b'\n_START_ARTICLE_\nSelkupiska\n_START_SECTION_\nKlassificering\n_START_PARAGRAPH_\nSelkupiskan r\xc3\xa4knas traditionellt, tillsammans med de nu utd\xc3\xb6da kamassiskan och matoriskan, till de sydsamojediska spr\xc3\xa5ken. Inom de sydsamojediska spr\xc3\xa5ken i sin tur brukar selkupiskan uppfattas som en gren parallell med \xe2\x80\x9dSajansamojediska\xe2\x80\x9d, som omfattade kamassiskan och matoriskan. Den traditionella klassificeringen av de samojediska spr\xc3\xa5ken har p\xc3\xa5 senare tid blivit mer ifr\xc3\xa5gasatt. Likheterna inom de tv\xc3\xa5 huvudgrupperna kan till stor del bero p\xc3\xa5 sekund\xc3\xa4r spr\xc3\xa5kkontakt, snarare \xc3\xa4n gemensamt ursprung, och kamassiskan kan vara n\xc3\xa4rmare besl\xc3\xa4ktad med selkupiskan \xc3\xa4n med matoriskan. Fortfarande anv\xc3\xa4nds dock den traditionella indelningen i stor utstr\xc3\xa4ckning.\n_START_SECTION_\nDialekter\n_START_PARAGRAPH_\nSelkupiskan bildar ett dialektkontinuum, d\xc3\xa4r n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna dialekter \xc3\xa4r mycket likartade, men dialekter som befinner sig i vardera \xc3\xa4nde av kedjan skiljer sig s\xc3\xa5 mycket att de inte \xc3\xa4r inb\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6rst\xc3\xa5eliga. Genom att vissa dialekter har d\xc3\xb6tt ut \xc3\xa4r denna kedja inte l\xc3\xa4ngre sammanh\xc3\xa4ngande, utan de sydliga dialekterna \xc3\xa4r avskurna fr\xc3\xa5n de \xc3\xb6vriga._NEWLINE_Dialekterna brukar indelas i n\xc3\xa5gra huvudsakliga grupper. En indelning \xc3\xa4r i tre grupper, en nordlig grupp, eller Taz, vid floden Taz samt floderna Baicha, Turuchan och Jeloguj,  en mellangrupp, eller Tym, vid floden Tym med floderna Vach, Vasjugan, Parabel och Narym, samt en sydlig grupp, eller Ket, vid floden Ket (med de utd\xc3\xb6da dialekterna vid floderna Tjaja och Tjulym)._NEWLINE_De nordliga dialekterna talas av omkring 90% av antalet selkupisktalande. Till de nordliga dialekterna h\xc3\xb6r de varandra n\xc3\xa4rst\xc3\xa5ende dialekterna vid mellersta Taz och i Baicha-Turuchan-omr\xc3\xa5det. Dessa utg\xc3\xb6r grunden f\xc3\xb6r skriftspr\xc3\xa5ket._NEWLINE_Forskaren Eugene Helimski delar in selkupiskan i fyra dialektgrupper: nordliga, centrala, som talas fr\xc3\xa4mst i de nordv\xc3\xa4stra delarna av Tomsk oblast, sydliga dialekter, i den centrala delen av Tomsk oblast, samt Ket\xe2\x80\x99-dialekter, som talas vid floden Ket i nord\xc3\xb6stra Tomsk oblast.\n_START_SECTION_\nFonologi\n_START_PARAGRAPH_\nSelkupiskan i dess standardvariant (mellersta Taz-dialekten) har 41 fonem, av vilka en mycket stor del, 25 stycken, \xc3\xa4r vokaler, och de \xc3\xb6vriga 16 konsonanter.\n_START_SECTION_\nBetoning\n_START_PARAGRAPH_\nBetoningen \xc3\xa4r r\xc3\xb6rlig. En allm\xc3\xa4n regel i standarddialekten \xc3\xa4r att den sista l\xc3\xa5nga vokalen i ett ord blir betonad. Om det inte finns n\xc3\xa5gon l\xc3\xa5ng vokal i en icke-initial stavelse faller betoningen p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta vokalen. Vissa b\xc3\xb6jnings- och avledningssuffix orsakar avvikelser fr\xc3\xa5n denna regel.\n_START_SECTION_\nMorfofonologi\n_START_PARAGRAPH_\nEtt karakteristiskt morfofonologiskt drag i selkupiskan \xc3\xa4r att klusiler i vissa stammar kan alternera med nasaler med samma artikulationsst\xc3\xa4lle -  n med t, m med p och \xc5\x8b med k. I vissa fall finns en tredje variant \xc3\x98 (fr\xc3\xa5nvaro av konsonant). Exempelvis har ordet f\xc3\xb6r "djur" varianterna suur\xc3\xafm \xe2\x80\x93 suur\xc3\xafp \xe2\x80\x93 suur\xc3\xaf. Ordet f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniska har tv\xc3\xa5 varianter, qum och qup. Man kan utifr\xc3\xa5n detta urskilja olika typer av stammar \xe2\x80\x93 stammar med tre varianter, stammar med tv\xc3\xa5 varianter och stammar d\xc3\xa4r denna alternation saknas, till exempel \xc3\xbct, \xe2\x80\x9dvatten\xe2\x80\x9d, som endast har denna form. Varianterna \xc3\xa4r funktionellt likv\xc3\xa4rdiga och f\xc3\xb6rekommer ungef\xc3\xa4r lika ofta exempelvis i pausa. Skillnaden mellan de olika stamtyperna visar sig b\xc3\xa5de i b\xc3\xb6jningar och avledningar.\n_START_SECTION_\nMorfologi\n_START_PARAGRAPH_\nI selkupiskan har det utvecklats ett s\xc3\xa4tt att mycket regelbundet omvandla ord morfologiskt s\xc3\xa5 att de byter ordklass. Inte bara kan verb omvandlas till particip och verbalsubstantiv, utan exempelvis substantiv kan med hj\xc3\xa4lp av suffix fungera som verb, adjektiv och adverb. Detta sker p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa5 regelbundet s\xc3\xa4tt att det, enligt Helimski, b\xc3\xa4ttre kan beskrivas som b\xc3\xb6jning \xc3\xa4n som avledning, och kan enligt honom uppfattas som en morfologisk kategori "representation", med fyra representationer (substantivisk, adjektivisk, verbal och adverbiell). _NEWLINE_Substantiv b\xc3\xb6js i tre numerus, singular, dualis och plural, samt (i nordliga dialekter, inklusive standardspr\xc3\xa5ket) en kollektivform som bildas med adjektivsuffixet l\xca\xb2 +m\xc3\xaf. Denna form betecknar flera f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som en helhet, till exempel qumil\xca\xb2m\xc3\xaf "folk, folkmassa", till skillnad fr\xc3\xa5n pluralformen qum\xc3\xaft "m\xc3\xa4nniskor". I standardspr\xc3\xa5ket finns 13 kasus, nominativ, genitiv, ackusativ, instrumentalis, karitiv, translativ, koordinativ, dativ/allativ, illativ, lokativ, elativ, prolativ och vokativ._NEWLINE_Adjektiv som anv\xc3\xa4nds attributivt kongruerar inte med sina huvudord. De kan dock \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4ndas som substantiv, och b\xc3\xb6js d\xc3\xa5 som substantiv. Det finns heller ingen morfologisk komparation av adjektiv._NEWLINE_Verb har kategorierna aspekt, modus och tempus. Varje verb i selkupiskan har antingen imperfektiv eller perfektiv aspekt. Det g\xc3\xb6rs ingen skillnad i b\xc3\xb6jningen, f\xc3\xb6rutom att perfektiva verb inte bildar presens particip, som imperfektiva verb g\xc3\xb6r. F\xc3\xb6r oavledda verb kan man inte se p\xc3\xa5 verbstammen om det \xc3\xa4r perfektivt eller imperfektivt. Om verbet har avledningssuffix visar dessa d\xc3\xa4remot vanligen aspekten. Presens av ett perfektivt verb anger "perfekt presens", det vill s\xc3\xa4ga "x har utf\xc3\xb6rt handlingen", och av ett imperfektivt verb en p\xc3\xa5g\xc3\xa5endeform, det vill s\xc3\xa4ga "x h\xc3\xa5ller p\xc3\xa5 att utf\xc3\xb6ra handlingen"._NEWLINE_\xc3\x85tta modus urskiljs, n\xc3\xa4mligen indikativ, inferentialis/narrativum (beskriver h\xc3\xa4ndelser som den talande inte bevittnat direkt), auditiv (beskriver h\xc3\xa4ndelser som den talande har bevittnat med h\xc3\xb6rseln), konditionalis (anger reala villkor i presens och futurum), konjunktiv (anger irreala villkor och f\xc3\xb6ljder i d\xc3\xa5tid), debitiv (anger att en framtida h\xc3\xa4ndelse \xc3\xa4r obligatorisk eller p\xc3\xa5tvingad), optativ (anger att en framtida h\xc3\xa4ndelse \xc3\xa4r \xc3\xb6nskv\xc3\xa4rd eller l\xc3\xa4mplig) och imperativ. Av dessa \xc3\xa4r indikativen omarkerad. \xc3\x96vriga modusformer bildas med suffix, utom imperativen, som inte har n\xc3\xa5got s\xc3\xa4rskilt suffix men vars finita personsuffix i andra och tredje person skiljer sig fr\xc3\xa5n motsvarande suffix i andra modus. Inferentialis och konditionalis markeras ofta f\xc3\xb6rutom med suffix dessutom med s\xc3\xa4rskilda partiklar. _NEWLINE_Tempus urskiljs bara i indikativ och inferentialis. I indikativ f\xc3\xb6rekommer presens, futurum, preteritum och preteritum narrativ. I inferentialis f\xc3\xb6rekommer presens, futurum och preteritum narrativ.\n_START_SECTION_\nSyntax\n_START_PARAGRAPH_\nDen dominerande ordf\xc3\xb6ljden i selkupiskan \xc3\xa4r subjekt \xe2\x80\x93 objekt \xe2\x80\x93 predikat, men variationer f\xc3\xb6rekommer. Attribut f\xc3\xb6reg\xc3\xa5r vanligen huvudord. B\xc3\xb6jda hj\xc3\xa4lpverb placeras vanligen efter huvudverbet. Till skillnad fr\xc3\xa5n andra nutida samojediska spr\xc3\xa5khar selkupiskan inget negativt verb. Samordning och underordning av satser sker normalt med paratax, utan konjunktioner. En annan metod f\xc3\xb6r att uttrycka underordning \xc3\xa4r att det finita verbet i bisatsen ers\xc3\xa4tts av en icke-verbal representation. I nutida vardagsspr\xc3\xa5k f\xc3\xb6rekommer samordning och underordning med konjunktioner oftare, troligen p\xc3\xa5 grund av p\xc3\xa5verkan fr\xc3\xa5n ryskan.\n_START_SECTION_\nOrdf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rutom arvord har selkupiskan m\xc3\xa5nga l\xc3\xa5nord fr\xc3\xa5n angr\xc3\xa4nsande spr\xc3\xa5k fr\xc3\xa5n olika tidsepoker. Selkupiskan har l\xc3\xa5nat in ord fr\xc3\xa5n turkspr\xc3\xa5k, chantiska, jenisejspr\xc3\xa5k, evenkiska och med b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1500-talet fr\xc3\xa5n ryska. Enstaka l\xc3\xa5nord har kommit fr\xc3\xa5n mansiska, mongolspr\xc3\xa5k, nentsiska och entsiska. M\xc3\xa5nga ord har ok\xc3\xa4nt ursprung och kan vara substrat fr\xc3\xa5n ett eller flera nu utd\xc3\xb6da spr\xc3\xa5k. Numera ut\xc3\xb6var ryskan mycket stort inflytande p\xc3\xa5 selkupiskan, liksom p\xc3\xa5 de andra samojediska spr\xc3\xa5ken.\n_START_SECTION_\nSkrift\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n 1800-talet gjordes n\xc3\xa5gra f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att anv\xc3\xa4nda selkupiska som skriftspr\xc3\xa5k med kyrilliska alfabetet, men de flesta selkuper f\xc3\xb6rblev analfabeter. I b\xc3\xb6rjan av 1930-talet inf\xc3\xb6rdes selkupiska som skolspr\xc3\xa5k och en ortografi som baserades p\xc3\xa5 latinska alfabetet utvecklades. \xc3\x85r 1937 avskaffades den latinska ortografin, liksom f\xc3\xb6r andra minoritetsspr\xc3\xa5k i Sovjetunionen, f\xc3\xb6r att ers\xc3\xa4ttas av en variant av det kyrilliska alfabetet. P\xc3\xa5 1950-talet avskaffades selkupiska som skolspr\xc3\xa5k och all undervisning h\xc3\xb6lls ist\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 ryska. Fr\xc3\xa5n 1980-talet och fram\xc3\xa5t har nya initiativ tagits till att utveckla selkupiskan som skriftspr\xc3\xa5k och anv\xc3\xa4nda den i undervisning. F\xc3\xb6rutom inom undervisning anv\xc3\xa4nds selkupiska mycket lite i skrift.'