b'\n_START_ARTICLE_\nSoldattorp\n_START_PARAGRAPH_\nSoldattorp, \xc3\xa4ven kallat knekttorp eller (soldat)bost\xc3\xa4lle var i Sverige och Finland ett torp som byggts \xc3\xa5t och anv\xc3\xa4ndes av en indelt soldat i det st\xc3\xa4ndiga knekteh\xc3\xa5llet (indelningsverket) fr\xc3\xa5n 1680-talets b\xc3\xb6rjan till \xc3\xa5r 1901 d\xc3\xa5 allm\xc3\xa4nna v\xc3\xa4rnplikten tog \xc3\xb6ver.\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4nt\n_START_PARAGRAPH_\nSystemet med soldattorp introducerades p\xc3\xa5 1680-talet under Karl XI. Syftet var att st\xc3\xa4ndigt ha tillg\xc3\xa5ng till knektar (fotsoldater). De skulle vara v\xc3\xa4ltr\xc3\xa4nade och m\xc3\xb6jliga att snabbt mobilisera vid behov. Innan dess st\xc3\xa4llde g\xc3\xa5rdarna upp efter b\xc3\xa4sta f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga med m\xc3\xa4n vid krigstillst\xc3\xa5nd. Enligt det nya systemet indelades de svenska g\xc3\xa5rdarna (roteb\xc3\xb6nder) i grupper (rotar), som var och en h\xc3\xb6ll en soldat i beredskap. Det var ocks\xc3\xa5 vanligt att s\xc3\xb6ner till en soldat tog v\xc3\xa4rvning. Som motprestation fick roteb\xc3\xb6nderna befrielse fr\xc3\xa5n utskrivning till milit\xc3\xa4rtj\xc3\xa4nst f\xc3\xb6r sig sj\xc3\xa4lv, en dr\xc3\xa4ng och en av bondens pojkar. Om rotebonden inte lyckades rekrytera en ny soldat kunde han i v\xc3\xa4rsta fall tvingas att sj\xc3\xa4lv dra ut i f\xc3\xa4lt. Under fredstid arbetade soldaten p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdarna som de andra torparna._NEWLINE_Om torpet anv\xc3\xa4ndes av en ryttare, dragon eller b\xc3\xa5tsman g\xc3\xa4llde likartade regler men dessa kallades ist\xc3\xa4llet ryttartorp, dragontorp respektive b\xc3\xa5tsmanstorp. Totalt fanns mellan 20\xc2\xa0000 och 30\xc2\xa0000 soldattorp under indelningsverkets tid. \xc3\x85tskilliga av de gamla soldattorpen finns kvar efter att indelningsverket upph\xc3\xb6rde 1901 och anv\xc3\xa4nds i dag mest som sommartorp eller tagits omhand av olika museer runtom i landet.\n_START_SECTION_\nHuset och tomten\n_START_PARAGRAPH_\nSoldattorpet bekostades av den rote som ansvarade f\xc3\xb6r soldatens uppeh\xc3\xa4lle och bostad. Enligt stadgan skulle husgrunden vara 8\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa04 meter och husets h\xc3\xb6jd vara sju stockar h\xc3\xb6gt (cirka tv\xc3\xa5 meter). Denna specifikation best\xc3\xa4mdes av arm\xc3\xa9n f\xc3\xb6r att soldaterna skulle f\xc3\xa5 likv\xc3\xa4rdiga bost\xc3\xa4der. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r har de flesta soldattorp samma grundplan, men m\xc3\xa5nga har ut\xc3\xb6kats och f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrats av sina roteb\xc3\xb6nder och/eller "hyresg\xc3\xa4ster". I Dalarna, G\xc3\xa4strikland och H\xc3\xa4lsingland var det inte vanligt med soldattorp som h\xc3\xb6lls av roteb\xc3\xb6nder, ist\xc3\xa4llet var soldaten i regel sj\xc3\xa4lv\xc3\xa4gande sm\xc3\xa5brukare._NEWLINE_Soldattorp byggdes inte efter n\xc3\xa5gra typritningar utan efter \xe2\x80\x9dhwar och en Provincies Egenskap och Bruk.\xe2\x80\x9d Utf\xc3\xb6rande och standard motsvarade oftast den knuttimrade enkelstugan, allts\xc3\xa5 ett litet tr\xc3\xa4hus best\xc3\xa5ende av f\xc3\xb6rstuga, "storstuga" med kokst\xc3\xa4lle (vardagsrum och k\xc3\xb6k i ett) och kammare. Vidare ingick \xc3\xa4ven f\xc3\xa4hus, lada, f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och dass samt en liten \xc3\xa5ker (n\xc3\xa5gra tunnland) med ett \xc3\xa4ngsomr\xc3\xa5de som skulle ge omkring tv\xc3\xa5 lass h\xc3\xb6. F\xc3\xb6r exempelvis V\xc3\xa4sby b\xc3\xa5tsmanstorp i Sollentuna socken fick b\xc3\xa5tsmannen ett st\xc3\xa4lle \xe2\x80\x9dbest\xc3\xa5ende af stuga med beh\xc3\xb6fliga uthus, k\xc3\xa5lt\xc3\xa4ppa, \xc2\xbd tunnland \xc3\xa5ker samt \xc3\xa4ng till tv\xc3\xa5 sommarlass h\xc3\xb6\xe2\x80\x9d._NEWLINE_F\xc3\xb6r torpets drift fick soldaten en ko, n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5r eller en gris, n\xc3\xa5gra h\xc3\xb6ns, uts\xc3\xa4de, ved, bete f\xc3\xb6r kreaturen samt r\xc3\xa4tt att l\xc3\xa5na en h\xc3\xa4st som dragdjur. Naturaprodukterna som soldaten fick av roten kallades hemkall. Ibland fanns ett mindre skogsomr\xc3\xa5de utanf\xc3\xb6r torpets tomt d\xc3\xa4r "soldaten \xc3\xa4ger frihet nyttja f\xc3\xa4llning". Allt detta reglerades i soldatkontraktet.\n_START_SECTION_\nRotetavlan\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 soldattorpets gavel mot v\xc3\xa4gen h\xc3\xa4ngde rotetavlan (\xc3\xa4ven kallad soldatbricka eller soldattavla). P\xc3\xa5 den framgick kompaniets namn och soldatens nummer, ibland \xc3\xa4ven hans namn. Exempelvis kunde det st\xc3\xa5: No 20. Kongl Calmar Regemente Sefvedals Komp No 85 Slitshult. Det var ett soldattorp som l\xc3\xa5g under g\xc3\xa5rden Slitshult i Sevede h\xc3\xa4rad, nuvarande Vimmerby kommun (torpet revs 1950). _NEWLINE_Till en b\xc3\xb6rjan var texten m\xc3\xa5lad direkt p\xc3\xa5 husgaveln med r\xc3\xb6d text. Men n\xc3\xa4r torpens fasader b\xc3\xb6rjade m\xc3\xa5las med falur\xc3\xb6d f\xc3\xa4rg under 1700-talet \xc3\xb6vergick man ist\xc3\xa4llet till speciella tr\xc3\xa4tavlor med vit text p\xc3\xa5 svart botten senare kom vitm\xc3\xa5lade pl\xc3\xa5tskyltar med svart text. Med tiden kom utseendet p\xc3\xa5 tavlorna att variera en hel del. Tavlans form liknade ibland en sk\xc3\xb6ld eller ett vapen.\n_START_SECTION_\nSyneprotokoll och avflyttning\n_START_PARAGRAPH_\nIn- och utflyttning skedde vanligen vid midfaste (15/20 mars) eller v\xc3\xa5rfrudagen (25 mars). D\xc3\xa5 verkst\xc3\xa4lldes en "syn", det vill s\xc3\xa4ga inspektion, att allt var i sin ordning. Dessutom genomf\xc3\xb6rdes en torpbesiktning vart tredje \xc3\xa5r \xc3\xa4ven om samme soldat bodde kvar. Syneprotokoll \xc3\xb6ver soldattorp uppr\xc3\xa4ttades fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av 1700-talet fram till slutet av 1800-talet och finns bevarade i bland annat Krigsarkivet._NEWLINE_F\xc3\xb6rm\xc3\xa5nen av fri bostad i ett soldattorp var en del av den indelte soldatens ers\xc3\xa4ttning. Soldaten kunde ta avsked fr\xc3\xa5n arm\xc3\xa9n p\xc3\xa5 egen beg\xc3\xa4ran. Giltiga sk\xc3\xa4l var h\xc3\xb6g \xc3\xa5lder, krigsskada eller sjukdom. Vid avsked beh\xc3\xb6ll soldaten sin l\xc3\xb6n till den m\xc3\xa5nad han avgick samt fick bo kvar p\xc3\xa5 soldattorpet ytterligare en tid f\xc3\xb6r att sedan l\xc3\xa4mna torpet d\xc3\xa4r han bott och brukat jorden under l\xc3\xa5ng tid. Sedan blev han tvungen att flytta ut f\xc3\xb6r att bereda plats \xc3\xa5t sin eftertr\xc3\xa4dare. Ibland kunde det h\xc3\xa4nda att han fick bo kvar s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge han levde. _NEWLINE_Avled soldaten i f\xc3\xa4lt hamnade m\xc3\xa5nga familjer i stora sv\xc3\xa5righeter n\xc3\xa4r de p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt blev heml\xc3\xb6sa med kort varsel. Enligt lag var roten skyldig att inom tre m\xc3\xa5nader tills\xc3\xa4tta en ny soldat. I bland kunde den nya soldaten gifta sig med soldat\xc3\xa4nkan. Dock hade ofta roten en viss skyldighet att bist\xc3\xa5 \xc3\xa4nkan i s\xc3\xa5dana fall och om soldaten avled under tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring kunde arm\xc3\xa9n bist\xc3\xa5 med begravningshj\xc3\xa4lp.'