b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xb6teborgssystemet\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xb6teborgssystemet, ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nt som G\xc3\xb6teborgs utsk\xc3\xa4nkningsbolag, var ett regleringssystem f\xc3\xb6r alkoholf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning i Sverige mellan \xc3\xa5ren 1865 och 1955, som kom att bli en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till Systembolaget. Avsikten var att fr\xc3\xa4mja nykterhet och motarbeta fattigdom, genom att \xc3\xa5t allm\xc3\xa4nnyttiga icke vinstinriktade bolag reglera utsk\xc3\xa4nkning och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av br\xc3\xa4nnvin samt andra br\xc3\xa4nda och destillerade drycker. _NEWLINE_Ben\xc3\xa4mningen \xe2\x80\x9dG\xc3\xb6teborgssystem\xe2\x80\x9d var spr\xc3\xa5kligt felaktigt eftersom bolagets syfte inte framkom ur namnet. Ben\xc3\xa4mningen, som antyder att id\xc3\xa9n om att fr\xc3\xa4mja nykterhet startade i G\xc3\xb6teborg, \xc3\xa4r  inte heller korrekt, d\xc3\xa5 liknande inr\xc3\xa4ttningar redan existerade i Falun (\xc3\xa5r 1850) och i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping (\xc3\xa5r 1852), innan systemet till\xc3\xa4mpades i G\xc3\xb6teborg. Det var emellertid G\xc3\xb6teborgssystemet som blev exempel f\xc3\xb6r de andra svenska st\xc3\xa4derna.   _NEWLINE_G\xc3\xb6teborgssystemet inf\xc3\xb6rdes \xc3\xa4ven i de flesta av Finlands stadssamh\xc3\xa4llen, i Norge och i Storbritannien. Internationellt \xc3\xa4r G\xc3\xb6teborgssystemet k\xc3\xa4nt som \xe2\x80\x9dthe Gothenburg system\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nSkapandet av G\xc3\xb6teborgssystemet\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xb6teborgssystemet var en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till dagens Systembolaget, som startade \xc3\xa5r 1955. Id\xc3\xa9n med G\xc3\xb6teborgssystemet hade f\xc3\xb6r avsikt att reducera fattigdom och att uppmuntra till nykterhet. Systemet kom f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 tal den 31 mars 1864, d\xc3\xa5 en motion togs upp i stadsfullm\xc3\xa4ktige i G\xc3\xb6teborg. Vid denna tid hade br\xc3\xa4nnvinsdetaljhandeln expanderats till att krogarna i princip skulle kunna j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med pantl\xc3\xa5nekontor. Alkoholens popularitet och normaliseringen av denna innebar att arbetarklassens l\xc3\xb6n och mer d\xc3\xa4rtill inte s\xc3\xa4llan gick \xc3\xa5t till alkoholkonsumtion. Detta innebar att arbetare pantsatte bohag f\xc3\xb6r att betala f\xc3\xb6r sin alkoholkonsumtion p\xc3\xa5 krogarna. I den v\xc3\xa4ckta motionen sades att samh\xc3\xa4llet \xe2\x80\x9dstr\xc3\xa4fvade i att s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa4nseenden blifva en f\xc3\xb6rebild f\xc3\xb6r ett v\xc3\xa4l ordnadt, fritt och lyckligt samh\xc3\xa4llsskick\xe2\x80\x9d. I samma motion n\xc3\xa4mndes \xc3\xa4ven att \xe2\x80\x9dmed bedr\xc3\xb6fvelse f\xc3\xb6rnummit en m\xc3\xb6rk fl\xc3\xa4ck p\xc3\xa5 den ljusa och l\xc3\xb6ftesrika framtidstaflan, n\xc3\xa4mligen tillvaron af ett proletariat af stort omf\xc3\xa5ng och djup och hvilket icke synes vara i aftagande utan i en hotade tillv\xc3\xa4xt". Motionens yrkande var att stadsfullm\xc3\xa4ktige grundligt borde unders\xc3\xb6ka den utbredda fattigdom som fanns i staden och anledningen till detta. _NEWLINE_Motionen mynnade ut i ett yrkande att stadsfullm\xc3\xa4ktige beh\xc3\xb6vde tills\xc3\xa4tta en kommitt\xc3\xa9 i uppdrag att titta p\xc3\xa5 den r\xc3\xa5dande allm\xc3\xa4nna fattigdomen i staden, vars m\xc3\xa5l skulle vara att komma med ett f\xc3\xb6rslag f\xc3\xb6r att minska alkoholmissbruket. Ett drygt \xc3\xa5r senare inkom kommitt\xc3\xa9ns bet\xc3\xa4nkande, d\xc3\xa4r man ans\xc3\xa5g att den d\xc3\xa5varande fattigdomen var ett stort problem som motionen tidigare antydde och att det fr\xc3\xa4msta missf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet l\xc3\xa5g i var den om\xc3\xa5ttliga alkoholf\xc3\xb6rbrukningen. Det h\xc3\xa4vdades \xc3\xa4ven att konsumtionen f\xc3\xb6rde med sig brottslighet, ut\xc3\xb6ver fattigdomen. En prioritering blev att motverka den stora alkoholkonsumtionen.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av alkohol\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den tid som G\xc3\xb6teborgssystemet etablerades fanns det tydliga regler som innefattade att man inte fick s\xc3\xa4lja alkohol utan att servera mat och man fick heller inte idka f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning till redan berusade personer. Detta \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ddes dock, d\xc3\xa5 br\xc3\xa4nnvinsdetaljhandeln undvek lagstiftningen och br\xc3\xb6t mot dess skyldigheter. F\xc3\xb6ljaktligen f\xc3\xb6reslog kommitt\xc3\xa9n att \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder snarast var tvungen att ske s\xc3\xa5 att br\xc3\xa4nnvinshandel inte blev f\xc3\xb6renad med vinst f\xc3\xb6r varken producenten eller konsumenten, att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen p\xc3\xa5 kredit och pant upph\xc3\xb6rde, att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningslokalerna gjordes ljusa, rymliga och sunda, samt att god mat tillhandah\xc3\xb6lls f\xc3\xb6r billigt pris. _NEWLINE_F\xc3\xb6rslaget v\xc3\xa4ckte stort intresse och inst\xc3\xa4mmande fr\xc3\xa5n delar av befolkningen. Detta ledde till att tjugo av stadens mest ansedda handelsfirmor och borgare sammansl\xc3\xb6t sig till ett aktiebolag som skulle \xc3\xb6verta de r\xc3\xa4ttigheter att servera alkohol inom G\xc3\xb6teborg och dess f\xc3\xb6rorter utan tanke p\xc3\xa5 egen vinst. Bolagsordningen fastst\xc3\xa4lldes den 22 augusti 1865 och bolaget tr\xc3\xa4dde i kraft i oktober samma \xc3\xa5r. \xc3\x85r 1874 \xc3\xb6vertog bolaget \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av mindre m\xc3\xa4ngder alkohol.  _NEWLINE_G\xc3\xb6teborgssystemet fick snart efterf\xc3\xb6ljare till den utstr\xc3\xa4ckning att det \xc3\xa5r 1905 enbart var i sex mindre st\xc3\xa4der som metoden inte till\xc3\xa4mpades. Enligt regeringens f\xc3\xb6rordning fr\xc3\xa5n den 29 maj 1885 skulle en s\xc3\xa4rskild pr\xc3\xb6vning g\xc3\xb6ras i varje fall som avgjorde om bolaget skulle f\xc3\xa5 finnas, undantag var h\xc3\xb6gst ovanliga. \xc3\x85r 1905 tr\xc3\xa4dde en ny f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningslag kring alkohol i kraft d\xc3\xa4r tidigare f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsr\xc3\xa4ttigheter inte l\xc3\xa4ngre fick existera. Utsk\xc3\xa4nkningsr\xc3\xa4ttigheterna \xc3\xb6verl\xc3\xa4ts till G\xc3\xb6teborgs utsk\xc3\xa4nkningsbolag, eller G\xc3\xb6teborgssystemet och innebar ut\xc3\xb6ver r\xc3\xa4ttigheterna, ytterligare skyldigheter \xc3\xa4n n\xc3\xa4mnda i motionen. Dessa var ett f\xc3\xb6rbud mot att handla p\xc3\xa5 kredit, samt en \xc3\xa5ldersgr\xc3\xa4ns p\xc3\xa5 18 \xc3\xa5r vid ink\xc3\xb6p av alkohol.\n_START_SECTION_\nSlutet f\xc3\xb6r G\xc3\xb6teborgssystemet\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget br\xc3\xb6t ut \xc3\xa5r 1914 blev l\xc3\xa4karen Ivan Bratt chef f\xc3\xb6r Stockholmssystemet, ett system som bildats med G\xc3\xb6teborgssystemets koncession. I och med kriget blev ransonering ett centralt begrepp och Bratt inf\xc3\xb6rde motboken, \xc3\xa4ven kallat Brattsystemet. Motboken innebar en begr\xc3\xa4nsning f\xc3\xb6r den m\xc3\xa4ngd alkohol som man till\xc3\xa4ts k\xc3\xb6pa. \xc3\x85r 1919 inf\xc3\xb6rdes motboken regionalt och fanns d\xc3\xa5 i alla utsk\xc3\xa4nkningsbolag. \xc3\x85r 1955 avskaffades motboken i samband med att alla regionala systembolag sammanslogs till ett gemensamt statligt bolag, Systembolaget.'