b'\n_START_ARTICLE_\nGlobalisering\n_START_PARAGRAPH_\nGlobalisering \xc3\xa4r en ekonomisk, kulturell och politisk process som inneb\xc3\xa4r att v\xc3\xa4rldens l\xc3\xa4nder knyts n\xc3\xa4rmare varandra. I allm\xc3\xa4nt spr\xc3\xa5kbruk har Globalisering kommit att syfta p\xc3\xa5 den ekonomiska integrationen mellan olika nationella ekonomier.\n_START_SECTION_\nDefinition\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt Oxford English Dictionary anv\xc3\xa4ndes ordet f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i tryckt text 1930, Towards New Education, att beteckna en helhetssyn p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nsklig erfarenhet inom utbildningen. En tidig beskrivning av globalisering skrevs ner av Charles Taze Russell, grundare av Bible Student movement, som myntade begreppet \'f\xc3\xb6retagsj\xc3\xa4tte\' 1897, Globalisering \xc3\xa4r \xc3\xa4ven en f\xc3\xb6rflyttning av m\xc3\xa4nniskor som skapar f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i identitetsbegreppet._NEWLINE_Born global anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retag som redan vid start eller kort efter starten har en betydande del av sin f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning utomlands och/eller resursanskaffande utanf\xc3\xb6r sin hemmamarknad. Begreppet brukar h\xc3\xa4nf\xc3\xb6ras till en studie av McKinsey i Australien 1993 _NEWLINE_.\n_START_SECTION_\nBegreppets inneb\xc3\xb6rd\n_START_PARAGRAPH_\nGlobalisering kan ses som en samlingsben\xc3\xa4mning som syftar p\xc3\xa5 den kapitalistiska internationella utveckling inom politik, ekonomi och kultur som sker till en f\xc3\xb6ljd av en ut\xc3\xb6kad och inte lika lokalt f\xc3\xb6rankrad v\xc3\xa4rldsbild. Politiskt sett inneb\xc3\xa4r begreppet en f\xc3\xb6rskjutning av makten fr\xc3\xa5n nationell niv\xc3\xa5 till \xc3\xb6ver- och mellanstatliga organ, men generellt syftar globalisering oftast till hur de nationella ekonomierna kontinuerligt tvinnas samman. Organ som arbetar f\xc3\xb6r en \xc3\xb6kad globalisering \xc3\xa4r bland andra EU, FN och V\xc3\xa4rldsbanken._NEWLINE_Globaliseringsr\xc3\xa5det definierar begreppet som "Globalisering syftar i vid mening p\xc3\xa5 handel, gr\xc3\xa4ns\xc3\xb6verskridande investeringar och kapitalfl\xc3\xb6den samt utbyte av information och teknologi mellan l\xc3\xa4nder. \xc3\x84ven mjukare begrepp s\xc3\xa5som kultur, milj\xc3\xb6, attityder och livs\xc3\xa5sk\xc3\xa5dning kan omfattas av begreppet globalisering. Globaliseringen har framf\xc3\xb6r allt m\xc3\xb6jliggjorts av minskade kommunikations- och transaktionskostnader till f\xc3\xb6ljd av teknologiska framsteg och politiska beslut. Det \xc3\xa4r ingen ny f\xc3\xb6reteelse men den kraftiga minskningen av dessa kostnader de senaste decennierna har lett till en dramatisk \xc3\xb6kning av globala transaktioner samt att allt fler l\xc3\xa4nder deltar i den globala ekonomin. Globaliseringen har s\xc3\xa5ledes intensifierats och vanligtvis \xc3\xa4r det denna intensifieringsfas som avses med begreppet."_NEWLINE_Med den ekonomiska globaliseringen brukar framv\xc3\xa4xten av internationella f\xc3\xb6retagskoncerner avses, och enligt somliga (till exempel Dicken 1998) den d\xc3\xa4rav \xc3\xb6kade makt i v\xc3\xa4rldsekonomin som f\xc3\xb6retagen f\xc3\xa5r i och med detta. Kulturellt brukar framv\xc3\xa4xten av en massproducerad enhetskultur parallellt med flera globala motkulturella fenomen \xc3\xa5syftas. _NEWLINE_Globalisering har \xc3\xa4ven j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rts med begreppet liberalisering i den bem\xc3\xa4rkelsen att \xc3\xb6ppna gr\xc3\xa4nserna stater emellan i syfte att skapa en friare handel. Ett annat begrepp som har kommit att kopplas till globalisering \xc3\xa4r universalisering. Med detta menas att globaliseringen har bidragit till ett \xc3\xb6kat utbyte av varor, tj\xc3\xa4nster, \xc3\xa5sikter, kultur mellan m\xc3\xa4nniskor ifr\xc3\xa5n v\xc3\xa4rldens alla platser._NEWLINE_Globalisering beskrivs \xc3\xa4ven som \xe2\x80\x9dprocesses whereby many social relations become relatively delinked from territorial geography, so that humans lives are increasingly played out in the world as a single place\xe2\x80\x9d (Bailys & Smith s. 14-15). D\xc3\xa4rmed ej sagt att de territoriala gr\xc3\xa4nserna inte l\xc3\xa4ngre anses som viktiga. Exempelvis s\xc3\xa5 ses dessa fortfarande som mycket viktiga utifr\xc3\xa5n ett ekonomiskt perspektiv d\xc3\xa4r naturresurserna \xc3\xa4r av stor betydelse, men \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r de m\xc3\xa4nniskor som v\xc3\xa4rnar om sin nationella identitet. Och n\xc3\xa4r de m\xc3\xa5ngkulturella samh\xc3\xa4llerna v\xc3\xa4xer uppst\xc3\xa5r det konflikter n\xc3\xa4r olika nationaliteter ska integreras och anpassa sig efter varandra. I m\xc3\xb6tena mellan de olika kulturerna s\xc3\xa5 uppstod fr\xc3\xa5gorna vad som var typiskt f\xc3\xb6r just deras nationalitet (till exempel svenskt). Dessa typer av fr\xc3\xa5gor hade inte uppst\xc3\xa5tt om det inte hade varit f\xc3\xb6r m\xc3\xb6ten av olika kulturer.\n_START_SECTION_\nBakomliggande orsaker\n_START_PARAGRAPH_\nDet forskas mycket om orsaker till globaliseringen och konsekvenser av den. De flesta \xc3\xa4r dock \xc3\xb6verens om att en stor bakomliggande orsak \xc3\xa4r den tekniska utveckling som g\xc3\xb6r att information kan spridas allt snabbare \xc3\xb6ver v\xc3\xa4rlden. _NEWLINE_Helge Jung, Sveriges \xc3\x96B 1945, skrev i sin strategiska studie efter andra v\xc3\xa4rldskriget att flygets uppkomst och storskaliga anv\xc3\xa4ndning, de \xc3\xb6kade hastigheterna hos fordon och fartyg, samt de v\xc3\xa4xande n\xc3\xa4tverken av lands- och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar ledde till en \xc3\xb6kad kontakt mellan nationer. Den \xc3\xb6kade v\xc3\xa4rldshandeln, som detta gav upphov till, har i sin tur lett till att fler nationer har blivit mer kommersiellt och ekonomiskt beroende av varandra och detta, menar \xc3\x96B, har lett till att en \xc3\xb6kad risk f\xc3\xb6r konfliktspridning. Samma tekniska evolution har \xc3\xa4ven \xc3\xb6kat r\xc3\xa4ckvidden f\xc3\xb6r de milit\xc3\xa4ra maktmedlen, fr\xc3\xa4mst genom utvecklingen av flyg- och raketvapen. De omr\xc3\xa5den, som genom sin blotta avskildhet kunnat r\xc3\xa4kna med att f\xc3\xb6rbli ober\xc3\xb6rda av operationer under ett framtida krig, minskar, och f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder, d\xc3\xa4ribland Sverige, har denna globaliseringsutveckling minskat det skydd som ett tidigare undandraget l\xc3\xa4ge gav. \xc3\x96B n\xc3\xa4mner \xc3\xa4ven vikten av att besitta ett territoriellt djup f\xc3\xb6r att, med begr\xc3\xa4nsade milit\xc3\xa4ra resurser, kunna n\xc3\xa5 verkan mot en \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen krigsmakt, och de sv\xc3\xa5rl\xc3\xb6sta f\xc3\xb6rsvarsproblem som detta medf\xc3\xb6rt f\xc3\xb6r territoriellt sm\xc3\xa5 stater, s\xc3\xa5 som Danmark, Belgien och Holland.\n_START_SECTION_\nDebatt\n_START_PARAGRAPH_\nGlobalisering \xc3\xa4r ett omstritt begrepp f\xc3\xb6r detta. "Hyperglobalister" (till exempel Castells 2000) menar att dagens ekonomi \xc3\xa4r gr\xc3\xa4nsl\xc3\xb6s; information och kapital flyter \xc3\xb6ver gr\xc3\xa4nser, allt i enlighet med konsumenters \xc3\xb6nskningar och att den globala marknadsplatsen \xc3\xa4r en \xc3\xb6nskv\xc3\xa4rd realitet. Globaliseringsskeptiker menar ist\xc3\xa4llet att vi visserligen har en internationell ekonomi i viss utstr\xc3\xa4ckning men att nationalstater fortfarande spelar en viktig roll och att globalisering mer \xc3\xa4r en ideologi (globalism) \xc3\xa4n en beskrivning av verkligheten._NEWLINE_Ett argument som m\xc3\xa5nga globaliseringsmotst\xc3\xa5ndare anv\xc3\xa4nder \xc3\xa4r att icke-v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska folk b\xc3\xb6r ha m\xc3\xb6jlighet att skydda sin kultur fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska element som snabbmat och popmusik, men inte kan g\xc3\xb6ra det i en fri marknad.  Denna typ av globaliseringsprocessen, det vill s\xc3\xa4ga att v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska ideal, traditioner, kultur sprids till \xc3\xb6vriga v\xc3\xa4rlden, kallas westernization. I filmen Globalisation is Good kritiserar Johan Norberg detta argument, och anser att konsumenter oavsett land skall v\xc3\xa4lja mellan inhemska eller fr\xc3\xa4mmande produkter, och att de som anv\xc3\xa4nder argumentet inte har n\xc3\xa5got b\xc3\xa4ttre motiv \xc3\xa4n att v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4nningar ska kunna anv\xc3\xa4nda s\xc3\xa5dana l\xc3\xa4nder som exotiska turistm\xc3\xa5l._NEWLINE_De \xc3\xb6kade m\xc3\xb6jligheterna att kommunicera med m\xc3\xa4nniskor, oavsett var de befinner sig i v\xc3\xa4rlden, lyfts ofta fram som n\xc3\xa5got positivt med globaliseringen. Utvecklingen inom elektronisk massmedia, internet samt telefoni, det vill s\xc3\xa4ga att information sprids fortare \xc3\xa4n tidigare, ses som n\xc3\xa5gra av de grundl\xc3\xa4ggande orsakerna till globaliseringen._NEWLINE_I en globaliserad v\xc3\xa4rld uppst\xc3\xa5r nya typer av livsstilar som inte \xc3\xa4r bundna till nationella eller lokala arenor utan som ist\xc3\xa4llet skapas i en global kontext, med influenser fr\xc3\xa5n hela v\xc3\xa4rlden, till exempel Kreolisering. Dessa nya typer av livsstilar har m\xc3\xb6jliggjorts genom informationsteknikens utveckling och tillg\xc3\xa4nglighet. M\xc3\xa5nga av de nya globala gemenskaperna uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lls endast i den virtuella v\xc3\xa4rlden, gemenskapen finns inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis f\xc3\xb6rankrad i en verklighet utanf\xc3\xb6r internet. En form f\xc3\xb6r dessa globala livsstilar \xc3\xa4r s\xc3\xa5 kallade neostammar. En neostam kan enligt Zygmunt Bauman beskrivas som en l\xc3\xb6st sammanh\xc3\xa5llen gemenskap som bygger p\xc3\xa5 deltagarens frivilliga identifikation med gruppen. Till skillnad fr\xc3\xa5n subkulturer, som punk, h\xc3\xa5rdrock och straight edge saknar de mer flyktiga neostammarna hierarkisering och fastlagda ritualer. Neostammar uppst\xc3\xa5r kring specifika trender, stilar, idoler och mediafenomen. Ehn och L\xc3\xb6fgren skriver om kultur som n\xc3\xa5got gott och gemenskapsfr\xc3\xa4mjande, att ens egen identitet \xc3\xa4r en del av en m\xc3\xa5ngfald d\xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskor med liknande intressen och stil samlas. Och hur m\xc3\xb6tet med andra grupper har en f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att skapa en starkare gemenskap._NEWLINE_Neostammarnas utbredning b\xc3\xb6r inte ses som globala, i den mening att alla jordens m\xc3\xa4nniskor har m\xc3\xb6jlighet att identifiera sig med dem. Internetcensur, spr\xc3\xa5kgr\xc3\xa4nser och bristf\xc3\xa4llig tillg\xc3\xa5ng till internet inneb\xc3\xa4r snarare att neostammar kan beskrivas som v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska fenomen med globala f\xc3\xb6rgreningar.'