b'\n_START_ARTICLE_\nKosacker\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nBen\xc3\xa4mningen kosack kommer fr\xc3\xa5n det turkiska ordet kaz, som betecknar en fri man eller nomad. Kosack uttalas p\xc3\xa5 ryska Kazzak. F\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen termen kosack dyker upp i historien \xc3\xa4r p\xc3\xa5 1300-talet i storfurstend\xc3\xb6met Moskva som d\xc3\xa5 betalar tribut till tatarerna och \xc3\xa4r under starkt kulturellt inflytande fr\xc3\xa5n tatarerna. Ordet finns ocks\xc3\xa5 i namnbildningen Kazakstan som \xc3\xa4r ett land tillh\xc3\xb6rande den turkiska spr\xc3\xa5kgruppen. Dock \xc3\xa4r det viktigt att p\xc3\xa5peka att kosacker inte skall f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med kazaker som \xc3\xa4r en helt annan folkgrupp.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKosackernas ursprung har ibland varit n\xc3\xa5got oklar och teorierna har varit m\xc3\xa5nga kring detta under omst\xc3\xa4ndigheterna mytologiska folk._NEWLINE_Ursprungligen l\xc3\xa4r kosackerna ha varit slaviska livegna b\xc3\xb6nder i Kievriket och Rus under tidigt 1200-tal (dagens Ryssland, Ukraina och Vitryssland), som flydde undan feodalslaveriet och str\xc3\xa4vade efter frihet ute p\xc3\xa5 de s\xc3\xa5 kallade vilda sl\xc3\xa4tterna i det stora ingenmansland som fanns mellan floderna S\xc3\xb6dra Bug och Dneprs nedre lopp, som i v\xc3\xa4ster angr\xc3\xa4nsade till det polsk-litauiska Samv\xc3\xa4ldet (Dessa kosacker fr\xc3\xa5n Dneprs str\xc3\xa4nder kallades i det polsk-litauiska riket f\xc3\xb6r Zaporizjakosacker  (av \xe2\x80\x9dza porogi\xe2\x80\x9d\xc2\xa0:  \xe2\x80\x9dbortom forsarna\xe2\x80\x9d) eftersom de bodde bortom Dneprs sju forsar, k\xc3\xa4nda allt sedan vikingatiden) i norr, till det (ryska) Moskvariket  och i syd\xc3\xb6st till tatarernas marker ovan Svarta havet och p\xc3\xa5 Krim. D\xc3\xa4r b\xc3\xb6rjade de flyende livegna befolka de glesbefolkade st\xc3\xa4pperna i dagens centrala Ukraina och norra Kaukasusomr\xc3\xa5det i Ryssland. Det var under denna kaotiska tid p\xc3\xa5 1200-talet som kosackerna som grupp b\xc3\xb6rjade formeras, samtidigt som mongolerna/tatarerna er\xc3\xb6vrade Rus.\n_START_SECTION_\nEtt kosackregemente p\xc3\xa5 1600-talet\n_START_PARAGRAPH_\nEtt kosackregemente bestod \xc3\xa5r 1610 av 2000 man. Regementet bestod av 4 bataljoner om 500 man. Varje bataljon delades i 5 kompanier om 100 kosacker. Dessa i sin tur indelades i \xe2\x80\x9ekuren\xe2\x80\x9d (roten) det vill s\xc3\xa4ga rader, motsvarande plutoner. Regementet anf\xc3\xb6rdes av en \xe2\x80\x9epulkovnik\xe2\x80\x9d (av polskans \xe2\x80\x9epulk\xe2\x80\x9d\xc2\xa0: regemente), han bistods av en bivack/l\xc3\xa4gerchef och en regementsskrivare. Bataljonerna anf\xc3\xb6rdes av l\xc3\xb6jtnanter. En halv bataljon (250 kosacker) leddes av en \xe2\x80\x9eosaul\xe2\x80\x9d (kapten), ett kompani om 100 man leddes av en l\xc3\xb6jtnant: \xe2\x80\x9esetnik\xe2\x80\x9d (av sto eller setka = 100). Plutonerna slutligen anf\xc3\xb6rdes av en \xe2\x80\x9ekuren ataman\xe2\x80\x9d.  Ett regemente bestod dessutom av 4 f\xc3\xa4nrikar/fanb\xc3\xa4rare,  4 trumpetare och 4 trumslagare, det vill s\xc3\xa4ga en av varje f\xc3\xb6r varje bataljon om 500 kosacker. Till detta tillkom 4  tj\xc3\xa4nare/kalfaktorer. Ett regemente bestod allts\xc3\xa5 av 1 pulkovnik, en l\xc3\xa4gerchef, en skrivare,  4 l\xc3\xb6jtnanter, 8 asauler, 20 setnikar, 4 f\xc3\xa4nrikar, 4 trumpetare, 4 trumslagare, 157 kuren otamaner samt 1799 meniga kosacker.'