b'\n_START_ARTICLE_\nRepublikanska folkpartiet\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPartiets f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare var S\xc3\xa4llskapet f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsvar av Anatolien och Rumeliens r\xc3\xa4ttigheter, en nationalistisk organisation bildad \xc3\xa5r 1919 som i turkiska frihetskriget motsatte sig den franska och brittiska ockupationen av Konstantinopel liksom S\xc3\xa8vresf\xc3\xb6rdraget. Gruppen var den enda som st\xc3\xa4llde upp i parlamentsvalet 28 juni 1923 och vann d\xc3\xa4rmed samtliga mandat i den nya folkrepresentationen. I september samma \xc3\xa5r grundades Folkpartiet, sedan 1924 Republikanska folkpartiet. Med undantag f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5 kortvariga perioder av tv\xc3\xa5partisystem, 1924\xe2\x80\x931925 och \xc3\xa5r 1930, var CHP det enda partiet i Turkiet fram till 1945 och dominerade statsapparaten. Dess reformpolitik tog direkt fart med utropandet av Republiken Turkiet 29 oktober 1923, inf\xc3\xb6randet av strikt statssekularism och kalifatets avskaffande 3 mars 1924, inf\xc3\xb6randet av kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt i lokalval \xc3\xa5r 1930 och deltagande i nationella val \xc3\xa5r 1934, minskad skatteb\xc3\xb6rda f\xc3\xb6r b\xc3\xb6nder och utveckling av landsbygden. Efter Atat\xc3\xbcrks d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1938 blev \xc4\xb0smet \xc4\xb0n\xc3\xb6n\xc3\xbc partiledare och Turkiets president._NEWLINE_I parlamentsvalet 1946 d\xc3\xa4r man fick opposition fr\xc3\xa5n det nybildade moderat konservativa Demokratiska partiet segrade CHP med ett innan valet etablerat majoritetsvalsystem. I valet 1950 slog detta dock tillbaka och Demokratiska partiet vann valet och det f\xc3\xb6rsta parlamentariska makt\xc3\xb6verl\xc3\xa4mnandet i turkisk historia genomf\xc3\xb6rdes. CHP var i opposition till Demokratiska partiet fram till milit\xc3\xa4rkuppen \xc3\xa5r 1960 d\xc3\xa5 premi\xc3\xa4rministern och andra ministrar avr\xc3\xa4ttades eftersom arm\xc3\xa9n fruktade att regeringen skulle n\xc3\xa4rma sig Sovjet f\xc3\xb6r finansiellt st\xc3\xb6d. Demokratiska partiet f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds av juntan och \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 h\xc3\xb6lls parlamentsval som CHP vann med drygt 36% av r\xc3\xb6sterna. Man bildade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r koalitionsregering med det nybildade moderat konservativa R\xc3\xa4ttvisepartiet. _NEWLINE_Samarbetet med R\xc3\xa4ttvisepartiet avbr\xc3\xb6ts efter 1971 \xc3\xa5rs milit\xc3\xa4rkupp d\xc3\xa5 R\xc3\xa4ttvisepartiets premi\xc3\xa4rminister S\xc3\xbcleyman Demirel avsattes. \xc4\xb0smet \xc4\xb0n\xc3\xb6n\xc3\xbc v\xc3\xa4grade kritisera kuppen vilket ledde till \xc3\xb6kat st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r B\xc3\xbclent Ecevit som 1972 blev ny partiledare f\xc3\xb6r CHP. Denne fortsatte f\xc3\xb6rvisso p\xc3\xa5 partiets sekul\xc3\xa4ra nationalistiska bana men sv\xc3\xa4ngde samtidigt alltmer \xc3\xa5t v\xc3\xa4nster. Samtidigt styrde CHP i koalition med ett islamistiskt konservativt parti vilket skapade sv\xc3\xa5righeter att samregera. 1975\xe2\x80\x931980 styrde CHP \xc3\xa5terigen i koalition med R\xc3\xa4ttvisepartiet men f\xc3\xb6rlorade makten till det senare \xc3\xa5r 1980 d\xc3\xa5 S\xc3\xbcleyman Demirel \xc3\xa5ter blev premi\xc3\xa4rminister._NEWLINE_Efter milit\xc3\xa4rkuppen \xc3\xa5r 1980 f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds samtliga politiska partier. Fram till 1987 kunde inga folkvalda som suttit innan kuppen \xc3\xa5ter kandidera och fram till 1992 fick inga partier som fanns innan kuppen \xc3\xa5terskapas. CHP existerade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r under denna tidsperiod under flera andra namn, fr\xc3\xa4mst Socialdemokratiska populistiska partiet. F\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 2002 fick det \xc3\xa5terskapade Republikanska folkpartiet en signifikant n\xc3\xa4rvaro i parlamentet igen._NEWLINE_Flera svenska och turkiska politiker kr\xc3\xa4vde den 30 juni 2008 vid Socialistinternationalens sammankomst i Aten att partiet skulle uteslutas. Detta p\xc3\xa5 grund av att det p\xc3\xa5 senare \xc3\xa5r p\xc3\xa5st\xc3\xa5s ha motverkat demokratiska reformer i hemlandet Turkiet. F\xc3\xb6rslaget p\xc3\xa5 partiets uteslutning blev dock nedr\xc3\xb6stat.'