b'\n_START_ARTICLE_\nMotortorpedb\xc3\xa5t\n_START_PARAGRAPH_\nMotortorpedb\xc3\xa5t \xc3\xa4r ett snabbg\xc3\xa5ende ytattackfartyg som skiljer sig fr\xc3\xa5n torpedb\xc3\xa5tar genom att skrovet \xc3\xa4r planande, dvs. till skillnad fr\xc3\xa5n deplacerande fartyg som flyter genom att de undantr\xc3\xa4nger en viss vattenmassa (Arkimedes princip), lyfter de sig ur vattnet genom att anv\xc3\xa4nda de dynamiska krafter som uppst\xc3\xa5r vid h\xc3\xb6g fart._NEWLINE_Som namnet anger bestod b\xc3\xa5tarnas huvudbev\xc3\xa4pning av torpeder. Som komplement anv\xc3\xa4ndes \xc3\xa4ven kulsprutor eller l\xc3\xa4tta automatkanoner. F\xc3\xb6r m\xc3\xb6rkeranfall anv\xc3\xa4ndes lysraketer. I vissa fall kunde \xc3\xa4ven minor och sjunkbomber medf\xc3\xb6ras.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta svenska motortorpedb\xc3\xa5tarna var av s.k. Italiensk MAS-typ och levererades fr\xc3\xa5n Italienska flottans varv i La Spezia strax efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. De fick ben\xc3\xa4mningen Mtb 1 och Mtb 2. Ytterligare tv\xc3\xa5 motortorpedb\xc3\xa5tar Mtb 3 och Mtb 4 tillf\xc3\xb6rdes svenska marinen 1925. Dessa fartyg var byggda i England av den engelska firman Thornycroft._NEWLINE_De italienska b\xc3\xa5tarna f\xc3\xb6rsvann tidigt, medan Mtb 3 och Mtb 4 var rustade sista g\xc3\xa5ngen 1933. Motortorpedb\xc3\xa5tarnas svagheter var i f\xc3\xb6rsta hand den begr\xc3\xa4nsade aktionsradien och den d\xc3\xa5liga sj\xc3\xb6dugligheten. Deras underh\xc3\xa5ll var dyrt och bensinmotorerna var inte s\xc3\xa5 drifts\xc3\xa4kra. Motortorpedb\xc3\xa5ten kom d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r i vanrykte och nyproduktion upph\xc3\xb6rde._NEWLINE_Utvecklingen, speciellt motortekniken, gick fram\xc3\xa5t och mot slutet av 1930-talet b\xc3\xb6rjade stormaktsmarinerna \xc3\xa5ter intressera sig f\xc3\xb6r motortorpedb\xc3\xa5tar. B\xc3\xa5tarna v\xc3\xa4xte i storlek. De hade n\xc3\xa5got l\xc3\xa4gre fart men b\xc3\xa4ttre sj\xc3\xb6v\xc3\xa4rdighet. 1938 beviljade Sveriges riksdag ink\xc3\xb6p av fyra motortorpedb\xc3\xa5tar fr\xc3\xa5n England. Endast tv\xc3\xa5 av dem, T 3 och T 4 kunde efter andra v\xc3\xa4rldskrigets utbrott f\xc3\xb6ras hem till Sverige. Fr\xc3\xa5n Italien ink\xc3\xb6ptes 1940 fyra n\xc3\xa5got mindre motortorpedb\xc3\xa5tar._NEWLINE_Efter andra v\xc3\xa4rldskrigets utbrott blev det angel\xc3\xa4get att snabbt och effektivt f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka det svenska torpedb\xc3\xa5tsvapnet. Eftersom det var uteslutet att ink\xc3\xb6pa fler b\xc3\xa5tar fr\xc3\xa5n utlandet, \xc3\xa5terstod endast att starta tillverkning inom landet. Den uppgiften anf\xc3\xb6rtroddes Kockums Mekaniska Verkstads AB i Malm\xc3\xb6 i samverkan med marinf\xc3\xb6rvaltningen.\n_START_SECTION_\nKonstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nTidiga motortorpedb\xc3\xa5tar var stegb\xc3\xa5tar, dvs. de hade plan botten med ett "hack", som gjorde att de vid h\xc3\xb6g fart endast hade tv\xc3\xa5 mindre ytor i kontakt med vattnet, en vid steget och en strax f\xc3\xb6r om akterspegeln. Under resten av botten var det luft, vilket minskade friktionsmotst\xc3\xa5ndet. Detta gav h\xc3\xb6g fart, men d\xc3\xa5lig sj\xc3\xb6duglighet. Senare typer var f\xc3\xb6rsedda med V-botten, vilket medgav mjukare g\xc3\xa5ng i sj\xc3\xb6, men n\xc3\xa5got s\xc3\xa4mre toppfart._NEWLINE_Motortorpedb\xc3\xa5tarnas utveckling var starkt kopplad till dito f\xc3\xb6r stora bensinmotorer. I USA och England anv\xc3\xa4ndes fr\xc3\xa4mst motorer av fabrikat Packard. I Sverige anv\xc3\xa4ndes huvudsakligen motorer av den Italienska typen Isotta Fraschini. Dessa var av W-typ, dvs. de hade tre rader cylindrar. Motorerna var inte omkastbara eller hade backslag, man kunde allts\xc3\xa5 inte backa med dem. I st\xc3\xa4llet hade motortorpedb\xc3\xa5tarna ett par mindre motorer av bilstorlek, s.k. marschmotorer som anv\xc3\xa4ndes vid man\xc3\xb6vrer i hamn. Dessa kunde \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4ndas som smygmotorer d\xc3\xa5 man ville ta sig fram tyst._NEWLINE_Att anv\xc3\xa4nda bensinmotorer p\xc3\xa5 krigsfartyg var problematiskt ur brands\xc3\xa4kerhetssynpunkt. P\xc3\xa5 b\xc3\xa5tarna och p\xc3\xa5 omgivande kajer g\xc3\xa4llde r\xc3\xb6kf\xc3\xb6rbud. B\xc3\xa5tarnas bensintankar bestod av ett gummimaterial som gjorde att dessa kunde sjunka ihop allteftersom bensinen f\xc3\xb6rbrukades och expandera igen n\xc3\xa4r de fylldes p\xc3\xa5. D\xc3\xa4rigenom kunde man undvika att tankarna inneh\xc3\xb6ll luft, vilket kunde inneb\xc3\xa4ra explosionsrisk.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nMotortorpedb\xc3\xa5tarna konstruerades f\xc3\xb6r att anfalla fartyg p\xc3\xa5 havet med torpeder. Eftersom torpederna var ostyrda, m\xc3\xa5ste man komma ganska n\xc3\xa4ra m\xc3\xa5let f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 rimlig tr\xc3\xa4ffsannolikhet. Detta kunde vara sv\xc3\xa5rt att under dager komma tillr\xc3\xa4ckligt n\xc3\xa4ra utan att bli utsatt f\xc3\xb6r motverkan, varf\xc3\xb6r motortorpedb\xc3\xa5tarnas anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5de begr\xc3\xa4nsades till m\xc3\xb6rker eller i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd, d\xc3\xa4r man kunde dyka upp \xc3\xb6verraskande._NEWLINE_Alternativa anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den var spaning och specialoperationer, till exempel att transportera attackdykare eller infiltrat\xc3\xb6rer till sina insatsomr\xc3\xa5den. En fredstida roll var att utbilda sj\xc3\xb6officerare i h\xc3\xb6gfartsnavigering.'