b'\n_START_ARTICLE_\nKnud Thomsen\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nKnud Thomsen var son till l\xc3\xa4raren och skolinspekt\xc3\xb6ren Anders Berthelsen Thomsen och Rigmor Gad Jensen. Han tog studentexamen fr\xc3\xa5n Aalborg Katedralskole 1926 och blev f\xc3\xa4rdigutbildad fabriksingenj\xc3\xb6r 1931. Han anst\xc3\xa4lldes samma \xc3\xa5r p\xc3\xa5 International Patent Bureau, samtidigt som han arbetade som assistent p\xc3\xa5 Polyteknisk L\xc3\xa6reanstalt (1931-1932). Efter en tre \xc3\xa5r l\xc3\xa5ng internutbildning i handel p\xc3\xa5 f\xc3\xa4rgfabriken A/S Sadolin og Holmblad (1933-1936) blev han platschef p\xc3\xa5 A/S Kemisk V\xc3\xa6rk i K\xc3\xb8ge 1936 och var d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6retagets direkt\xc3\xb6r (1946-1966) samt ordf\xc3\xb6rande av fabrikens f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsavdelning i Nederl\xc3\xa4nderna. Han var ordf\xc3\xb6rande av Foreningen af kemiske Industrier (1952-1968), en paraplyorganisation f\xc3\xb6r den kemiska industrin i Danmark, samt ordf\xc3\xb6rande av den danska lack- och f\xc3\xa4rgindustrins forskningslaboratorium (1965-1968) och ledamot i Industrir\xc3\xa5det (1955-1968), dagens Dansk Industri. Han var \xc3\xa4ven styrelseledamot i f\xc3\xb6ljande f\xc3\xb6retag: Ballin & Hertz A/S (1960-1968), Carlsbergs bryggerir\xc3\xa5d (1960-1968), A/S Det danske K\xc3\xb8lehus Cold Stores (1962-1968), A/S Cold Stores Holding Selskab (1962-1968) och Glent & Co. A/S (1966-1968).\n_START_SECTION_\nPolitisk karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nThomsens politiska karri\xc3\xa4r b\xc3\xb6rjade 1960, d\xc3\xa5 han p\xc3\xa5 uppmaning av Det Konservative Folkeparti kandiderade till Folketinget f\xc3\xb6r Hellerups valkrets. Han blev invald samma \xc3\xa5r och var ledamot till 1975, samt ledamot av partistyrelsen (1965-1975). Inom partiet var han \xc3\xa4ven ordf\xc3\xb6rande av partifonden Den Konservative Fond (1965-1967) och av partiets nomineringsgrupp i Gentofte kommun (1963-1968). Han uts\xc3\xa5gs till Handelsminister i Hilmar Baunsgaards borgerliga koalitionsregering 1968. Under hans mandatperiod genomf\xc3\xb6rdes, som ett led i regeringens stabiliseringspolitik, bl.a. begr\xc3\xa4nsningar i vinster och tj\xc3\xa4nsteers\xc3\xa4ttningar och periodvisa prisstopp. Fondet til fremme af teknisk og industriel udvikling uppr\xc3\xa4ttades 1970 f\xc3\xb6r att tilldela statliga medel till forskning och utveckling hos danska f\xc3\xb6retag. Ocks\xc3\xa5 en sk\xc3\xa4rpning av lagen mot oljef\xc3\xb6roreningar i havet genomf\xc3\xb6rdes, samt \xc3\xb6kade belopp till garanti och borgen f\xc3\xb6r exportkrediter och en modernisering av hotell- och restauranglagstiftningen. Under Thomsens mandatperiod blossade \xc3\xa5terigen debatten om butikernas \xc3\xb6ppningstider upp (lukkeloven). Thomsen f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade en liberalisering av \xc3\xb6ppningstiderna, vilket m\xc3\xb6tte motst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n handelsorganisationerna och fackf\xc3\xb6reningen Handels- og Kontorfunktion\xc3\xa6rernes Forbund (HK). Han lyckades dock f\xc3\xa5 igenom en kompromiss d\xc3\xa4r vissa verksamheter inte l\xc3\xa4ngre skulle omfattas av lagen om \xc3\xb6ppningstider._NEWLINE_Efter att Baunsgaards regering avg\xc3\xa5tt 1971 var Thomsen europaparlamentariker (1973-1975) och vice ordf\xc3\xb6rande av Europeiska folkpartiet. Efter sin politiska karri\xc3\xa4r var han ordf\xc3\xb6rande av handelsdepartementets utskott r\xc3\xb6rande dansk merproduktion av F-16. Han \xc3\xa5tergick till n\xc3\xa4ringslivet som styrelseledamot i elbolaget NESA (1975-1979) och A/S Per Udsen Co. Aircraft Industry samt styrelseordf\xc3\xb6rande av A/S Dansk Energi Teknik fr\xc3\xa5n 1980.'