b'\n_START_ARTICLE_\nDC Comics\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien bakom bildandet av f\xc3\xb6rlaget tar sin b\xc3\xb6rjan i de tre bolagen National Allied Publications (grundat 1934 av Malcolm Wheeler-Nicholson), Detective Comics (grundat 1937) och All-American Publications. De tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta slogs ihop 1940 till National Comics (senare National Periodical Publications). All-American Publications blev uppk\xc3\xb6pta 1945 och vid detta laget var "DC" endast en informell logotyp som anv\xc3\xa4ndes p\xc3\xa5 tidningarnas omslag. Det var f\xc3\xb6rst under 1970-talet som DC Comics blev f\xc3\xb6retagets officiella namn.\n_START_SECTION_\n"The Golden Age"\n_START_PARAGRAPH_\nNational Allied Publications var det f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rlaget som gav ut en periodisk serietidning med nygjort material. Tidigare hade endast repriser av dagspresserier givits ut. Den f\xc3\xb6rsta tidningen med nytt material kom ut i februari 1935 och hette Fun: The Big Comic Magazine (efter f\xc3\xb6rsta numret bytte tidningen namn till New Fun). Detective Comics blev ocks\xc3\xa5 pionj\xc3\xa4rer d\xc3\xa5 de 1938 gav ut tidningen Action Comics och blev f\xc3\xb6rst med den s\xc3\xa5 kallade superhj\xc3\xa4ltegenren. Under denna period, som serieentusiaster kallar "the golden age", introducerade f\xc3\xb6rlaget de v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda figurerna St\xc3\xa5lmannen, Batman och Mirakelkvinnan, och en av de f\xc3\xb6rsta superhj\xc3\xa4ltegrupperna R\xc3\xa4ttvisans V\xc3\xa4ktare (Justice Society of America)._NEWLINE_N\xc3\xa4r superhj\xc3\xa4ltegenren tappade mark under 1940-talet f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades fokus mot science fiction, v\xc3\xa4stern, humor och romantiska serier. DC h\xc3\xb6ll sig i stort ifr\xc3\xa5n skr\xc3\xa4ck- och kriminalserierna och lyckades d\xc3\xa4rmed avv\xc3\xa4rja sig mot 1950-talets moralpanik mot den typen av serier. Endast ett f\xc3\xa5tal av de mest popul\xc3\xa4ra superhj\xc3\xa4ltetitlarna (d\xc3\xa4ribland Action Comics och Detective Comics) fortsatte sin publikation.\n_START_SECTION_\n"The Silver Age"\n_START_PARAGRAPH_\nUnder mitten av 1950-talet v\xc3\xa4xte \xc3\xa5terigen intresset f\xc3\xb6r superhj\xc3\xa4lteserier. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att skapa nya karakt\xc3\xa4rer s\xc3\xa5 best\xc3\xa4mde redakt\xc3\xb6ren Julius Schwartz att \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nda flera av de gamla superhj\xc3\xa4ltarna. Den f\xc3\xb6rsta av dessa var Flash och detta blev starten p\xc3\xa5 den tidsepok som kom att kallas "the silver age of comic books". Flash identitet, kostym och bakgrund skrevs helt om f\xc3\xb6r den moderna generationen seriel\xc3\xa4sare. Denna behandling blev popul\xc3\xa4r och snart fick \xc3\xa4ven Gr\xc3\xb6na Lyktan en liknande uppfr\xc3\xa4schning. En modern variant av superhj\xc3\xa4ltegruppen R\xc3\xa4ttvisans V\xc3\xa4ktare introducerades under namnet Lagens V\xc3\xa4ktare (Justice League of America)._NEWLINE_1967 blev Carmine Infantino f\xc3\xb6retagets art director. Konkurrensen fr\xc3\xa5n Marvel Comics gjorde att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen minskade och f\xc3\xb6r att r\xc3\xa5da bot p\xc3\xa5 situationen rekryterade Infantino stora f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor som Steve Ditko och lovande stj\xc3\xa4rnskott som Neal Adams. Samtidigt introducerade han nya serietitlar och figurer. Under sent 1960-tal valde ledningen f\xc3\xb6r DC att avskeda flera av sina \xc3\xa4ldre serieskapare d\xc3\xa5 de kr\xc3\xa4vde b\xc3\xa4ttre pensioner och sjukf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar. Ist\xc3\xa4llet anst\xc3\xa4lldes yngre medarbetare som till stor del v\xc3\xa4xt upp med influenser fr\xc3\xa5n Marvels serier. De str\xc3\xa4vade efter mer sofistikerade historier men de hade ocks\xc3\xa5 mindre erfarenheter fr\xc3\xa5n serieindustrin vilket h\xc3\xa4mmade kvaliteten._NEWLINE_Det fanns dock ljuspunkter, till exempel Dennis O\'Neil som arbetade med Gr\xc3\xb6na Lyktan och Batman. Dessutom hoppade Jack Kirby av fr\xc3\xa5n Marvel f\xc3\xb6r att skapa sitt ambiti\xc3\xb6sa science fiction-projekt New Gods. Projektet lades dock ner i f\xc3\xb6rtid d\xc3\xa5 ledningen inte trodde fullt ut p\xc3\xa5 Kirbys id\xc3\xa9er. Konceptet och karakt\xc3\xa4rerna integrerades dock i DC\'s Multiverse.\n_START_SECTION_\nSent 1970-tal och 1980-tal\n_START_PARAGRAPH_\nDC k\xc3\xb6ptes 1976 upp av Warner Communications (nu Time Warner). Under denna period f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte DC konkurrera med Marvel genom att kraftigt \xc3\xb6ka sin produktion. Nya serier och karakt\xc3\xa4rer som s\xc3\xa5g dagens ljus var Firestorm och Shade the Changing Man, och m\xc3\xa5nga icke-superhj\xc3\xa4lteserier. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket blev kortsiktigt fruktl\xc3\xb6st och m\xc3\xa5nga titlar lades snabbt ner.\n_START_SECTION_\nLogotyper\n_START_PARAGRAPH_\nDC:s f\xc3\xb6rsta logotyp f\xc3\xb6rekom f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 titlar fr\xc3\xa5n mars 1940. Bokst\xc3\xa4verna DC stod f\xc3\xb6r Detective Comics vilket var det namn f\xc3\xb6retaget anv\xc3\xa4nde vid den tiden. Logotypen var anspr\xc3\xa5ksl\xc3\xb6s och hade ingen bakgrund. Den bestod bara av den enkla texten "A DC Publication". I november 1941 introducerades en uppdaterad DC-logotyp. Den var n\xc3\xa4stan dubbelt s\xc3\xa5 stor som den f\xc3\xb6rsta och hade en vit bakgrund. Namnet Superman hade lagts till den ursprungliga texten f\xc3\xb6r att b\xc3\xa5de erk\xc3\xa4nna St\xc3\xa5lmannen som var f\xc3\xb6retagets flaggskepp och Batman som var huvudfigur i serietidningen Detective Comics. Denna logotyp var ocks\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta som var placerad l\xc3\xa4ngst upp p\xc3\xa5 omslagets v\xc3\xa4nstra h\xc3\xb6rn, en placering som anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4n idag._NEWLINE_I november 1949 \xc3\xa4ndrades logotypen igen f\xc3\xb6r att innefatta f\xc3\xb6retagets d\xc3\xa5varande namn (National Comics Publications). Logotypen anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 som kropp \xc3\xa5t Johnny DC, f\xc3\xb6rlagets maskot under 1960-talet._NEWLINE_I oktober 1970 togs den runda logotypen tillf\xc3\xa4lligt bort till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r en enkel "DC"-logotyp i en rektangel tillsammans med namnet p\xc3\xa5 seriens titel eller seriens huvudperson (till exempel stod det "DC Superman" p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga nummer av Action Comics). En bild p\xc3\xa5 huvudfiguren placerades i direkt anslutning ovanf\xc3\xb6r eller nedanf\xc3\xb6r texten. F\xc3\xb6r tidningar som inte hade n\xc3\xa5gon enskild huvudperson, som var fallet f\xc3\xb6r till exempel Justice League of America eller House of Mystery s\xc3\xa5 var texten i logotypen utformad i en speciell stil som passade inneh\xc3\xa5llet i tidningen. F\xc3\xb6r House of Mystery var texten utformad som en fladdermus. Denna anv\xc3\xa4ndningen av seriefigurerna som logotyper p\xc3\xa5minner mycket av hur Marvel idag anv\xc3\xa4nder seriefigurer som varum\xc3\xa4rken p\xc3\xa5 sina omslag.'