b'\n_START_ARTICLE_\nPropositio\n_START_PARAGRAPH_\nPropositio \xc3\xa4r tesen i talet och \xc3\xa4r den fj\xc3\xa4rde delen i den klassiska retorikens dispositionsordning. Propositio ger en kort sammanfattning om vad man ska tala om eller l\xc3\xa4gger enkelt fram talets tes. Den kommer efter divisio eller partitio och f\xc3\xb6re Argumentatio i dispositionsordningen. Efter att talaren introducerat sig sj\xc3\xa4lv eller \xc3\xa4mnet talet kommer handla om och efter att ha gett lite bakgrundsfakta \xc3\xa4r det dags att presentera vad som ska s\xc3\xa4gas i talet eller l\xc3\xa4gga fram de teser som talet kommer handla om.  N\xc3\xa4r en talare med hj\xc3\xa4lp av de f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende stegen i dispositio har skapat r\xc3\xa4tt st\xc3\xa4mning f\xc3\xb6r publiken och gett dem de kunskaper som kan t\xc3\xa4nkas beh\xc3\xb6vas \xc3\xa4r publiken mer ben\xc3\xa4gna att ta till sig tesen._NEWLINE_Denna del klarg\xc3\xb6r talets syfte - huvudtanke eller budskap och efter denna delen kan den faktiska argumentationen b\xc3\xb6rja.  Denna del fungerar som en brygga eller passage fr\xc3\xa5n bakgrundsinformation till den fakta som ges via argumenten. Propositio \xc3\xa4r ett eget stycke om man f\xc3\xb6ljer den klassiska dispositionsmodellen och kan vara s\xc3\xa5 kort som en enda mening. Ett exempel kan vara \xe2\x80\x9dmed ord f\xc3\xa5r vi f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka n\xc3\xa5 fram till varandra\xe2\x80\x9d. Inneb\xc3\xb6rden \xc3\xa4r att vi genom att tala med varandra kan vi tr\xc3\xb6sta varandra. Eftersom propositio \xc3\xa4r en s\xc3\xa5dan liten del av sj\xc3\xa4lva talet s\xc3\xa5 \xc3\xa4r det viktigt att den \xc3\xa4r genomt\xc3\xa4nkt f\xc3\xb6r att skapa den starka effekt som den har f\xc3\xb6r avsikt att g\xc3\xb6ra i talet. Inom retoriken handlar det om att skapa de k\xc3\xa4nslor du vill hos din publik. Just denna del av talet bygger mycket p\xc3\xa5 de k\xc3\xa4nslorna. Huruvida du har lyckats med att skapa r\xc3\xa4tt k\xc3\xa4nsla hittills eller hur du lyckas knyta ihop allt som s\xc3\xa4gs efter\xc3\xa5t f\xc3\xb6r att publikens ska h\xc3\xa5lla med om din tes eller ditt budskap.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nPropositio beh\xc3\xb6ver inte alltid skrivas rakt ut i talet. Tillf\xc3\xa4llen d\xc3\xa5 det inte \xc3\xa4r l\xc3\xa4mpligt att uttryckligen n\xc3\xa4mna tesen kan vara om det redan framkommit i narratio. I status coniecturalis l\xc3\xa4ggs klara bevis f\xc3\xb6r din tes fram och d\xc3\xa5 kan propositio vara \xc3\xb6verfl\xc3\xb6digt. M\xc3\xa5nga s\xc3\xa4ger att retorik inte handlar om att \xc3\xb6vertala utan om att \xc3\xb6vertyga. Det kan d\xc3\xa5 vara v\xc3\xa4l s\xc3\xa5 bra att l\xc3\xa5ta din publik med hj\xc3\xa4lp av dina argument eller narratio tro att de sj\xc3\xa4lva kom fram till tesen. \xc3\x84ven om det inte alltid \xc3\xa4r n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att skriva tesen rakt ut s\xc3\xa5 \xc3\xa4r tesen en viktig del i skrivprocessen och det \xc3\xa4r alltid viktigt att ha en specifik tes att utg\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n. Om ett tal som har en tydlig motst\xc3\xa5ndare eller som uppgift att \xc3\xb6vertyga publiken om att n\xc3\xa5got inte \xc3\xa4r som en annan person s\xc3\xa4ger kan det tv\xc3\xa4rt emot vara viktigt att ta upp tesen flera g\xc3\xa5nger. Status definitionis \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 n\xc3\xa4r ett tal gynnas av att tesen upprepas. S\xc3\xa5 att publiken f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r att saken g\xc3\xa4ller n\xc3\xa5got annat \xc3\xa4n det din motst\xc3\xa5ndare p\xc3\xa5st\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nPlacering\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att propositio kan komma p\xc3\xa5 andra platser i talet \xc3\xa4n efter divisio. Om den l\xc3\xa4ggs i b\xc3\xb6rjan av en text eller ett tal kan du som talare framst\xc3\xa5 som \xc3\xa4rlig och n\xc3\xa5gon som l\xc3\xa4gger alla kort p\xc3\xa5 bordet fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan. F\xc3\xb6rdelen med att ha tesen mot slutet kan vara att den f\xc3\xb6ljer som en logisk slutsats snarare \xc3\xa4n n\xc3\xa5got som under talet var n\xc3\xa5got publiken skulle bli \xc3\xb6vertygade om.'