b'\n_START_ARTICLE_\nMichail Glinka\n_START_SECTION_\nKarakt\xc3\xa4ristik\n_START_PARAGRAPH_\nHan r\xc3\xa4knas som "den ryska klassiska musikens fader". Man har j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt Glinkas betydelse f\xc3\xb6r den ryska musiken, med Pusjkins f\xc3\xb6r litteraturen.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nGlinka var den f\xc3\xb6rste ryske tons\xc3\xa4ttare som fick stor uppm\xc3\xa4rksamhet, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l i sitt eget hemland som utomlands. Han var brorson till Sergej och Fjodor Glinka och son till en v\xc3\xa4lbest\xc3\xa4lld gods\xc3\xa4gare i byn Novospasskoje. Familjen tvingades av krigsh\xc3\xa4ndelser att fly och Glinka uppfostrades i Sankt Petersburg. Han studerade f\xc3\xb6rst spr\xc3\xa5k d\xc3\xa4r, men \xc3\xa4ven violin, piano och musikteori f\xc3\xb6r bland andra Joseph B\xc3\xb6hm, John Field och Johann Leopold Fuchs. Glinka var hela sitt liv ekonomiskt oberoende. \xc3\x85r 1830 reste han till Italien, d\xc3\xa4r han av h\xc3\xa4lsosk\xc3\xa4l stannade i tre \xc3\xa5r, samtidigt som han komponerade och studerade f\xc3\xb6r italienska komposit\xc3\xb6rer. I Italien uppskattade Glinka Bellinis och Donizettis operor._NEWLINE_Han reste vidare till Wien, d\xc3\xa4r han l\xc3\xa4rde k\xc3\xa4nna Johann Strauss den \xc3\xa4ldres dansmusik. Till sist kom han till Berlin, d\xc3\xa4r han studerade kompositionsl\xc3\xa4ra f\xc3\xb6r Siegfried Dehn. Denne uppmuntrade Glinka att skriva "rysk" musik och 1836 kom genombrottet med den nationalpatriotiska hj\xc3\xa4lteoperan Ivan Susanin. Med titeln Livet f\xc3\xb6r tsaren hade den premi\xc3\xa4r i Sankt Petersburg den 9 december 1836 och blev en stor framg\xc3\xa5ng, trots att man s\xc3\xa5g ned p\xc3\xa5 den folkliga musiken i adliga kretsar._NEWLINE_Glinka blev nu k\xc3\xb6rledare f\xc3\xb6r det kejserliga hovkapellet. Dock motarbetades Glinka av hovkapellets konservative direkt\xc3\xb6r och hans olyckliga \xc3\xa4ktenskap uppl\xc3\xb6stes i skilsm\xc3\xa4ssa. F\xc3\xb6r detta angreps han av krafter inom Sankt Petersburgs societetskretsar. Scenmusiken till Furst Cholmskij blev lite uppskattad av publiken, medan n\xc3\xa5gra pianominiatyrer och romanser hade st\xc3\xb6rre framg\xc3\xa5ng. _NEWLINE_Sex \xc3\xa5r efter den f\xc3\xb6rsta uppf\xc3\xb6rdes Glinkas andra opera 1842. Librettot sammanst\xc3\xa4llde han sj\xc3\xa4lv och det baserades p\xc3\xa5 Aleksandr Pusjkins dikt Ruslan och Ludmilla. Pusjkin avled och kunde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte infria sitt l\xc3\xb6fte om att skriva librettot. Premi\xc3\xa4ren fick ett kyligt mottagande och tsarfamiljen l\xc3\xa4mnade demonstrativt teatern mitt under f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen. Franz Liszt, som ocks\xc3\xa5 var n\xc3\xa4rvarande, var d\xc3\xa4remot entusiastisk. Verket kom inte att uppskattas av publiken f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n efter trettio \xc3\xa5r. Efter Glinkas d\xc3\xb6d blev striden hetsig mellan "ruslanister" och "antiruslanister" och bland andra Pjotr Tjajkovskij tillh\xc3\xb6rde verkets motst\xc3\xa5ndare. Men trots allt hade Glinka nu skapat den nationella heroiska operans och den ryska sagooperans klassiska grundtyper. _NEWLINE_Glinka reste 1845 till Paris, d\xc3\xa4r han sammantr\xc3\xa4ffade med sin anh\xc3\xa4ngare Hector Berlioz, som uppf\xc3\xb6rde delar av Glinkas verk vid konserter i Paris. Han fortsatte till Spanien, d\xc3\xa4r han vistades i tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r och bland annat ing\xc3\xa5ende studerade den spanska folkmusiken. Detta avspeglas i uvertyrerna Jota Aragonese och Minnen fr\xc3\xa5n en sommarnatt i Madrid. Vid en vistelse i Warszawa komponerade Glinka orkesterfantasin Kamarinskaja. Det stycket gav enligt Tjajkovskijs uppfattning fr\xc3\xb6et till hela den ryska symfoniken. _NEWLINE_Efter hemkomsten skrev han mest romanser och pianostycken samt orkesterarrangemang till en rad andra komponisters verk. \xc3\x85ren 1854-1855 skrev han en sj\xc3\xa4lvbiografi som utkom 1887. V\xc3\xa5ren 1856 l\xc3\xa4mnade han f\xc3\xb6r fj\xc3\xa4rde g\xc3\xa5ngen Ryssland. Han vistades i Berlin, d\xc3\xa4r han avled den 15 februari 1857.  _NEWLINE_Glinkas musikaliska arbeten hade stor p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 efterkommande ryska komposit\xc3\xb6rer, speciellt p\xc3\xa5 medlemmarna i gruppen De fem som fortsatte i hans musikaliska fotsp\xc3\xa5r och skapade klassisk musik i en rysk-nationalistisk anda. Bland andra senare komposit\xc3\xb6rer kan man m\xc3\xa4rka Glinkas inflytande hos Borodin, Musorgskij, Rimskij-Korsakov, Tjajkovskij och i modernare tid hos Igor Stravinskij. Den senare kallade Glinkas verk f\xc3\xb6r den ryska musikens huvudk\xc3\xa4lla. \xc3\x84ven utanf\xc3\xb6r Ryssland kom Glinkas musik och estetiska syn att spela en stor roll och Constant Lambert h\xc3\xa4vdade att Glinka under 1800-talet bara stod efter Liszt i historisk betydelse.'