b'\n_START_ARTICLE_\nTelekommunikationer i Stockholm\n_START_PARAGRAPH_\nTelekommunikationer i Stockholm omfattar idag m\xc3\xa5nga s\xc3\xa4tt att kommunicera. N\xc3\xa5gra olika sambandsmedel \xc3\xa4r mobiltelefoni, e-post och video\xc3\xb6verf\xc3\xb6ringar av olika slag. I telekommunikationens utveckling har Sverige och Stockholm alltid haft en ledande position. \xc3\x85r 1885 hade Stockholm flest telefoner i Europa, det vill s\xc3\xa4ga fler telefoner i absoluta tal \xc3\xa4n det fanns i betydligt st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der som London, Berlin och Paris._NEWLINE_Telekommunikationernas historia i Stockholm \xc3\xa4r till stor del \xc3\xa4ven en teleteknisk utvecklingshistoria f\xc3\xb6r hela Sverige. Sveriges och d\xc3\xa4rmed Stockholms utveckling av telekommunikationer har starkt pr\xc3\xa4glats av tv\xc3\xa5 stora akt\xc3\xb6rer p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det: dels av LM Ericsson som tillverkare, dels av Televerket som tillverkare och operat\xc3\xb6r \xe2\x80\x93 b\xc3\xa5da med s\xc3\xa4te i Stockholm. Ibland har de varit samarbetspartner, ibland konkurrenter._NEWLINE_B\xc3\xb6rjan till telekommunikationer i Stockholm faller samman med den industriella revolutionen, d\xc3\xa5 flera stora tekniska satsningar genomf\xc3\xb6rdes efter 1800-talets mitt. \xc3\x85r 1853 grundades Kongl. Elecktriska Telegraf-Werket (senare Televerket), samtidigt med att Klaragasverket vid Klara sj\xc3\xb6 startade sin verksamhet och kaptenen i v\xc3\xa4g- och vattenbyggnadsk\xc3\xa5ren F. W. Leijonancker fick i uppdrag att utarbeta ett komplett f\xc3\xb6rslag till vatten och avlopp i Stockholm. \xc3\x85r 1853 r\xc3\xa4knas \xc3\xa4ven som start\xc3\xa5ret f\xc3\xb6r de svenska telekommunikationerna, d\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta elektriska telegraflinjen anlades mellan Stockholm och Uppsala detta \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nTelegrafi\n_START_PARAGRAPH_\nTelegrammet var under slutet av 1800-talet och stora delar av 1900-talet ett viktigt kommunikationsmedel f\xc3\xb6r privatpersoner, f\xc3\xb6retag och myndigheter. Telegram \xc3\xa4r ett skriftligt meddelande befordrat medelst telegraf och telegram kunde i Stockholm l\xc3\xa4mnas in p\xc3\xa5 Stockholms telegrafstation och p\xc3\xa5 telegraminl\xc3\xa4mningsst\xc3\xa4llen. Telegram kunde \xc3\xa4ven ringas in p\xc3\xa5 telefon till telegrafstationen. Telegramtj\xc3\xa4nsten i Sverige upph\xc3\xb6rde 2002._NEWLINE_Stockholms telegrafstation hade \xc3\xa4nda sedan 1871 inhysts i kvarteret \xc3\x86olus intill Slottsbacken i Gamla stan. Nuvarande byggnad mot Skeppsbron uppf\xc3\xb6rdes 1868\xe2\x80\x931870 av Kongl. Elecktriska Telegraf-Werket (senare Kungl. Telegrafverket respektive Televerket) och \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga stockholmare som \xe2\x80\x9dTelegrafen\xe2\x80\x9d. Byggnaden inrymde till en b\xc3\xb6rjan \xc3\xa4ven Telegrafverkets undervisningsanstalt. Telegraf- och annan televerksamhet fanns kvar i huset \xc3\xa4nda fram till 1993.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nTelefonen \xc3\xa4r en uppfinning fr\xc3\xa5n 1800-talets andra h\xc3\xa4lft, d\xc3\xa5 flera personer n\xc3\xa4stan samtidigt konstruerade apparater som p\xc3\xa5 elektrisk v\xc3\xa4g kunde \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra ljud. Till telefonens pionj\xc3\xa4rer r\xc3\xa4knas den kanadensisk-skotske uppfinnaren Alexander Graham Bell, som den 14 februari 1876 patenterade en telefon i USA._NEWLINE_Redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan tillverkades och utvecklades telefoner parallellt i USA och i flera europeiska l\xc3\xa4nder. Driftsformen f\xc3\xb6r telefonn\xc3\xa4ten var olika i olika l\xc3\xa4nder; en del (t.ex. Tyskland och Storbritannien) l\xc3\xa4t den statliga post- och telegraff\xc3\xb6rvaltningen bli ensam operat\xc3\xb6r, medan USA gav tillst\xc3\xa5nd till det privata Bell Telephone Company (grundat 1877) att driva majoriteten av telefonn\xc3\xa4ten. I Sverige fanns till en b\xc3\xb6rjan s\xc3\xa5v\xc3\xa4l privata som statliga operat\xc3\xb6rer._NEWLINE_Redan \xc3\xa5r 1877 demonstrerades telefonen i Sverige av en norsk ingenj\xc3\xb6r, Jens Hopstock fr\xc3\xa5n Bergen. Det f\xc3\xb6rsta telefonsamtalet i Sverige \xc3\xa4gde rum i Stockholm i augusti 1877. Samtalet f\xc3\xb6rdes \xc3\xb6ver en tillf\xc3\xa4llig telefonledning mellan Stockholms telegrafstation vid Skeppsbron 2 och Grand Hotel p\xc3\xa5 Blasieholmen, en str\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 cirka 250\xc2\xa0meter.\n_START_SECTION_\nTelefonen kommer till Stockholm\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r telefonin introducerades i Stockholm var marknaden fri f\xc3\xb6r alla akt\xc3\xb6rer. Den f\xc3\xb6rsta kommersiella telefonoperat\xc3\xb6ren i Sverige blev Stockholm Bell Telefonaktiebolag, som i september 1880 startade sin verksamhet med drygt 100 abonnenter. Namnet h\xc3\xa4rr\xc3\xb6rde fr\xc3\xa5n Alexander Graham Bell. Bolaget hade sina lokaler i huset V\xc3\xa4sterl\xc3\xa5nggatan/Storkyrkobrinken i Gamla stan. Tre \xc3\xa5r senare b\xc3\xb6rjade Stockholms Allm\xc3\xa4nna Telefon AB (SAT) sin verksamhet. P\xc3\xa5 Svartmangatan 6, hade Stockholms Allm\xc3\xa4nna Telefonaktiebolag en understation \xc3\xa5ren 1883\xe2\x80\x931887. I en understation fanns v\xc3\xa4xelbord f\xc3\xb6r manuell uppkoppling av telefonsamtal. P\xc3\xa5 taket stod ett 18\xc2\xa0meter h\xc3\xb6gt telefontorn varifr\xc3\xa5n tr\xc3\xa5dar spreds ut \xc3\xb6ver Gamla Stan. Stationen var den f\xc3\xb6rsta i Sverige med LM Ericssons multipelbord._NEWLINE_Trots konkurrensen mellan Televerket och SAT kunde man samsas om gemensamma dubbla telefonkiosker. En av dem finns fortfarande kvar p\xc3\xa5 Kornhamnstorg. P\xc3\xa5 v\xc3\xa4nstra d\xc3\xb6rrhalvan visas Televerkets "krabba" och p\xc3\xa5 den h\xc3\xb6gra SAT:s logo (fast felv\xc3\xa4nd). Numera \xc3\xa4r det TeliaSonera som har mynttelefoner (som matas med kreditkort) i dubbelkiosken och anslutningskabeln g\xc3\xa5r via gatan och inte till porslinsknopparna p\xc3\xa5 taket (se bild)._NEWLINE_Redan 1876 tillverkade Lars Magnus Ericsson sina f\xc3\xb6rsta telefoner i en liten verkstad vid Drottninggatan 15. F\xc3\xb6retaget hade till en b\xc3\xb6rjan bara tre anst\xc3\xa4llda. 1884 flyttade Ericsson till nya lokaler vid Tulegatan 5 och fr\xc3\xa5n 1892 tillverkade f\xc3\xb6retaget v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta bordstelefon med h\xc3\xb6rlur och mikrofondel i en enhet, den s\xc3\xa5 kallade "Taxen"._NEWLINE_Telefonen spred sig mycket snabbt i Sverige och 1885 hade Stockholm flest telefoner i Europa, allts\xc3\xa5 fler telefoner \xc3\xa4n det fanns i huvudst\xc3\xa4der som London, Berlin och Paris. \xc3\x85r 1887 invigdes en ny telefonstation med Telefontornet p\xc3\xa5 Allm\xc3\xa4nna Telefonaktiebolagets hus vid Malmskillnadsgatan, som under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r blev ett v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nt inslag i Stockholms stadsbild. Det var en h\xc3\xb6g j\xc3\xa4rnkonstruktion f\xc3\xb6r cirka 4\xc2\xa0000 telefonledningar som gick kors och tv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver staden. Stationen var v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta i sitt slag. Telefontornet stod kvar till 1953 d\xc3\xa5 det m\xc3\xa5ste rivas efter en eldsv\xc3\xa5da._NEWLINE_S\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom ersattes Telefontornets luftledningar av jordkablar som gav st\xc3\xb6rre drifts\xc3\xa4kerhet. P\xc3\xa5 Storgatan b\xc3\xb6rjade Stockholms Allm\xc3\xa4nna Telefon AB l\xc3\xa4gga ner telekablar i s\xc3\xa5 kallade kabeldukter (betongelement med flera kabelr\xc3\xb6r) p\xc3\xa5 1890-talet. Den f\xc3\xb6rsta l\xc3\xa5ngdistanskabeln i Sverige och \xc3\xa4ven i Europa togs i bruk 1923 mellan Stockholm och G\xc3\xb6teborg._NEWLINE_\xc3\x85r 1889 hade Stockholms telefonkatalog (som hette \xe2\x80\x9dTelefonf\xc3\xb6rbindelser i Stockholm och \xc3\xa5 andra d\xc3\xa4rmed f\xc3\xb6rbundne orter\xe2\x80\x9d) 32 sidor och 188 stockholmsnummer. Telefonnummer 1 hade Flottans station. Stockholms slott hade nio ledningar, varav kungen f\xc3\xb6rfogade \xc3\xb6ver en dubbelledning med telefonnummer 30 och 54. Telefontaxorna var f\xc3\xb6rvirrande och avgifternas storlek varierade bland annat beroende p\xc3\xa5 avst\xc3\xa5ndet fr\xc3\xa5n centralstationen (Skeppsbron 2), antal apparater och samtalets l\xc3\xa4ngd. Det var inte heller m\xc3\xb6jligt att ringa mellan olika operat\xc3\xb6rer, de hade inte ens gemensamma telefonkiosker. Sveriges f\xc3\xb6rsta telefonkiosk, sattes upp i Kungstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden \xc3\xa5r 1901, den ritades av ingenj\xc3\xb6ren Hjalmar Celion och utf\xc3\xb6rdes av firman Z. Falk & Son.\n_START_SECTION_\nUtvecklingen fr\xc3\xa5n 1900 till 1980\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1890-talet b\xc3\xb6rjade Telegrafverket att k\xc3\xb6pa upp de privata telefonbolagen och genom f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rv av Stockholms Allm\xc3\xa4nna Telefon AB och \xc3\xa5r 1918 var praktiskt taget hela telefonr\xc3\xb6relsen i Sverige samlad hos Telegrafverket som fick monopol p\xc3\xa5 verksamheten._NEWLINE_Samtalskopplingen vid stationerna sk\xc3\xb6ttes i b\xc3\xb6rjan av v\xc3\xa4xeltelefonister. Telefonstationerna var ibland enkla stugor som ett fotografi taget n\xc3\xa4ra Skanstull med Skanskvarn i bakgrunden visar. Redan 1883 gjordes f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k med automatstationer och vid v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen i Paris 1900 bel\xc3\xb6nades en svensk, automatisk telefonv\xc3\xa4xel med guldmedalj, men det skulle dr\xc3\xb6ja till augusti 1923 innan den f\xc3\xb6rsta automatiserade v\xc3\xa4xeln \xc3\xb6ppnades i Sverige. Den l\xc3\xa5g i Stockholm och hette Norra Vasa vid Norrtullsgatan 47 och var i drift \xc3\xa4nda fram till 1985. Tekniken var det s\xc3\xa5 kallade 500-v\xc3\xa4ljarsystemet som hade utvecklats av LM Ericsson._NEWLINE_\xc3\x85r 1891 anlade Kungl. Telegrafverkets industridivision (senare TELI) en egen verkstad i fastigheten Fiskaren mindre 14 (bel\xc3\xa4gen mellan Fiskargatan och Svartensgatan) p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm i Stockholm f\xc3\xb6r produktion och reparation av teleteknisk materiel. Verket ville vara oberoende av andra leverant\xc3\xb6rer och genom konkurrens f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka \xc3\xa5stadkomma en priss\xc3\xa4nkning. Det var \xc3\xa4ven vissa sv\xc3\xa5righeter att erh\xc3\xa5lla materiel till sin telefonverksamhet genom den d\xc3\xa5 st\xc3\xb6rste leverant\xc3\xb6ren LM Ericsson. 1913 flyttade hela verksamheten till Nyn\xc3\xa4shamn och utgjorde d\xc3\xa4r en av basindustrierna fram till 1980-talet._NEWLINE_P\xc3\xa5 1930-talet lades sj\xc3\xb6kabel ut i Riddarfj\xc3\xa4rden och d\xc3\xa4rigenom kunde m\xc3\xa5nga luftledningar slopas. \xc3\x84ven byggandet av Stockholms tunnelbana innebar att m\xc3\xa5nga luftledningar f\xc3\xb6r telekommunikation kunde placeras i tunnlarna. Under 1930-talet flyttade LM Ericsson in i sin nya byggnad vid Telefonplan i Midsommarkransen, en funktionalistisk skapelse av arkitekt Ture Wennerholm (se LM Ericsson-byggnaden, Telefonplan). Byggnaden disponeras sedan 2004 av Konstfack. Sitt huvudkontor hade Ericsson fram till 1940 i s\xc3\xb6dra Kungstornet vid Kungsgatan. En av tornfigurerna, som b\xc3\xa4r upp en f\xc3\xb6rgylld Ericssontelefon, p\xc3\xa5minner fortfarande om denna tid._NEWLINE_\xc3\x85r 1939 b\xc3\xb6rjade Stockholmspolisen installera kommunikationsradioanl\xc3\xa4ggningar i n\xc3\xa5gra av sina bilar. Med basstationer i Bromma, Enskede och Polishuset p\xc3\xa5 Kungsholmen fick man en tillfredsst\xc3\xa4llande t\xc3\xa4ckning. Dagens Nyheter skrev den 6 maj 1939: "Polisens nya radioanl\xc3\xa4ggning \xc3\xa4r nu f\xc3\xa4rdig att tas i bruk. Den \xc3\xa4r det modernaste i sitt slag och utf\xc3\xb6rd f\xc3\xb6r telefoni, vilket betydligt underl\xc3\xa4ttar handhavandet av materien. Anl\xc3\xa4ggningarna i G\xc3\xb6teborg och Norrk\xc3\xb6ping \xc3\xa4ro av tidigare system f\xc3\xb6r telegrafi. Leverant\xc3\xb6rer ha varit Skandia och Philips [\xe2\x80\xa6] Rel\xc3\xa4stationerna \xc3\xa4ro s\xc3\xa5 ordnade att de utan manuell sk\xc3\xb6tsel direkt \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra meddelanden p\xc3\xa5 vanlig telefonledning till mottagaren i polishuset". Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan fanns det tre \xe2\x80\x9dradiobilar\xe2\x80\x9d i Stockholm och 1945 drygt tio._NEWLINE_\xc3\x85r 1956 startade Televerket mobiltelefonisystemet "MTA" (MobilTelefonisystem version A) f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nt bruk. Det var en tung apparatur som f\xc3\xb6retr\xc3\xa4desvis installerades i fordon, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kallades den \xc3\xa4ven "biltelefon". Antalet abonnenter var mycket l\xc3\xa5gt och uppgick till n\xc3\xa5gra hundra kunder. Det fanns tre basstationer i Sverige, f\xc3\xb6rutom i Stockholm \xc3\xa4ven i G\xc3\xb6teborg och Malm\xc3\xb6. Biltelefonerna hade manuellt kopplade v\xc3\xa4xlar._NEWLINE_Under slutet av 1960-talet utvecklade LM Ericsson en bildtelefon med bilduppl\xc3\xb6sning motsvarande vanlig TV-bild, allts\xc3\xa5 625\xc2\xa0linjer och 25\xc2\xa0bilder/sekund. D\xc3\xa4rigenom kunde man anv\xc3\xa4nda utrustning (monitor, kamera mm) som redan fanns p\xc3\xa5 marknaden. Ericssons bildtelefonterminal bestod av en TV-monitor med en kamera ovanp\xc3\xa5, en h\xc3\xb6gtalartelefon och en vanlig bordstelefonen. Under en kort tid p\xc3\xa5 1970-talet gjordes \xc3\xa4ven f\xc3\xa4ltf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k i Stockholm med bildtelefon. Det var ett samarbetsprojekt mellan Televerket och LM Ericsson och p\xc3\xa5gick mellan 1972 och 1974. Det blev dock aldrig n\xc3\xa5gon kommersiell framg\xc3\xa5ng. Anl\xc3\xa4ggningen var f\xc3\xb6r dyr f\xc3\xb6r privatpersoner och \xc3\xb6verf\xc3\xb6ringarna kr\xc3\xa4vde mycket bandbredd i n\xc3\xa4tet. Tekniken var genomg\xc3\xa5ende analog \xe2\x80\x93 1970-talets bildtelefon var 30\xc2\xa0\xc3\xa5r f\xc3\xb6re sin tid._NEWLINE_\xc3\x85r 1968 togs det f\xc3\xb6rsta datorstyrda telefonv\xc3\xa4xelsystemet i drift i Tumba. Systemet, AKE 12, en lokalstation utvecklad av LM Ericsson hade f\xc3\xb6r sin tid moderna tj\xc3\xa4nster s\xc3\xa5som f\xc3\xb6rfr\xc3\xa5gan och vidareuppkoppling._NEWLINE_Tumba-anl\xc3\xa4ggningen blev den enda av sitt slag, systemet utvecklades ist\xc3\xa4llet till transitv\xc3\xa4xelsystem, AKE 13, som installerades i Televerkets anl\xc3\xa4ggningar i Fredh\xc3\xa4ll och i Hammarby riksstation.\n_START_SECTION_\nUtvecklingen efter 1980 och Stockholm som IT-stad\n_START_PARAGRAPH_\nI och med \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen fr\xc3\xa5n 1970-talet till 1980-talet skedde \xc3\xa4ven ett genomgripande teknikskifte fr\xc3\xa5n analog till digital teknik. Med b\xc3\xb6rjan av 1980-talet ersattes de elektromekaniska v\xc3\xa4xlarna med processorstyrda (digitala) s\xc3\xa5 kallade AXE-stationer. 1980 invigdes de f\xc3\xb6rsta stationerna i Ulriksdal och S\xc3\xa4vedalen._NEWLINE_I och med avskaffandet av Televerkets statsmonopol 1984, kunde \xc3\xa4ven privata f\xc3\xb6retag erbjuda sina tj\xc3\xa4nster p\xc3\xa5 telemarknaden, till en b\xc3\xb6rjan enbart p\xc3\xa5 apparatsidan och mobiltelefonomr\xc3\xa5det. En av de f\xc3\xb6rsta privata akt\xc3\xb6rerna var Stenbeck\xc3\xa4gda Comvik med system NMT 450 (eng. Nordic Mobile Telephony). Sedan dess har mobiltelefoner blivit allt mer avancerade och antennerna allt fler p\xc3\xa5 Stockholms hustak._NEWLINE_Marknaden pr\xc3\xa4glas idag av ett stort antal operat\xc3\xb6rer och tj\xc3\xa4nsteleverant\xc3\xb6rer som erbjuder Internet, telefoni, eller andra tj\xc3\xa4nster som television och video. Dagens informationsm\xc3\xa4ngder kr\xc3\xa4ver stor kapacitet p\xc3\xa5 telefonn\xc3\xa4tet. De tunga kopparkablarna ers\xc3\xa4tts successivt med modern fiberoptik, s\xc3\xa5 kallad optokabel, d\xc3\xa4r signalerna skickas som ljus i h\xc3\xa5rfina glasfiberledningar. En optokabel, tjock som ett lillfinger, kan \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra cirka 300 miljoner telefonsamtal samtidigt._NEWLINE_En akt\xc3\xb6r p\xc3\xa5 detta omr\xc3\xa5de \xc3\xa4r kommunal\xc3\xa4gda  Stokab, vars verksamhet startades 1994 med uppdrag att bygga ut ett konkurrensneutralt fibern\xc3\xa4t f\xc3\xb6r Internet och telekommunikation i Stockholm. Genom sitt dotterbolag S:t Erik Kommunikation AB agerar Stokab \xc3\xa4ven som kommunikationsoperat\xc3\xb6r \xc3\xa5t Stockholms stad. Stokabs n\xc3\xa4t \xc3\xa4r byggt i ringar och str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n Norrt\xc3\xa4lje i norr till Nyn\xc3\xa4shamn och Landsort i s\xc3\xb6der. Stokabs s\xc3\xa5 kallade M\xc3\xa4larring omfattar ocks\xc3\xa5 anslutningar till stadsn\xc3\xa4ten i till exempel Enk\xc3\xb6ping, V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, Eskilstuna, Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s, S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje och Uppsala._NEWLINE_En av v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta koncentrationer av IT-baserade f\xc3\xb6retag, med bland annat Kista Science Tower och Kista Science City, b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4xa fram i Kista under 1980-talet. Andra exempel \xc3\xa4r Interactive Institute, som \xc3\xa4r ett experimentellt forskningsinstitut inom informationstekniken, samt huvudkontoren f\xc3\xb6r Ericsson och Tele2, och Sverige-kontoren f\xc3\xb6r bland andra IBM och Nokia. I omr\xc3\xa5det finns \xc3\xa4ven filialer till Kungliga Tekniska h\xc3\xb6gskolan och Stockholms universitet. IT-branschen syssels\xc3\xa4tter idag (2009) cirka 67\xc2\xa0600 anst\xc3\xa4llda i Stockholms l\xc3\xa4n inom cirka 7\xc2\xa0100 IT-f\xc3\xb6retag. Ericsson, Nokia, TeliaSonera och IBM \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 stora bolag inom telekommunikationsbranschen i Stockholmsomr\xc3\xa5det, men h\xc3\xa4r finns \xc3\xa4ven m\xc3\xa5nga nystartade f\xc3\xb6retag och det kommer st\xc3\xa4ndigt fler.'