b'\n_START_ARTICLE_\nHimlakroppars f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att hysa liv\n_START_PARAGRAPH_\nHimlakroppars f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att hysa och utveckla liv varierar. Eftersom existensen av liv bortom jorden f\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande inte har bekr\xc3\xa4ftats \xc3\xa4r planeters beboelighet mycket en extrapolering av f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena p\xc3\xa5 jorden samt solens och solsystemets karakteristiska drag. Som tydligt kan ses s\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mjar inte dessa f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden endast enkelt encelligt liv utan \xc3\xa4ven stora komplexa flercelliga organismer under en l\xc3\xa5ng sammanh\xc3\xa4ngande period. Forskning inom dessa omr\xc3\xa5den \xc3\xa4r en del av den planet\xc3\xa4ra astronomin och den relativt nya disciplinen astrobiologi._NEWLINE_En absolut f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r liv \xc3\xa4r en energik\xc3\xa4lla, men f\xc3\xb6r att en planet ska kunna st\xc3\xb6dja liv m\xc3\xa5ste m\xc3\xa5nga andra geofysiska, geokemiska och astrofysiska kriterier uppfyllas. NASA har definierat det fr\xc3\xa4msta kriteriet f\xc3\xb6r liv som "omfattande regioner med vatten, f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden f\xc3\xb6rdelaktiga f\xc3\xb6r skapandet av komplexa organiska molekyler och energik\xc3\xa4llor f\xc3\xb6r att uppeh\xc3\xa5lla metabolismen."_NEWLINE_Tanken att planeter bortom jorden kanske hyser liv \xc3\xa4r ur\xc3\xa5ldrig, men historiskt var det en lika mycket filosofisk fr\xc3\xa5ga som en naturvetenskaplig fr\xc3\xa5ga. Under den senare delen av 1900-talet kom tv\xc3\xa5 genombrott p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det. Observationer av andra planeter och m\xc3\xa5nar inom solsystemet har gett viktig information f\xc3\xb6r att definiera kriterier f\xc3\xb6r beboelighet och har m\xc3\xb6jliggjort noggranna geofysiska j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relser mellan jorden och andra objekt. Uppt\xc3\xa4ckten av exoplaneter med b\xc3\xb6rjan under 1990-talet har gett vidare v\xc3\xa4rdefull information om m\xc3\xb6jligheterna f\xc3\xb6r utomjordiskt liv. Framf\xc3\xb6rallt har man konstaterat att solen inte \xc3\xa4r unik bland stj\xc3\xa4rnorna med sina planeter, vilket har expanderat s\xc3\xb6kandet efter beboeliga planeter utanf\xc3\xb6r solsystemet.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4mpliga stj\xc3\xa4rnsystem\n_START_PARAGRAPH_\nTrots att objekt som \xc3\xa4r generellt jordlika kan vara vanliga i universum, \xc3\xa4r det lika viktigt att dess omgivning \xc3\xa4r f\xc3\xb6rdelaktig f\xc3\xb6r liv. Planeternas stj\xc3\xa4rnor \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r det mest grundl\xc3\xa4ggande vad g\xc3\xa4ller beboelighet. Inom SETI:s Project Phoenix har man utvecklat "HabCat", ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att katalogisera de stj\xc3\xa4rnsystem som ser ut att kunna hysa liv. Denna samling skapades genom att g\xc3\xa5 igenom n\xc3\xa4rmare 120\xc2\xa0000 stj\xc3\xa4rnor i den st\xc3\xb6rre Hipparcoskatalogen och minska ner den till en grupp av ungef\xc3\xa4r 17\xc2\xa0000 stj\xc3\xa4rnor, s\xc3\xa5 kallade "HabStars". Kriterierna som anv\xc3\xa4ndes ger en bra startpunkt f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 de astrofysiska faktorer som \xc3\xa4r n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6r beboeliga planeter.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa5g variation av stj\xc3\xa4rnaktiviteten\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av luminositet \xc3\xa4r vanliga hos alla stj\xc3\xa4rnor, men omfattningen av s\xc3\xa5dana fluktuationer t\xc3\xa4cker ett vitt omf\xc3\xa5ng. De flesta stj\xc3\xa4rnor \xc3\xa4r relativt stabila, men en betydande minoritet \xc3\xa4r variabla stj\xc3\xa4rnor som d\xc3\xa5liga kandidater f\xc3\xb6r att hysa planeter med liv d\xc3\xa5 deras of\xc3\xb6ruts\xc3\xa4gbara energiutstr\xc3\xa5lning skulle p\xc3\xa5verka eventuella organismer negativt. Mest uppenbart skulle organismer som har utvecklats i en viss temperatur f\xc3\xa5 sv\xc3\xa5rt att \xc3\xb6verleva vid en pl\xc3\xb6tslig och dramatisk f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring till en helt annan temperatur. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver h\xc3\xb6r topparna i luminositet ofta samman med en stor m\xc3\xa4ngd gamma- och r\xc3\xb6ntgenstr\xc3\xa5lning vilket mycket v\xc3\xa4l kan d\xc3\xb6da eventuellt liv. Atmosf\xc3\xa4rerna mildrar s\xc3\xa5dana effekter (en \xc3\xb6kning p\xc3\xa5 10\xc2\xa0% av solens luminositet \xc3\xb6vers\xc3\xa4tts inte automatiskt i en temperatur\xc3\xb6kning p\xc3\xa5 jorden med 10\xc2\xa0%), men de energirika str\xc3\xa5lningspulserna riskerar efterhand erodera bort atmosf\xc3\xa4ren fr\xc3\xa5n planeterna. _NEWLINE_Solen h\xc3\xb6r till de stj\xc3\xa4rnor med relativt svaga periodiska f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av luminositet och har en variation p\xc3\xa5 ungef\xc3\xa4r 0,1% \xc3\xb6ver dess 11-\xc3\xa5riga solcykel. Det finns stark (men omtvistad) bevisning f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ven sm\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av inkommande energi fr\xc3\xa5n solen har en betydande effekt p\xc3\xa5 jordens klimat inom en historisk era. Den lilla istiden i mitten av f\xc3\xb6rra \xc3\xa5rtusendet till exempel kan ha orsakats av en relativt l\xc3\xa5ngtida minskning av solens luminositet. En stj\xc3\xa4rna beh\xc3\xb6ver d\xc3\xa4rmed inte vara en sann variabel stj\xc3\xa4rna f\xc3\xb6r att kunna ha skillnader i luminositet som p\xc3\xa5verkar beboeligheten. Av de k\xc3\xa4nda stj\xc3\xa4rnor som p\xc3\xa5minner om solen anses 18 Scorpii ligga n\xc3\xa4rmast solens egenskaper, tyv\xc3\xa4rr f\xc3\xb6r m\xc3\xb6jligheterna f\xc3\xb6r liv \xc3\xa4r den enda betydande skillnaden amplituden av solcykeln, vilken tycks vara betydligt st\xc3\xb6rre p\xc3\xa5 18 Scorpii.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb6g metallicitet\n_START_PARAGRAPH_\nHuvuddelen av materian i alla stj\xc3\xa4rnor \xc3\xa4r v\xc3\xa4te och helium, men hur mycket tyngre \xc3\xa4mnen (fr\xc3\xa4mst metaller) som finns i stj\xc3\xa4rnorna varierar mycket. En h\xc3\xb6g andel metaller i en stj\xc3\xa4rna motsvarar en stor m\xc3\xa4ngd tyngre \xc3\xa4mnen tillg\xc3\xa4ngliga i den protoplanetariska disken. En l\xc3\xa5g m\xc3\xa4ngd metall minskar avsev\xc3\xa4rt chansen, enligt solnebulosateorin om solsystems skapelse, att planeter ska ha bildats runt en stj\xc3\xa4rna. De planeter som \xc3\xa4nd\xc3\xa5 bildas runt en metallfattig stj\xc3\xa4rna skulle sannolikt ha en l\xc3\xa5g massa och troligen vara ol\xc3\xa4mpliga f\xc3\xb6r liv. Spektroskopiska studier av solsystem d\xc3\xa4r exoplaneter har hittats har s\xc3\xa5 h\xc3\xa4r l\xc3\xa5ngt bekr\xc3\xa4ftat f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan metallrika stj\xc3\xa4rnor och f\xc3\xb6rekomsten av planeter. Stj\xc3\xa4rnor med planeter tycks i allm\xc3\xa4nhet vara tydligt mer metallrika \xc3\xa4n de stj\xc3\xa4rnor som inte verkar ha planeter.\n_START_SECTION_\nPlanet\xc3\xa4ra egenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nDet fr\xc3\xa4msta antagandet om beboeliga planeter \xc3\xa4r att de \xc3\xa4r jordlika. S\xc3\xa5dana planeter ligger ungef\xc3\xa4r inom en ordning av magnitud fr\xc3\xa5n jordens massa och \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst uppbyggda av silikatsten och har inte samlat p\xc3\xa5 sig de enorma gaslager av v\xc3\xa4te och helium som de yttre gasj\xc3\xa4ttarna har. Liv som kan ha utvecklats i molntopparna p\xc3\xa5 gasj\xc3\xa4ttar har inte uteslutits, men det anses osannolikt eftersom de inte har n\xc3\xa5gon yta, \xc3\xa5tminstone inte vid annat \xc3\xa4n extrema tryck djupt nere i planetens inre. Dessa planeters m\xc3\xa5nar d\xc3\xa4remot \xc3\xa4r heta kandidater f\xc3\xb6r himlakroppar som kan uppeh\xc3\xa5lla liv._NEWLINE_Genom analyser av vilka milj\xc3\xb6er som \xc3\xa4r sannolika att st\xc3\xb6dja liv g\xc3\xb6rs en skillnad mellan enkla encelliga organismer som bakterier och komplexa flercelliga organismer som djur. Encelliga organismer m\xc3\xa5ste f\xc3\xb6reg\xc3\xa5 flercelliga i alla hypotetiska evolutionsv\xc3\xa4gar och d\xc3\xa4r encelliga organismer uppst\xc3\xa5r finns ingen garanti f\xc3\xb6r att detta ska leda till mer komplexa varelser. De planet\xc3\xa4ra egenskaperna som tas upp senare i avsnittet anses avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r liv generellt, men i varje fall b\xc3\xb6r kraven anses h\xc3\xb6gre f\xc3\xb6r flercelligt liv \xc3\xa4n f\xc3\xb6r encelligt liv.\n_START_SECTION_\nMassa\n_START_PARAGRAPH_\nPlaneter med l\xc3\xa5g massa anses som d\xc3\xa5liga kandidater f\xc3\xb6r liv av tv\xc3\xa5 sk\xc3\xa4l. F\xc3\xb6rst och fr\xc3\xa4mst g\xc3\xb6r deras l\xc3\xa5ga gravitation det sv\xc3\xa5rt att beh\xc3\xa5lla en n\xc3\xa4mnv\xc3\xa4rd atmosf\xc3\xa4r. Gasmolekyler \xc3\xa4r mer sannolika att uppn\xc3\xa5 flykthastighet och f\xc3\xb6rloras till rymden genom kollisioner med solvind eller andra partiklar i atmosf\xc3\xa4ren. Planeter utan en tjock atmosf\xc3\xa4r saknar materia n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6r primitiv biokemi, de har lite isolering och d\xc3\xa5lig v\xc3\xa4rmetransport \xc3\xb6ver ytan (till exempel Mars med dess tunna atmosf\xc3\xa4r som \xc3\xa4r kallare \xc3\xa4n jorden skulle vara p\xc3\xa5 samma avst\xc3\xa5nd). Dessutom \xc3\xa4r temperaturomr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r n\xc3\xa4r vatten \xc3\xa4r flytande generellt ocks\xc3\xa5 mindre ju l\xc3\xa4gre atmosf\xc3\xa4rstrycket blir och det m\xc3\xa5ste vara \xc3\xb6ver 608 Pa f\xc3\xb6r att vatten alls ska kunna existera i flytande form._NEWLINE_Men mindre planeter har \xc3\xa4ven mindre diameter och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r mer yta i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till volymen j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med dess st\xc3\xb6rre kusiner. S\xc3\xa5dana kroppar tenderar att snabbt f\xc3\xb6rlora energi efter sin skapelse och bli geologiskt d\xc3\xb6da, vilket g\xc3\xb6r att de saknar de vulkaner, jordb\xc3\xa4vningar och plattektonik som f\xc3\xb6rser ytan med livsviktiga material och atmosf\xc3\xa4ren med temperaturmodererande \xc3\xa4mnen som koldioxid. Plattektonik verkar speciellt viktigt, \xc3\xa5tminstone p\xc3\xa5 jorden. Inte bara \xc3\xa5terf\xc3\xb6r cykeln viktiga kemikalier och mineraler, den hj\xc3\xa4lper ocks\xc3\xa5 biodiversiteten snabba upp genom skapandet av kontinenter och \xc3\xb6kande milj\xc3\xb6komplexitet. De konvektiva celler som styr plattektoniken \xc3\xa4r dessutom n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6r att generera jordens magnetf\xc3\xa4lt._NEWLINE_"L\xc3\xa5g massa" \xc3\xa4r f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s ett relativt begrepp. Jordens massa anses som l\xc3\xa5g j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med solsystemets gasj\xc3\xa4ttar, men den \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta, b\xc3\xa5de r\xc3\xa4knat i diameter och massa, samt har h\xc3\xb6gst densitet, av alla jordlika planeter. Den \xc3\xa4r stor nog att beh\xc3\xa5lla en atmosf\xc3\xa4r enbart genom gravitationskraften och stor nog f\xc3\xb6r att en sm\xc3\xa4lt k\xc3\xa4rna kvarst\xc3\xa5r som v\xc3\xa4rmemotor i planetens inre (s\xc3\xb6nderfall av radioaktiva \xc3\xa4mnen i jordens k\xc3\xa4rna \xc3\xa4r den fr\xc3\xa4msta k\xc3\xa4llan till v\xc3\xa4rme), vilket driver en l\xc3\xa5ng rad geologiska processer vid ytan. Mars \xc3\xa5 andra sidan \xc3\xa4r v\xc3\xa4ldigt n\xc3\xa4ra att kunna anses som geologiskt d\xc3\xb6d och har troligen endast en mycket begr\xc3\xa4nsad kvarst\xc3\xa5ende geologisk aktivitet, planeten har ocks\xc3\xa5, delvis p\xc3\xa5 grund av detta, f\xc3\xb6rlorat st\xc3\xb6rre delen av dess atmosf\xc3\xa4r. Det brukar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r anses att den l\xc3\xa4gre gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r beboelighet ligger n\xc3\xa5gonstans mellan Mars och Jorden. 0,3 jordmassor har f\xc3\xb6reslagits som en ungef\xc3\xa4rlig gr\xc3\xa4ns f\xc3\xb6r beboeliga planeter. Exceptionella omst\xc3\xa4ndigheter kan dock g\xc3\xb6ra att liv kan uppeh\xc3\xa5llas p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt mindre himlakroppar \xc3\xa4n s\xc3\xa5. Jupiters m\xc3\xa5ne Io \xc3\xa4r mycket vulkaniskt aktiv p\xc3\xa5 grund av de gravitationella krafter som Jupiters stora massa orsakar p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nen. N\xc3\xa4rliggande Europa spekuleras ha ett mycket djupt hav med flytande vatten under en skorpa av is, \xc3\xa4ven detta hav skulle ha skapats av gravitationella krafter. Saturnus m\xc3\xa5ne Titan har lyckats beh\xc3\xa5lla en t\xc3\xa4t atmosf\xc3\xa4r d\xc3\xa4r biokemiska reaktioner skulle kunna vara m\xc3\xb6jliga. Dessa satelliter \xc3\xa4r undantag, men de visar att massa som ett kriterium inte kan anses definitiv._NEWLINE_Till sist \xc3\xa4r en stor planet trolig att ha en stor k\xc3\xa4rna av j\xc3\xa4rn. Detta kan leda till ett magnetf\xc3\xa4lt f\xc3\xb6r att skydda planeten fr\xc3\xa5n solvinden som annars kan erodera bort planet\xc3\xa4ra atmosf\xc3\xa4rer och bombardera levande organismer med joniserade partiklar. Massa \xc3\xa4r inte det enda kriteriet f\xc3\xb6r att skapa ett magnetf\xc3\xa4lt \xe2\x80\x94 en planet m\xc3\xa5ste ocks\xc3\xa5 rotera snabbt nog f\xc3\xb6r att skapa en dynamoeffekt i dess k\xc3\xa4rna \xe2\x80\x94 men det \xc3\xa4r en viktig del av processen.\n_START_SECTION_\nGeokemi\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r generellt antaget att utomjordiskt liv som kan existera kommer att vara baserat p\xc3\xa5 samma grundl\xc3\xa4ggande kemi som p\xc3\xa5 jorden, eftersom de viktigaste grund\xc3\xa4mnena f\xc3\xb6r liv som vi k\xc3\xa4nner det, kol, v\xc3\xa4te, syre och kv\xc3\xa4ve, ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r de vanligaste kemiskt reaktiva \xc3\xa4mnena i universum. Enkla biogeniska \xc3\xa4mnen, som aminosyror, har hittats i meteoriter och i den interstell\xc3\xa4ra rymden. Dessa fyra element st\xc3\xa5r tillsammans f\xc3\xb6r 96\xc2\xa0% av jordens samlade biomassa. Kol har en unik f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att bilda bindningar till andra kolatomer och skapa stora molekyler med avancerad och varierad struktur. Detta g\xc3\xb6r den ideal som material f\xc3\xb6r de komplexa mekanismer som bildar levande celler. V\xc3\xa4te och syre, i formen av vatten, bildar ett l\xc3\xb6sningsmedel f\xc3\xb6r livet i vilket de biologiska processerna kan \xc3\xa4ga rum och i vilken de f\xc3\xb6rsta reaktionerna skedde som ledde till livets uppst\xc3\xa5ndelse. Energin som frig\xc3\xb6rs vid skapandet av den kraftfulla kovalenta bindningen mellan kol och syre, tillg\xc3\xa4nglig genom oxidering av organiska \xc3\xa4mnen, \xc3\xa4r br\xc3\xa4nslet f\xc3\xb6r alla komplexa livsformer. Dessa fyra element tillsammans bildar aminosyror, som i sin tur \xc3\xa4r byggstenar f\xc3\xb6r proteiner, substansen f\xc3\xb6r levande v\xc3\xa4vnad._NEWLINE_Relativ m\xc3\xa4ngd i rymden beh\xc3\xb6ver inte alltid reflekteras av f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan \xc3\xa4mnen inom planeterna. Av de fyra \xc3\xa4mnena livet \xc3\xa4r beroende av till exempel \xc3\xa4r bara syre n\xc3\xa4rvarande i n\xc3\xa4mnv\xc3\xa4rd m\xc3\xa4ngd i jordens skorpa. Detta kan delvis f\xc3\xb6rklaras med det faktum att flera av dessa \xc3\xa4mnen, som v\xc3\xa4te och kv\xc3\xa4ve, tillsammans med deras enklaste och vanligaste f\xc3\xb6reningar som koldioxid, kolmonoxid, metan, ammoniak och vatten \xc3\xa4r i gasform vi h\xc3\xb6ga temperaturer. I den heta regionen n\xc3\xa4ra solen skulle dessa flyktiga \xc3\xa4mnen inte ha spelat en viktig roll i planeternas geologiska skapelse. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xa5ngades de under de nyligen skapade skorporna, vilka till st\xc3\xb6rsta delen best\xc3\xa5r av steniga, fasta material som silikat (ett \xc3\xa4mne som best\xc3\xa5r av kisel och syre vilket f\xc3\xb6rklarar syrets vanliga f\xc3\xb6rekomst). Utgasning av flyktiga \xc3\xa4mnen genom de f\xc3\xb6rsta vulkanerna skulle ha bidragit till skapandet av planeternas atmosf\xc3\xa4rer. Det ber\xc3\xb6mda Miller-Ureys experiment visade att med tillg\xc3\xa4nglig energi kan aminosyror bildas fr\xc3\xa5n syntes av de enkla \xc3\xa4mnen som jordens atmosf\xc3\xa4r ans\xc3\xa5gs ha best\xc3\xa5tt av i dess tidiga historia. Detta experiment anv\xc3\xa4nde sig dock av en annan sammans\xc3\xa4ttning av atmosf\xc3\xa4ren \xc3\xa4n vad som nu tros vara fallet f\xc3\xb6r den tidiga jorden. Vid experiment med de nya f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna bildas fortfarande aminosyror, men i betydligt mindre omfattning._NEWLINE_Trots all utgasning av flyktiga gaser fr\xc3\xa5n jordens inre anses de inte ha kunnat st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r de stora m\xc3\xa4ngder vatten som finns i jordens hav. Den st\xc3\xb6rsta delen tros ist\xc3\xa4llet ha kommit fr\xc3\xa5n den yttre delen av solsystemet d\xc3\xa4r vattnet kunde existera i fast form. Kometer som kolliderar med jorden under solsystemets tidiga period b\xc3\xb6r ha deponerat stora m\xc3\xa4ngder vatten p\xc3\xa5 de inre planeterna, tillsammans med andra flyktiga \xc3\xa4mnen som livet beh\xc3\xb6ver (inklusive aminosyror), vilket gav en snabbstart f\xc3\xb6r livets evolution p\xc3\xa5 jorden._NEWLINE_D\xc3\xa4rmed finns anledning att anta att \xc3\xa4ven om de fyra "livs\xc3\xa4mnena" b\xc3\xb6r finnas tillg\xc3\xa4ngliga \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 andra platser s\xc3\xa5 kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6rmodligen ocks\xc3\xa5 tillf\xc3\xb6rsel av stora m\xc3\xa4ngder materia fr\xc3\xa5n de yttre delarna av ett solsystem. Utan dessa kometer \xc3\xa4r det mycket m\xc3\xb6jligt att liv som vi k\xc3\xa4nner det inte skulle existera p\xc3\xa5 jorden.\n_START_SECTION_\nAlternativa stj\xc3\xa4rnsystem\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r astronomer bed\xc3\xb6mer m\xc3\xb6jligheterna f\xc3\xb6r liv har man oftast fokuserat p\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rnor som liknar solen. Men man har ocks\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjat utforska m\xc3\xb6jligheten till liv i system mycket olika v\xc3\xa5r eget.\n_START_SECTION_\nBin\xc3\xa4ra system\n_START_PARAGRAPH_\nVanliga uppskattningar f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att omkring h\xc3\xa4lften av alla stj\xc3\xa4rnor i sj\xc3\xa4lva verket \xc3\xa4r dubbelstj\xc3\xa4rnor. Detta kan komma visa sig vara n\xc3\xa5got felaktigt d\xc3\xa5 de massiva och ljusa stj\xc3\xa4rnor som \xc3\xa4r enklast att unders\xc3\xb6ka oftare \xc3\xa4r en del av ett flerstj\xc3\xa4rnigt system \xc3\xa4n mindre stj\xc3\xa4rnor. Men ett stort antal stj\xc3\xa4rnor ing\xc3\xa5r fortfarande i s\xc3\xa5dana system, troligen minst en tredjedel._NEWLINE_Separationen mellan stj\xc3\xa4rnor i ett bin\xc3\xa4rt system kan variera fr\xc3\xa5n mindre \xc3\xa4n en astronomisk enhet (AU, avst\xc3\xa5ndet mellan jorden och solen), till flera hundra. I det senare fallet kommer de gravitationella effekterna p\xc3\xa5 en planet runt en annars l\xc3\xa4mplig stj\xc3\xa4rna vara negligerbara och dess potential att st\xc3\xb6dja liv kommer inte p\xc3\xa5verkas annat \xc3\xa4n om bin\xc3\xa4rstj\xc3\xa4rnans bana \xc3\xa4r h\xc3\xb6gt excentriskt. Men n\xc3\xa4r separationen \xc3\xa4r avsev\xc3\xa4rt l\xc3\xa4gre kan en stabil bana vara om\xc3\xb6jlig. Om en planets avst\xc3\xa5nd till dess stj\xc3\xa4rna \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n en femtedel av avst\xc3\xa5ndet till den andra stj\xc3\xa4rnan kan stabilitet i banan inte garanteras. Om planeter alls kan bildas i bin\xc3\xa4ra stj\xc3\xa4rnsystem har l\xc3\xa4nge varit en het debattfr\xc3\xa5ga bland astronomer, med tanke p\xc3\xa5 att de gravitationella krafterna kan st\xc3\xb6ra skapelsen av planeterna. Teoretiska studier av Alan Boss vid Carnegie Institute har dock visat att gasj\xc3\xa4ttar kan bildas runt stj\xc3\xa4rnor i bin\xc3\xa4ra stj\xc3\xa4rnsystem lika g\xc3\xa4rna som de bildas runt ensamma stj\xc3\xa4rnor._NEWLINE_En studie av Alfa Centauri, det n\xc3\xa4rmaste stj\xc3\xa4rnsystemet fr\xc3\xa5n solen, tyder p\xc3\xa5 att bin\xc3\xa4ra stj\xc3\xa4rnor inte beh\xc3\xb6ver bortses fr\xc3\xa5n i jakten p\xc3\xa5 beboeliga planeter. Centauri A och B har ett avst\xc3\xa5nd p\xc3\xa5 11\xc2\xa0AU n\xc3\xa4r de \xc3\xa4r som n\xc3\xa4rmast och 23\xc2\xa0AU i snitt, och b\xc3\xa5da b\xc3\xb6r ha stabila beboeliga zoner. En studie av omloppsbanors stabilitet f\xc3\xb6r simulerade planeter i systemet visar att planeter inom ungef\xc3\xa4r 3\xc2\xa0AU troligen \xc3\xa4r stabila. Den beboeliga zonen f\xc3\xb6r dessa stj\xc3\xa4rnor har ber\xc3\xa4knats till ungef\xc3\xa4r 1,2 - 1,3\xc2\xa0AU och 0,73 - 0,74\xc2\xa0AU f\xc3\xb6r Centauri A respektive Centauri B, v\xc3\xa4l inom den stabila regionen i b\xc3\xa5da fallen.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgsystem\n_START_PARAGRAPH_\nAtt avg\xc3\xb6ra beboeligheten hos r\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar skulle betyda mycket f\xc3\xb6r att avg\xc3\xb6ra hur vanligt liv kan vara i universum eftersom de st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r upp till 90\xc2\xa0% av alla stj\xc3\xa4rnor i galaxen. bruna dv\xc3\xa4rgar \xc3\xa4r sannolikt \xc3\xa4nnu vanligare, men de klassificeras generellt inte som stj\xc3\xa4rnor och kan inte st\xc3\xb6dja liv som vi f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r det eftersom den lilla v\xc3\xa4rme de genererar snabb f\xc3\xb6rsvinner._NEWLINE_Under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r har astronomer varit mycket skeptiska till liv p\xc3\xa5 r\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar. Deras blygsamma storlek (fr\xc3\xa5n 0,1 till 0,6 solmassor) betyder att deras k\xc3\xa4rnreaktioner fortskrider exceptionellt l\xc3\xa5ngsamt och att de s\xc3\xa4nder ut mycket lite ljus (fr\xc3\xa5n 3\xc2\xa0% till s\xc3\xa5 lite som 0,01\xc2\xa0% av solens luminositet). En planet i en bana runt en r\xc3\xb6d dv\xc3\xa4rg skulle beh\xc3\xb6va befinna sig mycket n\xc3\xa4ra stj\xc3\xa4rnan f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 jordlika temperaturer. Avst\xc3\xa5nden handlar om fr\xc3\xa5n ungef\xc3\xa4r 0,3 AU (strax innanf\xc3\xb6r Merkurius bana) f\xc3\xb6r en stj\xc3\xa4rna som Lacaille 8760 till s\xc3\xa5 lite som 0,032 AU f\xc3\xb6r en stj\xc3\xa4rna som Proxima Centauri En s\xc3\xa5dan v\xc3\xa4rld skulle ha ett \xc3\xa5r som endast varar 6,3 dagar. Vid dessa avst\xc3\xa5nd skulle stj\xc3\xa4rnans gravitation orsaka synkron rotation. Den belysta sidan av planeten skulle f\xc3\xb6r alltid vara riktat mot stj\xc3\xa4rnan medan nattsidan f\xc3\xb6r alltid skulle vara riktad fr\xc3\xa5n den. Det enda s\xc3\xa4ttet potentiellt liv skulle kunna undvika antingen ett inferno eller en djupfrys \xc3\xa4r om planeten har en atmosf\xc3\xa4r tjock nog f\xc3\xb6r att effektivt sprida ut temperaturen fr\xc3\xa5n dagsidan till nattsidan. Det antogs l\xc3\xa4nge att en s\xc3\xa5 tjock atmosf\xc3\xa4r skulle hindra solljus fr\xc3\xa5n att n\xc3\xa5 marken och d\xc3\xa4rmed inte till\xc3\xa5ta fotosyntes._NEWLINE_Denna pessimism har till stor del tagits tillbaka den senaste tiden som ett resultat av nya forskningsresultat. Studier av Robert Haberle och Manoj Joshi vid NASAs Ames Research Center i Kalifornien har visat att en planets atmosf\xc3\xa4r (om man antar att den inneh\xc3\xa5ller v\xc3\xa4xthusgaserna CO\xe2\x82\x82 and H\xe2\x82\x82O) inte beh\xc3\xb6ver vara t\xc3\xa4tare \xc3\xa4n 100 millibar, motsvarande 10\xc2\xa0% av jordens atmosf\xc3\xa4r, f\xc3\xb6r att effektivt f\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver stj\xc3\xa4rnans v\xc3\xa4rme till nattsidan. Det \xc3\xa4r v\xc3\xa4l inom gr\xc3\xa4nserna som kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r fotosyntes, men vatten kan fortfarande frysa till is p\xc3\xa5 nattsidan i vissa av modellerna. Martin Heath vid Greenwich Community College har visat att havsvatten ocks\xc3\xa5 kan cirkuleras effektivt utan att frysas till is om oceanerna \xc3\xa4r djupa nog f\xc3\xb6r att till\xc3\xa5ta fritt fl\xc3\xb6de under nattsidans ist\xc3\xa4cke. Vidare studier som inkluderar m\xc3\xa4ngden fotosyntetiskt aktiv str\xc3\xa5lning tyder p\xc3\xa5 att planeter med synkron rotation i dv\xc3\xa4rgsystem kan \xc3\xa5tminstone vara beboeliga f\xc3\xb6r v\xc3\xa4xter. _NEWLINE_Storleken \xc3\xa4r dock inte den enda faktorn som indikerar att r\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar kan ha sv\xc3\xa5rt att st\xc3\xb6dja liv. Fotosyntes som vi f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r det skulle kompliceras av det faktum att r\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar producerar den st\xc3\xb6rsta delen av sin str\xc3\xa5lning i den infrar\xc3\xb6da spektrumet och p\xc3\xa5 jorden \xc3\xa4r processen beroende av synligt ljus. Det finns dock potentiella f\xc3\xb6rdelar med ett s\xc3\xa5dant system. Synkron rotation skulle g\xc3\xb6ra att v\xc3\xa4xterna aldrig beh\xc3\xb6ver vrida sig efter solen, drabbas av \xc3\xa4ndringar av skuggor och solm\xc3\xb6nster eller sl\xc3\xa5 om fr\xc3\xa5n fotosyntes till lagrad energi under natten. Eftersom en dygnscykel saknas skulle v\xc3\xa4xter p\xc3\xa5 dagsidan kunna ta emot str\xc3\xa5lning oavbrutet._NEWLINE_R\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar \xc3\xa4r generellt betydligt mer variabla och v\xc3\xa5ldsamma \xc3\xa4n deras st\xc3\xb6rre kusiner. Ofta \xc3\xa4r de t\xc3\xa4ckta i solfl\xc3\xa4ckar som kan minska uts\xc3\xa4nt ljus med upp till 40\xc2\xa0% i m\xc3\xa5nader i str\xc3\xa4ck, medan de kan skicka ut gigantiska flares i v\xc3\xa5ldsamma utbrott som kan dubbla deras ljusstyrka inom ett f\xc3\xa5tal minuter. S\xc3\xa5dana variationer skulle troligen vara mycket skadliga f\xc3\xb6r liv eftersom det inte bara skulle f\xc3\xb6rst\xc3\xb6r komplexa molekyler som m\xc3\xb6jligen kan bilda biologiska f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare, utan \xc3\xa4ven skulle bl\xc3\xa5sa bort stora delar av en planets atmosf\xc3\xa4r. Om en planet ska kunna skydda liv s\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra en r\xc3\xb6d dv\xc3\xa4rg m\xc3\xa5ste den ha ett snabbt roterande magnetf\xc3\xa4lt som kan avstyra partikelstormarna effektivt. Men planeter med synkron rotation har en mycket l\xc3\xa5ngsam rotation, ett varv per \xc3\xa5r, vilket betyder att den inte kan skapa en dynamo i dess k\xc3\xa4rna. Men den v\xc3\xa5ldsamma perioden hos en r\xc3\xb6d dv\xc3\xa4rg uppskattas avta efter ungef\xc3\xa4r 1,2 miljarder \xc3\xa5r. Om en planet skapas nog l\xc3\xa5ngt bort f\xc3\xb6r att undvika synkron rotation under den f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa5ldsamma perioden och sedan migrerar n\xc3\xa4rmare stj\xc3\xa4rnan \xc3\xa4r det m\xc3\xb6jligt att liv kan ha en chans att uppst\xc3\xa5._NEWLINE_R\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar har dock en stor f\xc3\xb6rdel gentemot andra stj\xc3\xa4rnor, de lever extremt l\xc3\xa4nge. Det tog 4,5 miljarder \xc3\xa5r f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nskligheten att upptr\xc3\xa4da p\xc3\xa5 jorden och liv som vi k\xc3\xa4nner till det kommer kanske bara f\xc3\xa5 uppleva l\xc3\xa4mpliga f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden under en halv miljard \xc3\xa5r till innan solens luminositet har \xc3\xb6kat f\xc3\xb6r mycket. R\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar \xc3\xa5 sin sida, speciellt de mindre varianterna, kan leva flera hundra miljarder \xc3\xa5r p\xc3\xa5 grund av dess l\xc3\xa5ngsamma nukleosyntes vilket ger livet l\xc3\xa5ng tid p\xc3\xa5 sig att uppst\xc3\xa5 och utvecklas. Vidare uppv\xc3\xa4gs den l\xc3\xa5ga chansen att hitta en planet i den f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis smala beboeliga zonen hos en r\xc3\xb6d dv\xc3\xa4rg av det faktum att de \xc3\xa4r s\xc3\xa5 vanliga. Den totala m\xc3\xa4ngden beboelig zon \xc3\xa4r troligen ungef\xc3\xa4r lika stor hos alla r\xc3\xb6da dv\xc3\xa4rgar tillsammans som den \xc3\xa4r runt alla solliknande stj\xc3\xa4rnor tillsammans. Den f\xc3\xb6rsta t\xc3\xa4nkbart jordlika planet som har uppt\xc3\xa4ckts, Gliese 581 c har uppt\xc3\xa4ckts vid den varma gr\xc3\xa4nsen av den beboeliga zonen och dess stj\xc3\xa4rna, Gliese 581 \xc3\xa4r mycket riktigt en r\xc3\xb6d dv\xc3\xa4rg.\n_START_SECTION_\nAlternativ biokemi\n_START_PARAGRAPH_\nMedan de flesta studierna av eventuellt utomjordiskt liv b\xc3\xb6rjar med antagandet att avancerade livsformer m\xc3\xa5ste ha liknande krav som f\xc3\xb6r liv p\xc3\xa5 jorden, finns hypoteser om alternativ biokemi som f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r m\xc3\xb6jligheten till livsformer som utvecklas runt en metabolism som \xc3\xa4r olik fr\xc3\xa5n vad som \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt p\xc3\xa5 jorden. Det finns en m\xc3\xb6jlighet att andra \xc3\xa4mnen bortom de n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga p\xc3\xa5 jorden kan bilda en biokemisk bas f\xc3\xb6r liv p\xc3\xa5 andra platser. Tanken om biokemiska cykler som inte \xc3\xa4r kolbaserade \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst k\xc3\xa4nd fr\xc3\xa5n science fiction.\n_START_SECTION_\n"Sn\xc3\xa4lla gasj\xc3\xa4ttar"\n_START_PARAGRAPH_\n"Sn\xc3\xa4lla gasj\xc3\xa4ttar" (eng. "Good Jupiters") \xc3\xa4r gasj\xc3\xa4ttar som precis som solsystemets Jupiter har en bana runt dess stj\xc3\xa4rna l\xc3\xa5ngt nog fr\xc3\xa5n den beboeliga zonen f\xc3\xb6r att inte st\xc3\xb6ra den, men n\xc3\xa4ra nog f\xc3\xb6r att skydda jordlika planeter i en n\xc3\xa4rmare bana p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 kritiska s\xc3\xa4tt. Det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r att det stabiliserar deras bana och d\xc3\xa4rmed dess klimat. Det andra \xc3\xa4r att de h\xc3\xa5ller det inre solsystemet ganska rent fr\xc3\xa5n kometer och asteroider som annars skulle kunna ha f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande konsekvenser. Jupiters bana befinner sig ungef\xc3\xa4r 5 g\xc3\xa5nger l\xc3\xa4ngre bort fr\xc3\xa5n solen \xc3\xa4n jorden. Detta \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r avst\xc3\xa5ndet man skulle f\xc3\xb6rv\xc3\xa4nta sig att hitta sn\xc3\xa4lla gasj\xc3\xa4ttar i andra solsystem. Jupiters roll som solsystemets "dammsugare" illustrerades v\xc3\xa4l 1994 n\xc3\xa4r kometen Shoemaker\xe2\x80\x93Levy 9 slog ner p\xc3\xa5 gasj\xc3\xa4tten. Hade Jupiters gravitation inte f\xc3\xa5ngat kometen hade den funnits kvar och kunnat kollidera med en planet i det inre solsystemet vid ett senare tillf\xc3\xa4lle._NEWLINE_Tidigt i solsystemets historia kan Jupiters ha spelat en p\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt och vis motsatt men m\xc3\xb6jligen \xc3\xa4nd\xc3\xa5 viktig roll. Den \xc3\xb6kade excentriciteten hos asteroidb\xc3\xa4ltets banor och orsakade m\xc3\xa5nga att korsa jordens bana vilket f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g planeten med flyktiga \xc3\xa4mnen. Innan jorden hade n\xc3\xa5tt h\xc3\xa4lften av dess nuvarande massa slungades iskroppar fr\xc3\xa5n Jupiter/Saturnus-regionen och asteroidb\xc3\xa4ltet in i jorden av de gravitationella effekterna fr\xc3\xa5n Jupiter och till viss m\xc3\xa4ngd \xc3\xa4ven Saturnus. D\xc3\xa4rmed \xc3\xa4r de inte bara v\xc3\xa4rdefulla sk\xc3\xb6ldar nu, de hj\xc3\xa4lpte ocks\xc3\xa5 till att f\xc3\xb6rse jorden med f\xc3\xb6r livet viktiga material tidigt i solsystemets historia._NEWLINE_I kontrast till v\xc3\xa5r "sn\xc3\xa4lla Jupiter" har man uppt\xc3\xa4ckt en rad Jupiterliknande objekt som har en omloppsbana f\xc3\xb6r n\xc3\xa4ra den beboeliga zonen men inte i den i andra solsystem (till exempel 47 Ursae Majoris). Det finns ocks\xc3\xa5 de som har en s\xc3\xa5 pass elliptisk bana att de korsar den beboeliga zonen (som 16 Cygni B) vilket skulle g\xc3\xb6ra det mycket sv\xc3\xa5rt, f\xc3\xb6r att inte s\xc3\xa4ga om\xc3\xb6jligt, f\xc3\xb6r en jordlik planet att existera i systemet.\n_START_SECTION_\nLivets p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 beboelighet\n_START_PARAGRAPH_\nEtt till\xc3\xa4gg till faktorerna som st\xc3\xb6djer livets uppkomst \xc3\xa4r det faktum att livet sj\xc3\xa4lvt, n\xc3\xa4r det v\xc3\xa4l har bildats, sj\xc3\xa4lv blir en faktor f\xc3\xb6r beboeligheten. Ett viktigt exempel p\xc3\xa5 jorden var produktionen av syre av primitiva cyanobakterier och s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom v\xc3\xa4xter, vilket ledde till en drastisk f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring av sammans\xc3\xa4ttningen av atmosf\xc3\xa4ren. Detta syre skulle visa sig vara fundamentalt f\xc3\xb6r senare arter, till exempel m\xc3\xa4nniskan._NEWLINE_Sambandet mellan liv och efterf\xc3\xb6ljande beboelighet har utforskats p\xc3\xa5 flera s\xc3\xa4tt. Gaiahypotesen, en klass av vetenskapliga modeller av geo-biosf\xc3\xa4ren som f\xc3\xb6rst togs fram av James Lovelock 1975, argumenterar att livet i sin helhet fostrar och uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5ller l\xc3\xa4mpliga f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden f\xc3\xb6r sig sj\xc3\xa4lv genom att hj\xc3\xa4lpa till att skapa planet\xc3\xa4ra milj\xc3\xb6er som passar dem. Den mest dramatiska tolkningen av Gaia \xc3\xa4r att planet\xc3\xa4ra system uppf\xc3\xb6r sig som en sorts organism. De mest framg\xc3\xa5ngsrika livsformerna f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrar sammans\xc3\xa4ttningen av luften, vattnet och jorden p\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt som g\xc3\xb6r deras fortsatta existens mer s\xc3\xa4ker. Detta \xc3\xa4r en kontroversiell f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngning av de accepterade lagarna inom ekologin._NEWLINE_F\xc3\xb6ljderna av att biota skulle inneha ett gemensamt f\xc3\xb6rutseende kan utmanas som ovetenskapligt och icke verifierbart. Forskare inom huvudf\xc3\xa5ran har dock kommit till liknande slutsatser, utan att n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis acceptera teleologin antydd av Lovelock. David Grinspoon har f\xc3\xb6reslagit en "Levande v\xc3\xa4rldars-hypotes" (eng. "Living Worlds hypothesis") i vilken v\xc3\xa5r uppfattning om beboelighet inte kan separeras fr\xc3\xa5n liv som redan existerar p\xc3\xa5 en planet. Planeter som \xc3\xa4r geologiskt och meteorologiskt levande \xc3\xa4r v\xc3\xa4sentligt mycket mer sannolika att ocks\xc3\xa5 vara biologiskt levande och en "planet och dess liv kommer samutvecklas."_NEWLINE_\xc3\x85r 2004 publicerades boken The Privileged Planet d\xc3\xa4r astronomen Guillermo Gonzalez och filosofen Jay Richards utforskar m\xc3\xb6jligheten till en l\xc3\xa4nk mellan beboeligheten hos en planet och dess l\xc3\xa4mplighet f\xc3\xb6r att observera resten av universum. Denna id\xc3\xa9 om en "privilegierad" position f\xc3\xb6r jordens liv \xc3\xa4r omtvistad p\xc3\xa5 grund av dess filosofiska f\xc3\xb6ljder, speciellt vad vissa anser ett brott av den Koperniska principen.\n_START_SECTION_\nMikromilj\xc3\xb6er\n_START_PARAGRAPH_\nYtterligare en komplicerande faktor i s\xc3\xb6kandet efter beboeliga planeter \xc3\xa4r att bara en liten del av en planet beh\xc3\xb6ver vara beboelig f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja visst liv. Astrobiologer anser sig sj\xc3\xa4lva ofta som mikromilj\xc3\xb6forskare eftersom "det saknas en fundamental f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else av hur evolution\xc3\xa4ra krafter, som mutation, selektion och genetisk drivkraft fungerar i mikroorganismer som agerar p\xc3\xa5 och svarar till f\xc3\xb6r\xc3\xa4nderliga mikromilj\xc3\xb6er." _NEWLINE_Till exempel kan en planet som annars \xc3\xa4r of\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla en atmosf\xc3\xa4r p\xc3\xa5 grund av de kraftiga solvindarna i dess n\xc3\xa4rhet kanske g\xc3\xb6ra s\xc3\xa5 i en djup skuggad klyfta eller vulkanisk grotta. Carl Sagan utforskade exempel av detta koncept i solsystemet och utv\xc3\xa4rderade i en artikel 1976 m\xc3\xb6jligheten att organismer som alltid \xc3\xa4r luftburna kan \xc3\xb6verleva i Jupiters \xc3\xb6vre atmosf\xc3\xa4r, trots det faktum att Jupiters yta utan tvivel \xc3\xa4r obeboelig.'