b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Lefr\xc3\xa9n\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nUnder n\xc3\xa4stan hela 1800-talet dominerades svensk krigsvetenskap och officersutbildning av Lefr\xc3\xa9n och Johan August Hazelius. Lefr\xc3\xa9n tog officersexamen vid Karlberg 1802 och varvade sedan befattningar vid truppf\xc3\xb6rband med mer administrativa sysslor. Han blev l\xc3\xb6jtnant vid F\xc3\xa4ltm\xc3\xa4tningsk\xc3\xa5ren 1806 och deltog 1807 i k\xc3\xa5rens f\xc3\xb6rsta geodetiska arbete, triangelm\xc3\xa4tningen mellan Uppsala och Stockholm, bevistade finska kriget, var generalkvarterm\xc3\xa4tstare vid v\xc3\xa4stra arm\xc3\xa9n 1811-14, blev major vid Ingenj\xc3\xb6rk\xc3\xa5ren 1812, bevistade norska f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get 1814 och utf\xc3\xb6rde d\xc3\xa4runder vikta kartarbeten, v\xc3\xa4g- och magasinsanl\xc3\xa4ggningar._NEWLINE_\xc3\x85r 1814 blev han \xc3\xb6verstel\xc3\xb6jtnant i arm\xc3\xa9n, blev 1821 tillf\xc3\xb6rordnad och fr\xc3\xa5n 1824 till 1839 ordinarie guvern\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Krigsakademien vid Karlberg. \xc3\x85r 1826 blev han generalmajor, chef f\xc3\xb6r Ingenj\xc3\xb6rk\xc3\xa5ren 1837, generall\xc3\xb6jtnant i armen 1843, tillf\xc3\xb6rordnad president i Krigskollegium 1844. 1847-56 var Lefr\xc3\xa9n generalbef\xc3\xa4lhavare i 4:e milit\xc3\xa4rdistriktet, 1852-57 \xc3\xb6verkommendant f\xc3\xb6r Stockholms garnison och fr\xc3\xa5n 1860 general av infanteriet._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1811 undervisade Lefr\xc3\xa9n i taktik och strategi vid den d\xc3\xa5 uppr\xc3\xa4ttade gemensamma undervisningsanstalten f\xc3\xb6r Fortifikations- och F\xc3\xa4ltm\xc3\xa4tningsk\xc3\xa5rerna. Han var ledamot av en rad milit\xc3\xa4ra utredningar: fr\xc3\xa5n kommissionen om rikets undervisningsverk 1825-28 till kommissionen ang\xc3\xa5ende f\xc3\xb6rsvaret av Stockholm och M\xc3\xa4lardalen 1856-57. Han ledde \xc3\xa4ven generalm\xc3\xb6nstringar vid olika arm\xc3\xa9f\xc3\xb6rband. Han var under \xc3\xa5ren 1854-1856 ordf\xc3\xb6rande i Milit\xc3\xa4rs\xc3\xa4llskapet i Stockholm. Han var ledamot i G\xc3\xb6tiska f\xc3\xb6rbundet och stod \xc3\xa4ven Manhemsf\xc3\xb6rbundet n\xc3\xa4ra._NEWLINE_Lefr\xc3\xa9n erh\xc3\xb6ll 1818 adlig v\xc3\xa4rdighet och deltog vid riksdagarna 1823-1860 som riksdagsman f\xc3\xb6r ridderskapet och adeln. Lefr\xc3\xa9n var en f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r st\xc3\xa5ndsriksdagens avskaffande, men motsatte sig allm\xc3\xa4nna val. Ist\xc3\xa4llet lade han vid 1834 \xc3\xa5rs riksdag fram ett f\xc3\xb6rslag om ett tv\xc3\xa5kammarsystem, baserat p\xc3\xa5 val inom de fyra st\xc3\xa5nden, till vilket han ans\xc3\xa5g skulle l\xc3\xa4ggas ett femte, best\xc3\xa5ende av ofr\xc3\xa4lse, f\xc3\xb6rut orepresenterade st\xc3\xa5ndspersoner. Realisations- och myntfr\xc3\xa5gorna intresserade Lefr\xc3\xa9n, och han var en flitig p\xc3\xa5drivare f\xc3\xb6r inf\xc3\xb6randet av decimalsystemet._NEWLINE_Hans inflytande \xc3\xb6ver officersutbildningen under 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft kan knappast \xc3\xb6verskattas. I sitt f\xc3\xb6rsvarspolitiska t\xc3\xa4nkande ville han sl\xc3\xa4ppa fokus p\xc3\xa5 centralf\xc3\xb6rsvar vid Karlsborgs f\xc3\xa4stning. Ist\xc3\xa4llet ville han ha \xc3\xa5ngdrivna sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsfartyg. Han lyfte s\xc3\xa4rskilt fram Vauban, Montalembert och Carnot. Hans f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar utgavs i tre band, F\xc3\xb6redragningar i krigsvetenskap (1817-18). Lefr\xc3\xa9n invaldes 1828 som ledamot nummer 418 av Kungliga Vetenskapsakademien och var ocks\xc3\xa5 ledamot av Krigsvetenskapsakademien samt \xc3\x96rlogsmannas\xc3\xa4llskapet. Som tecknare \xc3\xa4r han representerad vid bland annat Lunds universitetsbibliotek.'