b'\n_START_ARTICLE_\nTetrarki\n_START_PARAGRAPH_\nTetrarki (av grekiska: \xcf\x84\xce\xb5\xcf\x84\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x87\xce\xaf\xce\xb1, tetrarchia, "fyrmannav\xc3\xa4lde"; latin: Quadrumviratus), kan i obest\xc3\xa4md form avse n\xc3\xa5gon regim som leds av fyra makthavare. I best\xc3\xa4md form, tetrarkin, avses vanligen den romerska regeringsform med fyra kejsare som Diocletianus inf\xc3\xb6rde 293 och som satte punkt f\xc3\xb6r den romerska krisen under 200-talet. Tetrarkin varade fram till 312 (slaget vid Pons Mulvius) eller 313 (ediktet i Milano) men uppl\xc3\xb6stes inte formellt f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 324 d\xc3\xa5 Konstantin gjorde sig till ensam romersk kejsare.\n_START_SECTION_\nTetrarkins tillkomst\n_START_PARAGRAPH_\nTetrarkins f\xc3\xb6rsta fas (ibland kallad diarkin) inleddes d\xc3\xa5 Diocletianus uts\xc3\xa5g sin general Maximianus till medkejsare; f\xc3\xb6rst som caesar 285 och d\xc3\xa4refter som augustus 286. Diocletianus styrde i \xc3\x96stromerska riket medan Maximianus regerade i V\xc3\xa4stromerska riket. F\xc3\xb6r att b\xc3\xa4ttre hantera rikets administrativa och milit\xc3\xa4ra problem tillsatte Diocletianus 293, med Maximianus samtycke, ytterligare tv\xc3\xa5 kejsare - tv\xc3\xa5 caesar underst\xc3\xa4llda de tv\xc3\xa5 augustus och tillt\xc3\xa4nkta som deras eftertr\xc3\xa4dare: Galerius och Constantius I Chlorus. Detta var den f\xc3\xb6rsta tetrarkin.\n_START_SECTION_\nTetrarkins ansikte ut\xc3\xa5t\n_START_PARAGRAPH_\nTrots den maktdelning som tetrarkin innebar manipulerades, efter inb\xc3\xb6rdeskriget p\xc3\xa5 200-talet, de offentliga bilderna av de fyra kejsarna f\xc3\xb6r att ge intryck av ett enat imperium (patrimonium indivisum). Tetrarkerna officiella portr\xc3\xa4tt var identiska och p\xc3\xa5 tetrarkins mynt \xc3\xa4r det bara inskriptionen som avsl\xc3\xb6jar vilken kejsare som avbildas. \xc3\x84ven den porfyrskulptur (se bild ovan) som idag byggts in i Markuskyrkan i Venedig avbildar tetrarkerna som i princip identiska och med samma milit\xc3\xa4ra dr\xc3\xa4kter.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa4ra framg\xc3\xa5ngar\n_START_PARAGRAPH_\nUnder romerska krisen under 200-talet utgjorde ett av kejsarnas st\xc3\xb6rsta problem att de bara kunde leda ett krigst\xc3\xa5g \xc3\xa5t g\xc3\xa5ngen. Att delegera makt till en general var mycket riskfyllt eftersom han kunde vinna en betydande seger och utropas till kejsare av sina trupper och till exempel Aurelianus och Probus ledde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r personligen kampanjer p\xc3\xa5 krigssk\xc3\xa5deplatser som kunde ligga tusentals kilometer fr\xc3\xa5n varandra. Med fyra kejsare av, i praktiken, samma rang kunde tetrarkin utk\xc3\xa4mpa flera kampanjer parallellt: 296 krossade till exempel Galerius Persiska riket samtidigt som Constantius Chlorus besegrade den brittiske usurpatorn Allectus.\n_START_SECTION_\nTetrarkins fall\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5de Diocletianus och Maximianus abdikerade 305 och de b\xc3\xa5da tidigare caesar, Galerius och Constantius Chlorus, upph\xc3\xb6jdes till augustus samtidigt som tv\xc3\xa5 nya caesar uts\xc3\xa5gs: Maximinus Daia (caesar under Galerius) och Severus (caesar under Constantius). Denna, den andra tetrarkin kollapsade dock inom kort. D\xc3\xa5 Constantius avled 306 utropade Galerius Severus till ny, v\xc3\xa4stromersk augustus samtidigt som Constantius trupper utropade hans son Konstantin till samma position. Samtidigt k\xc3\xa4nde sig Maximianus son Maxentius f\xc3\xb6rbig\xc3\xa5ngen. Han besegrade Severus, tvingade honom att abdikera och l\xc3\xa4t till slut m\xc3\xb6rda honom 307. S\xc3\xa5v\xc3\xa4l Maxentius som Maximianus proklamerade sig som nya augustus vilket resulterade i inte mindre \xc3\xa4n fem kejsare: Galerius, Konstantin, Maximianus och Maxentius som augustii och Maximinus som caesar._NEWLINE_308 sammankallade Galerius, tillsammans med Diocletianus och Maximianus, alla kejsarna till ett m\xc3\xb6te i Carnuntum vid Donau. D\xc3\xa4r besl\xc3\xb6t man att Licinius skulle bli augustus i v\xc3\xa4st med Konstantin som sin caesar och i \xc3\xb6st skulle Galerius f\xc3\xb6rbli augustus med Maximinus Gaia som sin caesar. Maximianus skulle dra sig tillbaka samtidigt som Maxentius f\xc3\xb6rklarades som usurpator. \xc3\x96verenskommelsen blev f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande eftersom Maxentius redan de facto kontrollerade Italien och Afrika och varken Konstantin eller Maximinus kunde acceptera Licinius som \xc3\xb6verordnad kejsare. F\xc3\xa5f\xc3\xa4nga f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjordes att l\xc3\xb6sa situationen genom att ge Konstantin och Maximinus den meningsl\xc3\xb6sa titeln filius Augusti ("Augustus son"), men 309 erk\xc3\xa4ndes slutligen de b\xc3\xa5da som augustii. Fyra augustii p\xc3\xa5 kollisionskurs med varandra innebar dock slutet f\xc3\xb6r den tetrarkiska maktdelningen._NEWLINE_Mellan 309 och 313 avled eller m\xc3\xb6rdades de flesta tronpretendenterna i blodiga uppg\xc3\xb6relser. Konstantin s\xc3\xa5g till att f\xc3\xa5 Maximianus strypt 310; Galerius dog en naturlig d\xc3\xb6d 311; Maxentius besegrades av Konstantin och i slaget vid Pons Mulvius 312; och Maximinus begick sj\xc3\xa4lvmord i Tarsus efter att nedgjorts av Licinius 313. 313 \xc3\xa5terstod s\xc3\xa5lunda bara tv\xc3\xa5 kejsare - Konstantin i v\xc3\xa4st och Licinius i \xc3\xb6st - vilket i praktiken innebar att tetrarkin upph\xc3\xb6rt att existera. Sitt slutliga \xc3\xb6de m\xc3\xb6te maktuppdelningen 324 d\xc3\xa5 Konstantin till sist besegrade Licinius och blev ensam kejsare \xc3\xb6ver hela imperiet.\n_START_SECTION_\nEfterverkningar\n_START_PARAGRAPH_\nTetrarkins f\xc3\xb6ll visserligen 313 men dess administrativa delning av riket fick sina efterf\xc3\xb6ljare i praetorianprefekturerna som styrdes av praetorianprefekter och ytterligare uppdelades i mindre f\xc3\xb6rvaltningsomr\xc3\xa5den, dieceser. \xc3\x84ven consortium imperii, den delade kejserliga makten, \xc3\xa5teruppstod vid flera tillf\xc3\xa4llen. Likas\xc3\xa5 delningen av imperiet i en v\xc3\xa4stlig och en \xc3\xb6stlig h\xc3\xa4lft, som senare kom att bef\xc3\xa4stas slutgiltigt.'