b'\n_START_ARTICLE_\nKam\xc4\x81l-ol-Molk\n_START_PARAGRAPH_\nKam\xc4\x81l-ol-Molk (nypersiska: \xda\xa9\xd9\x85\xd8\xa7\xd9\x84\xe2\x80\x8c\xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x85\xd9\x8f\xd9\x84\xda\xa9), ursprungligen Mo\xe1\xb8\xa5ammad \xc4\xa0aff\xc4\x81r\xc4\xab K\xc4\x81\xc5\xa1\xc4\x81n\xc4\xab (nypersiska: \xd9\x85\xd8\xad\xd9\x85\xd8\xaf \xd8\xba\xd9\x81\xd8\xa7\xd8\xb1\xdb\x8c \xda\xa9\xd8\xa7\xd8\xb4\xd8\xa7\xd9\x86\xdb\x8c), f\xc3\xb6dd 1847 i Kashan, d\xc3\xb6d 18 augusti 1940 i Neyshabur, var en iransk m\xc3\xa5lare som introducerade den klassiska europeiska realism i sitt hemlands m\xc3\xa5leri.\n_START_SECTION_\nUngdom och verksamhet vid Nassredin Shahs hov\n_START_PARAGRAPH_\nKam\xc4\x81l-ol-Molk f\xc3\xb6ddes i en betydande och inflytelserik konstn\xc3\xa4rsfamilj. Hans farbror Mirz\xc4\x81 Abol Hassan Kh\xc4\x81n Ghaffari var en ber\xc3\xb6md iransk miniatyrm\xc3\xa5lare och fadern Mirz\xc4\x81 Bozorg Ghaffari K\xc4\x81sh\xc4\x81ni grundade den iranska m\xc3\xa5larskolan._NEWLINE_Efter grundskolan studerade han vid Dar ul-Funun-universitetet i Teheran. H\xc3\xa4r var han s\xc3\xa5 framg\xc3\xa5ngsrik, att han redan vid 18 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder fick bli m\xc3\xa5lare vid Nassredin Shahs hov. Han fick d\xc3\xa4r smeknamnet Kam\xc4\x81l-ol-Molk, som han beh\xc3\xb6ll hela livet. Under sin tid vid hovet, utf\xc3\xb6rde han fr\xc3\xa4mst portr\xc3\xa4tt, landskapsm\xc3\xa5lningar och avbildningar av de kungliga jakterna och palatsen. Han utm\xc3\xa4rkte sig genom sin fina penself\xc3\xb6ring och sin f\xc3\xb6rk\xc3\xa4rlek f\xc3\xb6r ljusa och livfulla f\xc3\xa4rgtoner.\n_START_SECTION_\nStudier i Europa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1898 reste Kam\xc4\x81l-ol-Molk, 49 \xc3\xa5r gammal, till Europa f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rkovra sig vid Louvren i Paris, i Versailles och Florens. Han stannade i fyra \xc3\xa5r och blev bekant med viktiga konstn\xc3\xa4rskap. Han studerade s\xc3\xa4rskilt verk av Rembrandt van Rijn, Raffael, Tizian och Leonardo da Vinci, men framf\xc3\xb6r allt l\xc3\xa4rde han sig grunderna f\xc3\xb6r realism i konsten._NEWLINE_Han tr\xc3\xa4ffade 1902 i Paris den d\xc3\xa5varande regenten Muzaffar al-din Shah Qajar, som bj\xc3\xb6d Kam\xc4\x81l-ol-Molk \xc3\xa5ter till Iran. Denne accepterade inbjudan och m\xc3\xa5lade \xc3\xa4ven ett portr\xc3\xa4tt av Muzaffar al-din Shah Qajar. Men den nya realistiska stilen blev inte uppskattad vid hovet och Kam\xc4\x81l-ol-Molk l\xc3\xa4mnade efter bara ett \xc3\xa5r \xc3\xa5ter Iran. D\xc3\xa5 han reste genom det som idag \xc3\xa4r Irak, fick han inspiration till n\xc3\xa5gra sina mest k\xc3\xa4nda verk: Sp\xc3\xa5mannen i Bagdad (F\xc4\x81lg\xc4\xabr-e Baghd\xc4\x81d), Guldsmeden i Bagdad och hans l\xc3\xa4rling (Zargar-e Baghd\xc4\x81d wa Sch\xc4\x81gerd-asch), Kerbalaplatsen (Meid\xc4\x81n-e Karbal\xc4\x81) och Sovande arab (Arab-e Khofteh).\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5larskolan\n_START_PARAGRAPH_\nEfter den konstitutionella revolutionens utbrott \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Kam\xc4\x81l-ol-Molk till Iran. Han r\xc3\xb6nte nu st\xc3\xb6rre uppskattning och han fick m\xc3\xb6jlighet att l\xc3\xa4gga grunden till sin Sanaye Mostazraf eller Kam\xc4\x81l-ol-Molks konstskola. Den kom att spela en betydande roll f\xc3\xb6r den moderna konstens utveckling i landet. Skolan ville p\xc3\xa5 b\xc3\xa4sta s\xc3\xa4tt uppmuntra nya, beg\xc3\xa5vade talanger och m\xc3\xa5nga av dess elever blev betydande konstn\xc3\xa4rer. N\xc3\xa4mnas kan: Hossein Ali Khan Vasiri, Mohsen Soheili och Esmail Ashiani. Utom i m\xc3\xa5leri meddelades \xc3\xa4ven undervisning i mattv\xc3\xa4vning, mosaikdesign och tr\xc3\xa4hantverk. Kam\xc4\x81l-ol-Molk gav personligen stipendier till fattiga studenter.\n_START_SECTION_\nMinskad aktivitet\n_START_PARAGRAPH_\nGenom en olycksh\xc3\xa4ndelse 1927 miste Kam\xc4\x81l-ol-Molk sitt ena \xc3\xb6ga. Han l\xc3\xa4mnade ledningen f\xc3\xb6r skolan och flyttade till Hossein \xc4\x80b\xc4\x81d, en by utanf\xc3\xb6r Neyshabur. Han m\xc3\xa5lade d\xc3\xa4refter mera s\xc3\xa4llan, men 1933 tillkom dock en m\xc3\xa5lning av den nya Firdausi-statyn och 1935 ett landskap och m\xc3\xa5lningen Sovande gamling._NEWLINE_Kam\xc4\x81l-ol-Molk avled 1940 och \xc3\xa4r begravd i Neyshabur bredvid den sufiske diktaren Farid ad-din Attar. Hans liv och verk beskrivs i filmen Kamalolmolk (1984) av filmregiss\xc3\xb6ren Ali Hatami.\n_START_SECTION_\nVerk\n_START_PARAGRAPH_\nKam\xc4\x81l-ol-Molk var mycket produktiv, men m\xc3\xa5nga av hans verk har g\xc3\xa5tt f\xc3\xb6rlorade eller \xc3\xa4r borta ur offentligheten, d\xc3\xa5 de bara \xc3\xa5terfinns i privata samlingar. Hans verk \xc3\xa4r bland annat utst\xc3\xa4llda i Teherans museum f\xc3\xb6r samtida konst, National Consultative Assembly och Golestanpalatset. Han \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina akvareller och skulpturer, men fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r oljem\xc3\xa5lningarna. Till de mest k\xc3\xa4nda h\xc3\xb6r, f\xc3\xb6rutom de ovan n\xc3\xa4mnda, Tvillingvattenfallen (1882), der Golestanpalatset (1883), Byn Em\xc4\x81meh (1884), B\xc4\x81gh-e Shah (Den kungliga tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden) (1886), Zanusidalen (1886), Regeringsl\xc3\xa4gret (1889), Guldsmeden, Tv\xc3\xa5 tiggarflickor och Sp\xc3\xa5mannen (b\xc3\xa5da fr\xc3\xa5n 1889). Hans m\xc3\xa4sterverk anses vara Spegelsalen) (1885\xe2\x80\x931890).'