b'\n_START_ARTICLE_\nPeter van Bohlen\n_START_PARAGRAPH_\nPeter van Bohlen, f\xc3\xb6dd 9 mars 1796 i W\xc3\xbcppels, d\xc3\xb6d 6 februari 1840 i Halle an der Saale, var en tysk orientalist och en av pionj\xc3\xa4rerna f\xc3\xb6r det tyska sanskritstudiet._NEWLINE_Bohlen var en fattig bondson och innehade diverse anst\xc3\xa4llningar innan han 1817 fick tilltr\xc3\xa4de till skolan Johanneum i Hamburg, d\xc3\xa4r han stannade i fyra \xc3\xa5r. I Halle studerade han under Wilhelm Gesenius och skrev Symbol\xc3\xa6 ad interpretationem Sacr. Cod. Ex lingva Persica (1822). I Bonn, d\xc3\xa4r han studerade arabiska under Georg Wilhelm Friedrich Freytag och sanskrit under August Wilhelm von Schlegel, skrev han Commentatio de Montenabbio (1824). Efter att i Berlin ha bevistat Franz Bopps undervisning under en termin, blev han 1825 i K\xc3\xb6nigsberg avl\xc3\xb6nad privatdocent, 1826 extra ordinarie, 1828 ordinarie professor i orientalisk litteratur och utvecklade en betydande l\xc3\xa4rarverksamhet._NEWLINE_Bohlens habilitationsskrift var Carmen Arabicum Amuli dictum (1826). Hans mest k\xc3\xa4nda bok \xc3\xa4r Das alte Indien (tv\xc3\xa5 band, 1830), som dock sedan l\xc3\xa4nge \xc3\xa4r helt f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrad. Dessutom utgav han tv\xc3\xa5 sanskritdiktningar med \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning, Bhartriharis Sententi\xc3\xa6 (1833) och K\xc4\x81lid\xc4\x81sas Ritusanhara, id est Tempestatum cyclus (1840). Die Genesis, historisch-kritisch erl\xc3\xa4utert (1835) v\xc3\xa4ckte kritik. Av hans mindre arbeten kan n\xc3\xa4mnas \xc3\x9cber den Ursprung der Zendsprache (1831) och Vergleichung des Litauischen mit dem Sanskrit (1830). \xc3\x85r 1839 gick han i pension och flyttade till Halle, d\xc3\xa4r han kort d\xc3\xa4refter avled. Hans Autobiographie utgavs av I. Voigt (andra upplagan, K\xc3\xb6nigsberg 1842).'