b'\n_START_ARTICLE_\nLindes och Ramsbergs bergslag\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nLindes och Ramsbergs bergslag omfattade en vidstr\xc3\xa4ckt region kring staden Lindesberg i s\xc3\xb6der och vidare upp mot trakten kring Kloten och gr\xc3\xa4nsen mot landskapet Dalarna i norr. Omr\xc3\xa5det ligger omkring Stor\xc3\xa5ns eller Linde\xc3\xa4lvens mellersta lopp kring sj\xc3\xb6n R\xc3\xa5svalen, och Sverkesta\xc3\xa5ns \xc3\xb6vre lopp kring sj\xc3\xb6arna S\xc3\xb6r- och Norrmogen. L\xc3\xa4ngst i norr finns sj\xc3\xb6n Stora Kloten. De norra delarna av bergslaget har l\xc3\xa4nge varit en utpr\xc3\xa4glad  bergslagsbygd med h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nta och skogbekl\xc3\xa4dda \xc3\xa5sar, som i s\xc3\xb6der utbreder sig till mer sumpiga skogssl\xc3\xa4tter. Bergslaget gr\xc3\xa4nsade i s\xc3\xb6der till Fellingsbro h\xc3\xa4rad, i sydv\xc3\xa4st till Nora och Hjulsj\xc3\xb6 bergslag och i nordv\xc3\xa4st till Nya Kopparbergs bergslag. I nordost l\xc3\xa5g V\xc3\xa4sterbergslags tingslag i nuvarande Dalarnas l\xc3\xa4n och i \xc3\xb6ster Skinnskattebergs bergslag i V\xc3\xa4stmanlands l\xc3\xa4n._NEWLINE_Bergslaget kringsl\xc3\xb6t en stad - Lindesbergs stad - som dock inte omfattades av dess jurisdiktion, men saknade i \xc3\xb6vrigt k\xc3\xb6pingar och municipalsamh\xc3\xa4llen. St\xc3\xb6rsta t\xc3\xa4torten \xc3\xa4r numera Stor\xc3\xa5 bel\xc3\xa4gen 58 km norr om \xc3\x96rebro.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nUnder f\xc3\xb6rkristen tid utgjorde landskapet V\xc3\xa4stmanland ett eget folkland i Sveariket och i likhet med de \xc3\xb6vriga M\xc3\xa4larlandskapen delades det tidigt in i s.k. hundare, vilka under 1300-talet kom att betecknas som h\xc3\xa4rader. Omr\xc3\xa5det befolkades under utflyttning fr\xc3\xa5n det uppl\xc3\xa4ndska folklandet Fj\xc3\xa4drundaland och fordom torde \xc3\xa5tminstone \xc3\xb6stra V\xc3\xa4stmanland ocks\xc3\xa5 ha r\xc3\xa4knats till detta. Redan n\xc3\xa4r landskapet V\xc3\xa4stmanland definierades under medeltiden r\xc3\xa4knades omr\xc3\xa5det kring Lindesberg som en del av detta och p\xc3\xa5 1300-talet fick det sitt bergsprivilegium, men redan \xc3\xa5r 1413 omn\xc3\xa4mns det som en del av f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningarna i \xc3\x96rebro. Namnet kommer av Lindes\xc3\xa5sen och efterledet -berg av bergsbruk eller gruva, och avs\xc3\xa5g ursprungligen hela bygden snarare \xc3\xa4n orten. Denna hette i sin tur Lindes\xc3\xa5s till \xc3\xa5r 1643 d\xc3\xa5 den fick sina stadsr\xc3\xa4ttigheter. H\xc3\xa4r l\xc3\xa5g \xc3\xa4ven bergslagets tingsplats._NEWLINE_I omr\xc3\xa5det har bergsbruket och j\xc3\xa4rnhanteringen l\xc3\xa4nge varit den viktigaste n\xc3\xa4ringen och det \xc3\xa4r oklart n\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta bebyggelsen p\xc3\xa5 platsen tillkom. \xc3\x85r 1554 anlades en st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rnshammare vid Dalkarlshyttan strax s\xc3\xb6der om orten. L\xc3\xa4get vid \xc3\xa5arna som via sj\xc3\xb6n V\xc3\xa4ringen i s\xc3\xb6der st\xc3\xa5r i f\xc3\xb6rbindelse med Arboga\xc3\xa5n och M\xc3\xa4laren kom dock att inneb\xc3\xa4ra att platsen etablerades som handelsplats f\xc3\xb6r Bergslagen l\xc3\xa5ngt innan den fick stadsr\xc3\xa4ttigheter. Lindesbergs kyrka uppf\xc3\xb6rdes under 1300-talet. Borgarna i Arboga s\xc3\xa5g sig g\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 g\xc3\xa5ng hotade av orten och beg\xc3\xa4rde bl.a. \xc3\xa5r 1675 och 1719 att staden skulle \xc3\xb6del\xc3\xa4ggas, men trots en st\xc3\xb6rre br\xc3\xa4nder \xc3\xa5r 1688 och 1869 kom staden att f\xc3\xb6rbli en viktig ort i mellersta Bergslagen. Under 1800-talet differentierades ocks\xc3\xa5 n\xc3\xa4ringslivet d\xc3\xa5 flera manufakturer uppr\xc3\xa4ttas, och \xc3\xa5r 1871 \xc3\xb6ppnar j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsf\xc3\xb6rbindelsen med Fr\xc3\xb6vi som en del av Bergslagsbanan mot Ludvika. I bygden kring staden har en l\xc3\xa5ng rad hyttor varit verksamma under \xc3\xa5rhundradena. \xc3\x85r 1550 byggdes den f\xc3\xb6rsta st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rnshammaren i Ramsbergs socken av den tyska bergsmannen och sedermera n\xc3\xa4mndemannen Ambrosius Markusson Keyser tillsammans med landsm\xc3\xa4nnen Zeppenfeld. Ramshyttan som den kallades fick med tiden egen kyrka och herrg\xc3\xa5rd. Mest k\xc3\xa4nde inv\xc3\xa5nare \xc3\xa4r m\xc3\xa4stertjuven Lasse-Maja som f\xc3\xb6ddes p\xc3\xa5 orten \xc3\xa5r 1785 och har en minnessten utanf\xc3\xb6r kyrkan. Hyttan i Stor\xc3\xa5 anl\xc3\xa4ggs \xc3\xa5r 1813 och i n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna Guldsmedshyttan, d\xc3\xa4r f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till silverbrytning gjorts redan \xc3\xa5r 1760, kom en mer storskalig silverproduktion ig\xc3\xa5ng \xc3\xa5r 1840. De b\xc3\xa4gge orterna har idag v\xc3\xa4xt ihop till en t\xc3\xa4tort. L\xc3\xa4ngre norrut utvecklades orten Str\xc3\xa5ssa kring en gruvbrytning som dock upph\xc3\xb6rt, medan det i bruksorten Vedev\xc3\xa5g numera tillverkas f\xc3\xa4rg.'