc3\xa5 1820-talet. Hans roman Effi Briest utspelar sig i en stad som \xc3\xa4r l\xc3\xb6st baserad p\xc3\xa5 staden.'