b'\n_START_ARTICLE_\nNorges fylken\n_START_SECTION_\nHistoriska indelningar\n_START_PARAGRAPH_\nAlltsedan Norge enades i ett enda kungarike har det funnits geografiska indelningar med egna lagstiftande f\xc3\xb6rsamlingar. Mellan 900 och 1200-talen var ledet uppdelat i fyra lagting, som i sin tur (med vissa undantag) var indelade i fylken, men m\xc3\xa5nga omr\xc3\xa5den \xe2\x80\x93 d\xc3\xa4ribland Jamtaland, Herjedalen, Lofoten, Finnmark och F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna \xe2\x80\x93 ingick varken i ting eller fylken. Fr\xc3\xa5n slutet av 1100-talet delades Norge in i syssel, vilket fr\xc3\xa5n 1500-talet (d\xc3\xa5 Norge var i union med Danmark) f\xc3\xb6ljdes av en indelning i ett mindre antal len. \xc3\x85r 1662 d\xc3\xb6ptes de nio l\xc3\xa4nen om till amt, vilka 1671 slogs ihop till fyra stiftsamt, som 1730 \xc3\xa5ter delades upp i totalt 17 amt. Fr\xc3\xa5n 1760 fanns fyra stiftsamt, indelade i mindre amt och l\xc3\xa4n. Fr\xc3\xa5n 1919 namn\xc3\xa4ndrades b\xc3\xa5de st\xc3\xb6rre och mindre amt till ett 20-tal fylken._NEWLINE_\xc3\x85r 2017 beslutade den norska regeringen om en ny indelning, d\xc3\xa4r de existerande 19 fylkena fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 2020 ska sl\xc3\xa5s ihop till 11 regioner (se nedan: Framtida indelningar).\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nVarje fylke har givits ett nummer. Nummer 13 anv\xc3\xa4nds inte l\xc3\xa4ngre, eftersom nummer 13 (Bergen) och nummer 12 (Hordaland) slogs samman 1972. Nummer 16 och 17 anv\xc3\xa4nds inte l\xc3\xa4ngre, eftersom nummer 16 (S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag) och nummer 17 (Nord-Tr\xc3\xb8ndelag) slogs samman f\xc3\xb6r att bilda Tr\xc3\xb8ndelag (nummer 50) 2018._NEWLINE_Jan Mayen, Svalbard, Bouvet\xc3\xb6n, Peter I:s \xc3\xb6 och Drottning Mauds land har en s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning och ing\xc3\xa5r inte i n\xc3\xa5got fylke och har inte kommuner. De styrs (i princip) endast av staten.\n_START_SECTION_\nFylkeskommunen\n_START_PARAGRAPH_\nEn fylkeskommun \xc3\xa4r en offentlig, folkstyrd myndighet som tillvaratar enskilda offentliga f\xc3\xb6rvaltnings- och tj\xc3\xa4nsteproducerande uppgifter i ett fylke._NEWLINE_Varje fylke med undantag f\xc3\xb6r Oslo utg\xc3\xb6r en fylkeskommun (kommunlagens tredje paragraf). Huruvida Oslo enligt lagen ska anses som en kommun, en fylkeskommun eller b\xc3\xa5dadera avg\xc3\xb6rs fr\xc3\xa5n fall till fall._NEWLINE_Fylkestinget v\xc3\xa4ljs direkt av fylkets inv\xc3\xa5nare vid kommun- och fylkestingsval. Direktval till fylkestinget beslutades av Stortinget 1974 och h\xc3\xb6lls f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1975. Val h\xc3\xa5lls vart fj\xc3\xa4rde \xc3\xa5r och n\xc3\xa4sta val h\xc3\xa5lls 2019._NEWLINE_Fylkesr\xc3\xa5dman \xc3\xa4r den \xc3\xb6versta administrativa ledaren av en fylkeskommun. Fylkesordf\xc3\xb6randen \xc3\xa4r den valde ledaren av fylkestinget.\n_START_SECTION_\nFylkesman\n_START_PARAGRAPH_\nFylkesmannen \xc3\xa4r en statlig \xc3\xa4mbetsman som finns i varje fylke och som utses av regeringen och som leder en statlig myndighet kallad fylkesmannsembetet. Detta motsvarar landsh\xc3\xb6vdingen och l\xc3\xa4nsstyrelsen i Sverige. Det finns under 2019 totalt tio fylkesm\xc3\xa4n eftersom fylkesm\xc3\xa4nnen redan anpassats till regionreformen 1 januari 2020. Oslo och det framtida Vikens fylke har gemensam fylkesman.'