b'\n_START_ARTICLE_\nPolariseringsskolan\n_START_PARAGRAPH_\nPolariseringsskolan \xc3\xa4r en nationalekonomisk icke falsifierbar teori f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rutse hur ekonomisk tillv\xc3\xa4xt kommer att f\xc3\xb6rdelas mellan l\xc3\xa4nder och regioner. Skolan menar att tillv\xc3\xa4xt i ett tillv\xc3\xa4xtomr\xc3\xa5de, exempelvis en storstadsregion, leder till att denna region utnyttjar periferin, vilket ger \xc3\xb6kande regionala klyftor._NEWLINE_Teorin har sin grund i bl.a. Gunnar Myrdals arbeten och g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att en tilltagande koncentration av befolkning och n\xc3\xa4ringsliv till de mest centralt bel\xc3\xa4gna regionerna kan f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntas p\xc3\xa5 bekostnad av glesbygden. Teorin \xc3\xa4r popul\xc3\xa4r bland marxister och \xc3\xa4ven bland vissa nationalekonomer. Ekonomerna inom denna tradition tar sin utg\xc3\xa5ngspunkt i utvecklingsekonomiska analyser. Den traditionella marxistiska analysen kommer till slutsatsen att centrum utnyttjar periferin, vilket ger \xc3\xb6kande regionala klyftor. Regionforskningen kommer till motsvarande slutsats men l\xc3\xa4gger st\xc3\xb6rre vikt vid n\xc3\xa4ringslivets efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 kvalificerad arbetskraft och det utbyte av information, varor och tj\xc3\xa4nster som sker i n\xc3\xa4tverk av f\xc3\xb6retag och institutioner. Polariseringsskolans slutsats \xc3\xa4r dock \xc3\xa4ven h\xc3\xa4r att regioner med redan h\xc3\xb6g tillv\xc3\xa4xt utvecklas p\xc3\xa5 bekostnad av omkringliggande regioner.\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nEtt flertal f\xc3\xb6rfattare inom nationalekonomi och ekonomisk historia, s\xc3\xa5som Moses Abramovitz och William Baumol har argumenterat f\xc3\xb6r att det har varit en signifikant konvergens i produktivitet och tillv\xc3\xa4xt mellan v\xc3\xa4rldens industrialiserade l\xc3\xa4nder. Dessa studier baseras p\xc3\xa5 Alexander Gerschenkrons \xe2\x80\x9dadvantages of backwardness thesis\xe2\x80\x9d. Enligt denna tes har ett land med en l\xc3\xa4gre ekonomisk niv\xc3\xa5 en h\xc3\xb6gre produktivitetstillv\xc3\xa4xt \xc3\xa4n de mer avancerade l\xc3\xa4nderna. F\xc3\xb6rklaringen \xc3\xa4r att ett land p\xc3\xa5 en l\xc3\xa4gre niv\xc3\xa5 kan dra nytta av teknikspridning och h\xc3\xb6ja sin produktivitet genom att imitera f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngslandets teknologi, medan man i detta land m\xc3\xa5ste skapa nya innovationer f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ja produktiviteten. Det skapar en tillv\xc3\xa4xtpotential som ger upphov till konvergens enligt den s.k. konvergensskolan. Det finns dock vissa l\xc3\xa4nder som \xc3\xa4r s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt efter att man inte kan attrahera kapital eller ta in den nya teknologin och d\xc3\xa5 \xc3\xa4r man f\xc3\xb6ljaktligen inte heller med i processen utan kommer \xc3\xa4n mer ohj\xc3\xa4lpligt p\xc3\xa5 efterk\xc3\xa4lken. Slutsatsen enligt denna teoribildning blir d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att de l\xc3\xa4nder som har kapaciteten att imitera kommer att konvergera, me-dan andra kommer \xc3\xa4n mer p\xc3\xa5 efterk\xc3\xa4lken.'