b'\n_START_ARTICLE_\nUppsala\xe2\x80\x93Enk\xc3\xb6pings J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g\n_START_SECTION_\nPlanering och uppf\xc3\xb6rande\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1880-talet v\xc3\xa4ckte d\xc3\xa5varande landsh\xc3\xb6vding greve Adolf Ludvig Hamilton planen om en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g mellan Uppsala och Enk\xc3\xb6ping. Diskussioner vilken str\xc3\xa4ckning j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen skulle ha m.m. gjorde att arbetet tog tid och inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 2 mars 1907 kunde man besluta om att s\xc3\xb6ka koncession f\xc3\xb6r linjen Uppsala-Enk\xc3\xb6ping samt bilda aktiebolag. 1 maj 1908 beviljades koncession best\xc3\xa5ende av bl.a. Uppsala stad, Enk\xc3\xb6pings stad, Uppsala l\xc3\xa4ns landsting, diverse landskommuner, Ekeby bruk med flera. och den 23 april \xc3\xa5ret efter erh\xc3\xb6lls statsl\xc3\xa5n p\xc3\xa5 1\xc2\xa0040\xc2\xa0000\xc2\xa0kr vilket motsvarade halva den ber\xc3\xa4knade investeringskostnaden. Resten av kapitalet hade tagits in genom f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av aktier, huvudsakligen till de tidigare n\xc3\xa4mnda intressenterna. I september samma \xc3\xa5r skrevs kontrakt med Br\xc3\xb6chner-Larsen och Krogh och arbetet kunde p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas. Arbetet inleddes vid den nyanlagda Uppsala Norra och arbetslaget bestod av ett 20-tal man, ett \xc3\xa5ngloksdrivet tippvagnst\xc3\xa5g f\xc3\xb6r transport av sten och grus, samt en \xc3\xa5ngdriven gr\xc3\xa4vmaskin av tyskt fabrikat. Den 10 december 1911 kunde banan visas upp f\xc3\xb6r bl.a. stadsfullm\xc3\xa4ktige i Uppsala och ett persont\xc3\xa5g avgick som f\xc3\xb6rsta t\xc3\xa5g fr\xc3\xa5n Uppsala Norra. Sjunde maj \xc3\xa5ret efter besiktigades banan och en vecka senare fick man trafiktillst\xc3\xa5nd. Slutligen 14 maj 1912 \xc3\xb6ppnades j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r trafik utom Uppsala norra som \xc3\xb6ppnades den 1 december 1912 under ledning av trafikchef G. R. Sj\xc3\xb6quist. Linjen var dragen med enkelsp\xc3\xa5r av normalsp\xc3\xa5rvidd och liksom de flesta j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar vid den tiden oelektrifierad vilket banan f\xc3\xb6rblev resten av tiden._NEWLINE_L\xc3\xa4ngs banan hade telegraf installerats samt telefon fram till Navestabro. Banan slutbesiktigas den 9 oktober 1914 d\xc3\xa5 det fanns tillr\xc3\xa4ckligt med rullande material. Investeringen var p\xc3\xa5 2,5 miljoner kronor.\n_START_SECTION_\nLok och motorvagnar\n_START_PARAGRAPH_\nLok 1 och 2 var de f\xc3\xb6rsta loken att trafikera banan och inhandlades f\xc3\xb6r 33 900 kronor styck av NOHAB i Trollh\xc3\xa4ttan. Dessa var i drift tills att Statens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar (SJ) tog \xc3\xb6ver 1937 varav nummer 1 skrotades 1939 och nummer 2 s\xc3\xa5ldes till Stockholms Gasverk 1942. Ett begagnat SJ lok k\xc3\xb6ptes 1913 fr\xc3\xa5n Stieltjes f\xc3\xb6r 6000 kronor men efter att tv\xc3\xa5 begagnade lok fr\xc3\xa5n Stockholm-V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s-Bergslagens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar (SWB) inf\xc3\xb6rskaffats 1917 och 1918 s\xc3\xa5ldes det f\xc3\xb6re detta SJ-loket. Konkursboet hyrde ett begagnat lok 1935 som k\xc3\xb6ptes 1936. Alla loken var tillverkade av Nohab. Lokstallet var bel\xc3\xa4get v\xc3\xa4ster om Uppsala norra strax efter att banan sv\xc3\xa4ngt av fr\xc3\xa5n d\xc3\xa5varande norra stambanan._NEWLINE_Till persontrafiken fanns det fyra personvagnar, tv\xc3\xa5 resgodsvagnar och en \xc3\xa5ngfinka. Alla personvagnarna och loken var utrustade med vakuumbromsar. Det fanns tio t\xc3\xa4ckta godsvagnar, tio \xc3\xb6ppna med h\xc3\xb6ga l\xc3\xa4mmar och 30 med l\xc3\xa5ga l\xc3\xa4mmar._NEWLINE_F\xc3\xb6r att s\xc3\xa4nka driftskostnaderna p\xc3\xa5 den mycket anstr\xc3\xa4ngda ekonomin hyrdes 1927 en dieseldriven motorvagn \xc3\xa5rsmodell 1922 in fr\xc3\xa5n DEVA. Vagnen fick nummer 15 och visade sig kostnadseffektiv varf\xc3\xb6r den fick rulla fram till 14 juli 1937 d\xc3\xa5 den st\xc3\xa4lldes av p\xc3\xa5 grund av en brand i generatorn.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rstatligandet\n_START_PARAGRAPH_\nBolaget hade efter 1920 g\xc3\xa5tt med underskott alla \xc3\xa5r utom ett och det totala underskottet var 1936 \xc3\xb6ver 1 miljon kronor. Efter en utredning 1933 besl\xc3\xb6ts att bolaget skulle s\xc3\xa4ljas och SWB och SJ kontaktades. Det uppt\xc3\xa4cktes att en anst\xc3\xa4lld hade f\xc3\xb6rskingrat pengar och 12 februari 1934 ans\xc3\xb6kte UEJ om likvidation. Efter att SWB f\xc3\xb6rst visat intresse hamnade banan till slut 1937 i SJ:s h\xc3\xa4nder, detta efter att staten p\xc3\xa5 exekutiv auktion k\xc3\xb6pt banan f\xc3\xb6r 200 000 kr._NEWLINE_Efter f\xc3\xb6rstatligandet ersattes UEJ:s t\xc3\xa5g mot SJ:s J-lok som hade st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och b\xc3\xa4ttre dragkraft. L-lok l\xc3\xa4r ha anv\xc3\xa4nts till godstransport. \xc3\x85terigen s\xc3\xb6ktes l\xc3\xa4gre driftskostnader vilket medf\xc3\xb6rde att man 1947 \xc3\xa5terigen gick \xc3\xb6ver till motorvagnar, denna g\xc3\xa5ng r\xc3\xa4lsbussar av typ Yo1. 1955 avgick det sista ordinarie \xc3\xa5ngloksdragna t\xc3\xa5get och 1 september 1958 b\xc3\xb6rjade en ny typ av motorvagnar anv\xc3\xa4ndas. Dessa var av typen YBo6 och trafikerade linjen \xc3\xa4nda till trafikens nedl\xc3\xa4ggning 1979. I godstrafiken ersattes \xc3\xa5ngloken med diesellokomotorer, till exempel Z62.\n_START_SECTION_\nNedl\xc3\xa4ggning\n_START_PARAGRAPH_\nSJ bytte som tidigare n\xc3\xa4mnts ut fordon och bemanningen l\xc3\xa4ngs linjen minskade under 1950-talet och allt fler stationer l\xc3\xa4ngs str\xc3\xa4ckan lades ned. En stor nedl\xc3\xa4ggningsv\xc3\xa5g kom den 12 maj 1968 d\xc3\xa5 stationerna L\xc3\xa4byvad, Sk\xc3\xa4rf\xc3\xa4lten, Navestabro, Balingsta, Biskopskulla och H\xc3\xa4rkeberga lades ned. Under 1970-talet f\xc3\xb6rdes st\xc3\xa4ndigt diskussioner om nedl\xc3\xa4ggning av hela j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen. Omfattande inskr\xc3\xa4nkningar gjordes i trafiken: ingen trafik p\xc3\xa5 l\xc3\xb6rdagar och p\xc3\xa5 s\xc3\xb6ndagar bara viss kv\xc3\xa4llstrafik. De sista \xc3\xa5ren stannade t\xc3\xa5gen bara p\xc3\xa5 mellanstationerna Ekebybruk och \xc3\x96rsundsbro. Den 6 maj 1979 inst\xc3\xa4lldes trafiken helt och \xc3\xa5terupptogs den 4 juni enbart f\xc3\xb6r tidtabellsskiftet. I och med bygget av motorv\xc3\xa4gen E18 utanf\xc3\xb6r Enk\xc3\xb6ping avbr\xc3\xb6ts trafiken \xc3\xa5ter den 11 juni d\xc3\xa5 man br\xc3\xb6t upp en bit av r\xc3\xa4lsen d\xc3\xa4r den kommande korsningen skulle bli. Sista turen kom att g\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n Uppsala till Enk\xc3\xb6ping den 10 juni. Den 16 juni 1980 gav regeringen SJ till\xc3\xa5telse att l\xc3\xa4gga ned trafiken officiellt. Vid tiden f\xc3\xb6r nedl\xc3\xa4ggningen hade t\xc3\xa5gen endast stannat p\xc3\xa5 stationerna Uppsala C, Ekebybruk, \xc3\x96rsundsbro och Enk\xc3\xb6ping. L\xc3\xa4nsstyrelsen ville dock att vagnslasttrafiken Enk\xc3\xb6ping-Enk\xc3\xb6ping Bahco skulle beh\xc3\xa5llas f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra anslutning till ett planerat industriomr\xc3\xa5de. L\xc3\xa4nsstyrelsen ans\xc3\xa5g \xc3\xa4ven att sp\xc3\xa5rl\xc3\xa4ggningen borde beh\xc3\xa5llits i sin helhet och getts ett mindre underh\xc3\xa5ll f\xc3\xb6r att trafiken i framtiden skulle kunna \xc3\xa5terupptas, men s\xc3\xa5 skedde inte. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbron \xc3\xb6ver \xc3\x96rsunda\xc3\xa5n togs bort 1982 och uppbrytning av r\xc3\xa4lsen hade i vart fall inletts senast i december 1983. Rivningen var klar vecka 4 1984 efter att r\xc3\xa4lsen hade s\xc3\xa5lts till Stena Metall. Den tv\xc3\xa5 kilometer l\xc3\xa5nga str\xc3\xa4ckan Enk\xc3\xb6ping-Enk\xc3\xb6ping Bahco \xc3\xb6verlevde upprivningen av r\xc3\xa4lsen i b\xc3\xb6rjan av 1980-talet och l\xc3\xa5g intakt tills den olovligen br\xc3\xb6ts upp av en privatperson v\xc3\xa5ren 2008.\n_START_SECTION_\nNutid\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb6rre delen av banvallen inom Uppsala kommun anv\xc3\xa4nds som g\xc3\xa5ng- och cykelv\xc3\xa4g. I \xc3\xb6vrigt korsas den av E18, har \xc3\xa5terg\xc3\xa5tt till \xc3\xa5kermark eller \xc3\xa4r \xc3\xb6verbyggd n\xc3\xa4rmast st\xc3\xa4derna. Alla stationshus finns kvar f\xc3\xb6rutom Uppsala norra och Ekebybruk, och likas\xc3\xa5 alla broar f\xc3\xb6rutom den \xc3\xb6ver \xc3\x96rsunda\xc3\xa5n._NEWLINE_Kollektivtrafiken Uppsala\xe2\x80\x93Enk\xc3\xb6ping g\xc3\xa5r med buss. Det g\xc3\xa5r en busstur varje kvart per riktning 06-19 p\xc3\xa5 vardagar (2016), och en g\xc3\xa5ng i halvtimmen/en g\xc3\xa5ng i timmen i \xc3\xb6vrigt. P\xc3\xa5 str\xc3\xa4ckan Uppsala\xe2\x80\x93V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s g\xc3\xa5r det t\xc3\xa5g, dock med byte i Sala.\n_START_SECTION_\nFramtid\n_START_PARAGRAPH_\nTrafikverket har i nul\xc3\xa4get inga planer p\xc3\xa5 att \xc3\xa5teruppbygga banan. Men b\xc3\xa5de Uppsala kommun och Enk\xc3\xb6pings kommun har i sina \xc3\xb6versiktsplaner identifierat m\xc3\xb6jliga str\xc3\xa4ckningar och reserverat mark f\xc3\xb6r en framtida j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g mellan st\xc3\xa4derna. Ett av de tre banstr\xc3\xa4ckningsf\xc3\xb6rslagen f\xc3\xb6ljer den gamla str\xc3\xa4ckningen mellan Sk\xc3\xa4rf\xc3\xa4lten och Balingsta. F\xc3\xb6rslag \xc3\xa4r lagt av Regionsordf\xc3\xb6rande Johan Edstav (MP) att bygga ny j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g mellan Uppsala och Enk\xc3\xb6ping.'