b'\n_START_ARTICLE_\nSekund\n_START_SECTION_\nDefinition\n_START_PARAGRAPH_\nTidiga definitioner av sekunden baserades p\xc3\xa5 hur solen verkade r\xc3\xb6ra sig runt jorden. Soltiden delades in i 24 timmar, d\xc3\xa4r var och en bestod av 60 minuter av 60 sekunder vardera. Sekunden definierades d\xc3\xa5 som 1/86\xc2\xa0400 av den genomsnittliga soldagen. Under 1800- och 1900-talet visade dock astronomiska observationer att den h\xc3\xa4r genomsnittliga tiden blir n\xc3\xa5got f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ng, och att solen/jorden inte l\xc3\xa4ngre kunde anses vara en passande utg\xc3\xa5ngspunkt f\xc3\xb6r definitionen. Med tillkomsten av atomur b\xc3\xb6rjade man ist\xc3\xa4llet definiera sekunden p\xc3\xa5 naturens fundamentala grunder. Sedan 1967 har sekunden definierats som varaktigheten av 9\xc2\xa0192\xc2\xa0631\xc2\xa0770 perioder av den str\xc3\xa5lning som motsvarar \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen mellan de tv\xc3\xa5 hyperfinniv\xc3\xa5erna i grundtillst\xc3\xa5ndet hos atomen isotopen cesium-133, enligt det 13:e CGPM-m\xc3\xb6tet 1967._NEWLINE_Ett kalender\xc3\xa5r som inte \xc3\xa4r skott\xc3\xa5r och inte inneh\xc3\xa5ller skottsekunder \xc3\xa4r 31\xc2\xa0536\xc2\xa0000 s (ungef\xc3\xa4r \xcf\x80\xe2\x80\xa210\xe2\x81\xb7 s) l\xc3\xa5ngt. Skott\xc3\xa5r \xc3\xa4r 31\xc2\xa0622\xc2\xa0400 sekunder.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nSekund kommer av latinets secundus, i den ursprungliga betydelse (pars) secunda minuta, det vill s\xc3\xa4ga den andra f\xc3\xb6rminskningsgraden \xe2\x80\x93 eller 1/60 av en minut. Begreppet finns i svenskan f\xc3\xb6rst dokumenterat 1588 och avs\xc3\xa5g d\xc3\xa5 en sextiondel av en geografisk minut. Som tidsenhet finns begreppet dokumenterat fr\xc3\xa5n 1643 i en handskrift av Isaacus Erici.\n_START_SECTION_\nSekunden f\xc3\xb6re de mekaniska uren\n_START_PARAGRAPH_\nEgyptierna indelade dag och natt i tolvtimmarsperioder 2000 f Kr. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r varierade den egyptiska timmens l\xc3\xa4ngd beroende p\xc3\xa5 \xc3\xa5rstiden._NEWLINE_De grekiska astronomerna Hipparchus (cirka 150 f Kr) och Ptolemaios (cirka 150 e Kr) delade in dagen sexagesimalt och anv\xc3\xa4nde sig av en genomsnittlig timme (\xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x82\xe2\x82\x84 dygn), enkla br\xc3\xa5kdelar av timmen (\xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x84, \xc2\xb2\xe2\x81\x84\xe2\x82\x83, osv.) och tidsgrader (\xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x83\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80 dygn eller fyra moderna minuter), d\xc3\xa4remot inte vad vid nu menar med minuter och sekunder._NEWLINE_Babylonierna (fr\xc3\xa5n 300 e Kr) indelade ocks\xc3\xa5 dagen sexagesimalt, i \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80 och  \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80 av \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80, osv, i \xc3\xa5tminstone sex steg, med en precision av n\xc3\xa4rmare 2 mikrosekunder. Den precisionen anv\xc3\xa4ndes i deras definition av \xc3\xa5ret, fast\xc3\xa4n de i praktiken inte kunde m\xc3\xa4ta en s\xc3\xa5dan kort tidsrymd. Ett annat exempel \xc3\xa4r att de angav den synodiska m\xc3\xa5naden till 29;31,50,8,20 dygn (fyra sexagesimaler), vilket \xc3\xa4n idag \xc3\xa4r den synodiska m\xc3\xa5naden i den judiska kalendern, \xc3\xa4ven om den har r\xc3\xa4knats om till 29 dagar 12 timmar och 793 halakim (1 halakim = 1/1080 timme), vilket motsvarar 29 dagar, 12 timmar, 44 minuter och 3 1/3 sekunder._NEWLINE_Babylonierna anv\xc3\xa4nde inte timmen som m\xc3\xa5tt, utan en dubbel timme p\xc3\xa5 120 moderna minuter och en tidsgrad som motsvarade fyra moderna minuter. Deras minsta enhet kallades ett \xe2\x80\x9dkorngryn\xe2\x80\x9d och motsvarade 3\xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x83 moderna sekunder._NEWLINE_P\xc3\xa5 1000-talet gjorde den persiske vetenskapsmannen Abu Rayhan Mohammad Ebn-e Ahmad Biruni ett system som utgick fr\xc3\xa5n nym\xc3\xa5nen och som omfattade dagar, timmar, minuter, sekunder och uppdelningen av sekunden i tv\xc3\xa5 ytterligare steg, med utg\xc3\xa5ngspunkt fr\xc3\xa5n middagstid p\xc3\xa5 s\xc3\xb6ndagarna._NEWLINE_Den medeltida vetenskapsmannen Roger Bacon presenterade 1267 en tider\xc3\xa4kning som utgick fr\xc3\xa5n fullm\xc3\xa5nen, med timmar, minuter, sekunder och br\xc3\xa5kdelar av sekunder I tv\xc3\xa5 steg (horae, minuta, secunda, tertia och quarta). Han utgick fr\xc3\xa5n n\xc3\xa4r solen stod i sitt middagsl\xc3\xa4ge p\xc3\xa5 s\xc3\xa4rskilda kalenderdatum._NEWLINE_Den tredje br\xc3\xa5kdelen av en timme, \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80 av sekunden finns alltj\xc3\xa4mt kvar i n\xc3\xa5gra spr\xc3\xa5k, till exempel i polska tercja och turkiska salise. I \xc3\xb6vrigt har det sexagesimala talsystemet f\xc3\xb6r br\xc3\xa5kdelar av sekunden helt ersatts med det decimala.\n_START_SECTION_\nSekunden m\xc3\xa4tt med mekaniska ur\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta klockorna som visade sekunder tillverkades under andra delen av 1500-talet. Den allra f\xc3\xb6rsta klockan med sekundvisare och ing\xc3\xa5r i den s.k. Fremersdorf-samlingen och dateras 1560-1570._NEWLINE_P\xc3\xa5 1570-talet byggde Taqi al-Din en klocka som m\xc3\xa4tte 1/5-dels minuter (12 sekunder)._NEWLINE_1579 byggde Jost B\xc3\xbcrgi som var hovurmakare en klocka till Wilhelm IV som visade sekunder. 1581 omkonstruerade Tycho Brahe klockor vid sitt observatorium till att \xc3\xa4ven visa sekunder. Emellertid var noggrannheten inte s\xc3\xa4rskilt stor. 1587 konstaterade han att hans fyra klockor vid observatoriet misst\xc3\xa4mde med plus minus fyra minuter._NEWLINE_Det var f\xc3\xb6rst med pendeluret som m\xc3\xa4tningen av sekunder blev n\xc3\xa5gorlunda noggrann. 1644 ber\xc3\xa4knade Marin Mersenne att ett pendelur med l\xc3\xa4ngden 39,1 tum (0,994 m) skulle ha en period hos pendeln, vid vanlig tyngdkraft, p\xc3\xa5 exakt tv\xc3\xa5 sekunder. Med en sekund per pendelr\xc3\xb6relse skulle ett s\xc3\xa5dant ur ticka den exakta sekunden._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rsta pendeluret anses vara det som konstruerades 1656 av Christiaan Huygens._NEWLINE_1670 kompletterade William Clement detta ur med en pendel som hade denna funktion._NEWLINE_Mellan 1670 och 1680 gjorde Clement m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar av sin konstruktion och introducerade golvuret. Golvuret utrustades med en andra pendel som visade sekunderna i en extra, liten urtavla. Denna typ av konstruktion kr\xc3\xa4vde mindre kraft, gav mindre slitage och var tillr\xc3\xa4ckligt noggrann f\xc3\xb6r att m\xc3\xa4ta sekunderna med noggrannhet. Inom n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r f\xc3\xb6ljde \xc3\xb6vriga klockmakare efter. Med golvuret kom sekunden att bli tillf\xc3\xb6rlitligt m\xc3\xa4tt.\n_START_SECTION_\nSekunden i modernare tid\n_START_PARAGRAPH_\nSekunden som enhet f\xc3\xb6r tid b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas ungef\xc3\xa4r etthundra \xc3\xa5r innan det var m\xc3\xb6jligt att m\xc3\xa4ta den. Om man r\xc3\xa4knar med vetenskapsm\xc3\xa4n som anv\xc3\xa4nde latin \xe2\x80\x9csecundus\xe2\x80\x9d fanns begreppet redan trehundra \xc3\xa5r tidigare, p\xc3\xa5 1200-talet._NEWLINE_1832 f\xc3\xb6reslog Gauss att sekunden som basenhet i sitt m\xc3\xa5ttsystem med millimeter-milligram-sekund._NEWLINE_British Association for the Advancement of Science (BAAS) p\xc3\xa5stod 1862 att "All men of science are agreed to use the second of mean solar time as the unit of time" (\xe2\x80\x9cAlla vetenskapsm\xc3\xa4n \xc3\xa4r \xc3\xb6verens om att anv\xc3\xa4nda sekunden som tidsenhet\xe2\x80\x9d, i kort \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning)._NEWLINE_BAAS f\xc3\xb6reslog Cgs-systemet, eller Gauss system, 1874. Detta system ersattes sedan gradvis under de n\xc3\xa4rmaste 70 \xc3\xa5ren av MKSA-systemet.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6re 1956: Medelsolsekunden\n_START_PARAGRAPH_\n1 sekund = 1 medelsoldygn / 86400_NEWLINE_Ett medelsoldygn  = sann soltid korrigerad f\xc3\xb6r jordens elliptiska bana runt solen och lutningsaxel relativt sin bana. Sammanlagt g\xc3\xb6rs korrektioner p\xc3\xa5 upp till 16 minuter. _NEWLINE_Sekunden best\xc3\xa4ms med en noggrannhet inom 3 ms p\xc3\xa5 en dag._NEWLINE_B\xc3\xa5de CGS- och MKS-systemet (som senare blev MKSA) anv\xc3\xa4nde samma sorts sekund som basenhet f\xc3\xb6r tid.\n_START_SECTION_\nMellan 1956 och 1967: Efemeridsekunden\n_START_PARAGRAPH_\n1 sekund = 1 tropiskt \xc3\xa5r / 31 556 925,974 7_NEWLINE_Ett tropiskt \xc3\xa5r = 365,242 2 medelsoldygn och ber\xc3\xa4knades utifr\xc3\xa5n observationer utf\xc3\xb6rda 1900._NEWLINE_Sekunden best\xc3\xa4ms med en noggrannhet inom 50 ms p\xc3\xa5 9 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nNutida definition: Atomsekunden\n_START_PARAGRAPH_\nEfter inf\xc3\xb6randet av Internationella m\xc3\xa5ttenhetssystemet (SI) har sekunden sedan 1967 f\xc3\xa5tt en definition som atomsekund. Definitionen redog\xc3\xb6rs f\xc3\xb6r i inledningstexten.\n_START_SECTION_\nAndra definitioner som \xc3\xa4r i anv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nI vissa tidsskalor kan sekunden anv\xc3\xa4ndas som en tidsenhet, d\xc3\xa4r den exakta l\xc3\xa4ngden avviker fr\xc3\xa5n SI-definitionen. Exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana tidsskalor \xc3\xa4r Koordinerad universell tid och UT (universell tid eller v\xc3\xa4rldstid).\n_START_SECTION_\nPrefix\n_START_PARAGRAPH_\nSI-prefix anv\xc3\xa4nds ofta tillsammans med ordet sekund f\xc3\xb6r att visa p\xc3\xa5 delar av en sekund; s\xc3\xa5som millisekund (en tusendel av en sekund), mikrosekund (en miljondel av en sekund) och nanosekund (en miljarddel av en sekund)._NEWLINE_\xc3\x84ven om SI-prefix ocks\xc3\xa5 kan anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att skapa st\xc3\xb6rre m\xc3\xa5tt \xc3\xa4n en sekund, som kilosekund (tusen sekunder) anv\xc3\xa4nds s\xc3\xa5dana m\xc3\xa5tt s\xc3\xa4llan._NEWLINE_De vanligare st\xc3\xb6rre m\xc3\xa5tten \xe2\x80\x93 som inte ing\xc3\xa5r i SI \xe2\x80\x93 skapas inte med tiopotenser. Ist\xc3\xa4llet skapas minuten genom att multiplicera en sekund med sextio, som genom att multipliceras med 60 blir en timme. 24 timmar utg\xc3\xb6r ett dygn.'