b'\n_START_ARTICLE_\nTidssignal\n_START_PARAGRAPH_\nTidssignal kallas en angivelse av korrekt tid vid en viss tidpunkt, till exempel genom ljud- och ljussignaler, eller elektroniska signaler._NEWLINE_Tidssignaler var fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan mekaniska. I Stockholm och G\xc3\xb6teborg har en s\xc3\xa5dan tidssignal anv\xc3\xa4nts, genom att en tidkula placerad p\xc3\xa5 Navigationsskolan i G\xc3\xb6teborgs tak och i Navigationsskolan i Stockholms torn sl\xc3\xa4pptes ned klockan 12:00 varje dag, och kulorna finns kvar \xc3\xa4n idag. Senare inf\xc3\xb6rdes telegrafiska tidssignaler, som till exempel anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att justera klockorna p\xc3\xa5 j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationer._NEWLINE_Med den tr\xc3\xa5dl\xc3\xb6sa radions utbyggnad inf\xc3\xb6rdes radios\xc3\xa4nda tidssignaler. Sveriges Radio s\xc3\xa4nde en tidssignal strax innan 13:00 varje dag \xc3\xa5ren 1925\xe2\x80\x931993. Fortfarande finns ett antal radios\xc3\xa4ndare v\xc3\xa4rlden \xc3\xb6ver som s\xc3\xa4nder tidssignaler p\xc3\xa5 kortv\xc3\xa5g eller l\xc3\xa5ngv\xc3\xa5g. I Sverige h\xc3\xb6r man b\xc3\xa4st RWM i Moskva som s\xc3\xa4nder tidssignaler dygnet runt p\xc3\xa5 kortv\xc3\xa5g; dock kr\xc3\xa4vs en radiomottagare med beatoscillator f\xc3\xb6r att man skall kunna h\xc3\xb6ra dessa. S\xc3\xa4ndaren DCF77 i Mainflingen utanf\xc3\xb6r Frankfurt, Tyskland p\xc3\xa5 77 kHz med 50 kW uteffekt s\xc3\xa4nder tidssignaler p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngv\xc3\xa5g som brukar styra v\xc3\xa5ra radiostyrda klockor. Den franska s\xc3\xa4ndaren TDF s\xc3\xa4nder ist\xc3\xa4llet med 2000 kW p\xc3\xa5 162 kHz. En s\xc3\xa4ndare i Moskva med anropssignalen RWM s\xc3\xa4nder tidssignaler dygnet runt p\xc3\xa5 kortv\xc3\xa5g p\xc3\xa5 frekvenserna 4996, 9996 och 14996 kHz. RWM s\xc3\xa4nder sin tidssignal inte med AM utan med SSB vilket kr\xc3\xa4ver en radiomottagare med BFO (beatoscillator) f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ras bra._NEWLINE_V\xc3\xa4ckarklockor kan synkroniseras kontinuerligt med tidssignal som s\xc3\xa4nds via radiosignaler s\xc3\xa5 att den g\xc3\xa5r r\xc3\xa4tt s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge mottagningen fungerar._NEWLINE_Digitaliseringen av telefoni och TV har f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrat tidsnoggrannheten p\xc3\xa5 uts\xc3\xa4ndningarna. N\xc3\xa4r analoga uts\xc3\xa4ndningar anv\xc3\xa4ndes var b\xc3\xa5de Fr\xc3\xb6ken Ur och klockan i TV v\xc3\xa4l synkroniserad med en precision p\xc3\xa5 en tiondels sekund genom tidssignalerna. Men den digitala telefonin g\xc3\xb6r att Fr\xc3\xb6ken Ur sl\xc3\xa4par efter med n\xc3\xa5gra tiondels sekunder, och digital-TV-s\xc3\xa4ndningarna sl\xc3\xa4par efter med en- till tv\xc3\xa5 sekunder. Detta kan relateras till att den digitala tekniken oftast klumpar ihop information i paket som sedan ska bearbetas i olika steg med den analoga tekniken fungerar p\xc3\xa5 ett mer direkt s\xc3\xa4tt men med andra brister._NEWLINE_I dag kan datoranslutna klockor synkroniseras \xc3\xb6ver Internet med s\xc3\xa4rskilda protokoll f\xc3\xb6r \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let, som Network Time Protocol (NTP).'