b'\n_START_ARTICLE_\nArbetsmilj\xc3\xb6n i gruvor\n_START_PARAGRAPH_\nArbetsmilj\xc3\xb6n i gruvor ber\xc3\xb6r fr\xc3\xa5gor om arbetsmilj\xc3\xb6 och d\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mst arbetsmilj\xc3\xb6s\xc3\xa4kerhet och h\xc3\xa4lsa vid gruvdrift.\n_START_SECTION_\nFormell och informell gruvverksamhet\n_START_PARAGRAPH_\nGruvprodukter \xc3\xa4r n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6r verksamheten inom tillverkningsindustri, byggnadsverksamhet och m\xc3\xa5nga andra sektorer. Sedan b\xc3\xb6rjan av 2000-talet har den industriella utvecklingen accelererat i m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder, inkl j\xc3\xa4ttel\xc3\xa4nder som Kina och Indien. \xc3\x96kad efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 mineraler har resulterat i expanderande gruvverksamhet, ocks\xc3\xa5 i Sverige._NEWLINE_De mest inkomstbringande mineralerna \xc3\xa4r kol, koppar, j\xc3\xa4rnmalm och guld. Kol eldar fortfarande ugnarna i m\xc3\xa5nga industrier och bidrar med 27% av v\xc3\xa4rldens energif\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning. Kol \xc3\xa4r den dominerande gruvprodukten i Kina, USA, Indien, Australien, Ryssland, Indonesien, Sydafrika, Tyskland och Polen._NEWLINE_Gruvverksamhet bedrivs dels inom den formella ekonomin, d\xc3\xa4r de st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6retagen har tio- eller hundratusentals anst\xc3\xa4llda. De st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6retagen (Vale, Shenhuan Group, Anglo American, BHP Billiton. Norilsk Nickel, Rio Tinto Group, Anglo Gold Ashanti, Anglo American, etc) har sina huvudkontor i Rio de Janeiro, Beijing, London, Melbourne, Moskva, och Johannesburg men flertalet av dem opererar i l\xc3\xa4nder p\xc3\xa5 flera kontinenter._NEWLINE_Inom den formella ekonomin efterstr\xc3\xa4vas h\xc3\xb6gre produktivitet, effektivitet och b\xc3\xa4ttre arbetsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. De viktigaste instrumenten utg\xc3\xb6rs av mekanisering, datorisering, automation, f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad arbetsorganisation och globalisering. Arbetsmilj\xc3\xb6n f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras. Tungt fysiskt arbete minskar eller f\xc3\xb6rsvinner liksom m\xc3\xa5nga risker for arbetsolyckor och arbetssjukdomar. Nya risker skapas. P\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngre sikt minskar antalet anst\xc3\xa4llda (\xc3\xa4ven om det senaste decenniet har sett en \xc3\xb6kning av antalet anst\xc3\xa4llda i m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder, p\xc3\xa5 grund av den kraftigt \xc3\xb6kade efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 gruvprodukter)._NEWLINE_Gruvverksamhet bedrivs ocks\xc3\xa5 inom den informella ekonomin, i sm\xc3\xa5 f\xc3\xb6retag, ofta illegalt. Sm\xc3\xa5 mineralm\xc3\xa4ngder utvinns med arbetsintensiva metoder och under riskfyllda arbetsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, utan kontroll av myndigheterna. Totalt arbetar mellan 10 och 15 miljoner m\xc3\xa4nniskor i s\xc3\xa5dan sm\xc3\xa5skalig gruvverksamhet. H\xc3\xa4lften \xc3\xa4r kvinnor och m\xc3\xa5nga \xc3\xa4r barn. 100 miljoner ber\xc3\xa4knas vara beroende av denna verksamhet f\xc3\xb6r sin \xc3\xb6verlevnad.\n_START_SECTION_\nOlycksfall\n_START_PARAGRAPH_\nVarje \xc3\xa5r d\xc3\xb6r tusentals gruvarbetare i olyckor, s\xc3\xa4rskilt i kolgruvor och vid brytning av h\xc3\xa5rda mineraler. Olyckorna orsakas av gas- eller dammexplosioner, gasf\xc3\xb6rgiftning, felaktigt handhavande av explosivt material, br\xc3\xa4nder, kollapsande gruvstrukturer, \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar. I m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder har man lyckats minska antalet d\xc3\xb6dsfall p\xc3\xa5 grund av olycksfall i arbetet, men gruvverksamheten h\xc3\xb6r fortfarande till de sektorer som har h\xc3\xb6gst d\xc3\xb6dstal. Den informella gruvverksamheten finns inte representerad i statistiken.\n_START_SECTION_\nArbetssjukdomar\n_START_PARAGRAPH_\nDe vanligast f\xc3\xb6rekommande arbetssjukdomarna hos gruvarbetare \xc3\xa4r lungsjukdomar, h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttning och belastningssjukdomar. Tusentals m\xc3\xa4nniskor d\xc3\xb6r \xc3\xa5rligen av silikos (stendammlunga) trots att uppkomstmekanismen f\xc3\xb6r silikos varit k\xc3\xa4nd i hundratals \xc3\xa5r. Ocks\xc3\xa5 antrakos (koldammlunga) och asbestos sk\xc3\xb6rdar m\xc3\xa5nga offer. F\xc3\xb6rebyggandet av silikos har f\xc3\xb6ranlett m\xc3\xa5nga initiativ under \xc3\xa5rens lopp, men endast i ett f\xc3\xa5tal l\xc3\xa4nder \xc3\xa4r sjukdomen under full kontroll. Sverige \xc3\xa4r ett av dessa l\xc3\xa4nder. Sedan slutet av 1990-talet har WHO och ILO ett globalt program f\xc3\xb6r elimination av silikos. Stora gruvl\xc3\xa4nder som Kina, Indien, Sydafrika, Brasilien och Chile har anslutit sig till detta program.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4kerhet och h\xc3\xa4lsa i gruvverksamheten i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nArbetsmilj\xc3\xb6s\xc3\xa4kerhet och h\xc3\xa4lsa i svensk gruvverksamhet \xc3\xa4r god i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med andra gruvl\xc3\xa4nder. F\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis f\xc3\xa5 allvarliga olyckor intr\xc3\xa4ffar. Icke desto mindre \xc3\xa4r olycksfallsfrekvensen i gruvarbete h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n f\xc3\xb6r den genomsnittlige anst\xc3\xa4llde i svenskt arbetsliv. De fall d\xc3\xa4r man under 2010 beg\xc3\xa4rde ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r arbetssjukdom var relaterade till h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 grund av buller respektive belastningssjukdomar. Exposition for dieselavgaser och radon utg\xc3\xb6r en stor k\xc3\xa4lla till luftf\xc3\xb6rorening i m\xc3\xa5nga gruvor, och b\xc3\xb6r minskas och kontrolleras.'