b'\n_START_ARTICLE_\nTorv\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4n beskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nI mer vidstr\xc3\xa4ckt mening \xc3\xa4r torv en jordart \xe2\x80\x93 torvmossejordart \xe2\x80\x93 som huvudsakligen best\xc3\xa5r av v\xc3\xa4xtrester som p\xc3\xa5 grund av h\xc3\xa4mmat eller hindrat lufttilltr\xc3\xa4de mer eller mindre undg\xc3\xa5tt nedbrytning. I de flesta fall avses emellertid endast vissa slag av torvmossejordarter, n\xc3\xa4mligen s\xc3\xa5dana som best\xc3\xa5r av v\xc3\xa4xtdelar som avlagrats p\xc3\xa5 v\xc3\xa4xtplatsen, och d\xc3\xa4r bevarats. Den egentliga torvens huvudmassa har allts\xc3\xa5 inte samlats ihop genom transport med vatten. Den \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 en sedent\xc3\xa4r (stillast\xc3\xa5ende) bildning, och inte ett sediment (som annars \xc3\xa4r fallet med m\xc3\xa5nga andra vegetabiliska jordarter, till exempel gyttja och vissa dyarter)._NEWLINE_I torven finns mer eller mindre rikligt bevarade, igenk\xc3\xa4nnliga, rester (fr\xc3\xb6n, pollen, blad och liknande) av s\xc3\xa5v\xc3\xa4l avlagringsplatsens som i viss m\xc3\xa5n \xc3\xa4ven omgivningens v\xc3\xa4xtlighet. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r har torvlagringarna bland annat givit oss grundstommen till kunskapen om vegetationens utvecklingshistoria (se vidare pollenanalys).\n_START_SECTION_\nOdling\n_START_PARAGRAPH_\nTorv anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 som planteringsjord och jordf\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringsmedel. Det s\xc3\xa4nker pH-v\xc3\xa4rdet, vilket \xc3\xa4r bra f\xc3\xb6r kalkskyende v\xc3\xa4xter, och det binder vatten utan att dr\xc3\xa4nka r\xc3\xb6tterna._NEWLINE_Torv anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 som str\xc3\xb6 f\xc3\xb6r djur (oftast kor och h\xc3\xa4star) d\xc3\xa4r den fuktuppsugande f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan f\xc3\xb6r djurens urin kommer v\xc3\xa4l till pass. Torv \xc3\xa4r i detta h\xc3\xa4nseende \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset halm. Som str\xc3\xb6 anv\xc3\xa4nds kvaliteten riven torv. B\xc3\xa5de fibertorv och torvstr\xc3\xb6 anv\xc3\xa4nds dessutom inom akvaristiken, bland annat som filtermaterial.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4lsa\n_START_PARAGRAPH_\nTorv anv\xc3\xa4nds inom medicin och spa, framf\xc3\xb6r allt som gyttjebad, lerint\xc3\xa4ckning och \xc3\xa4ven lerbastu. Terapeutisk anv\xc3\xa4ndning f\xc3\xb6rekom redan i Babylonien och Romerska riket och i h\xc3\xa4lsokliniker i Europa sedan b\xc3\xb6rjan av 1800-talet. I modern medicinsk och balneologisk vetenskap anser man att polymerer i humussyror har potential att bli mycket effektiva mediciner. Som badtorv anv\xc3\xa4nds sorter som har ett ringa antal skadliga mikroorganismer. De humussyror som torven inneh\xc3\xa5ller \xc3\xa4r bra f\xc3\xb6r det endokrina systemet och f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrar blodomloppet, s\xc3\xa4rskilt i kombination med v\xc3\xa4rmebehandling. Men terapeutiska effekter har ocks\xc3\xa5 kunnat konstateras utan uppv\xc3\xa4rmning, varf\xc3\xb6r torven torde ha en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig roll i kemiska och biokemiska processer. De milda humussyror som \xc3\xa4r rikligare i svart torv \xc3\xa4n i vit har en s\xc3\xa4rskilt gynnsam egenskap. De ger ett b\xc3\xa4ttre blodomlopp i huden och g\xc3\xb6r den mjukare.\n_START_SECTION_\nByggande\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa4ldre hus har traditionellt torv (klumptorv fr\xc3\xa5n mossens \xc3\xb6vre del med l\xc3\xa5g humifieringsgrad), eller helst of\xc3\xb6rmultnad tuvull, anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r fyllning i v\xc3\xa4ggar, bj\xc3\xa4lklag och isolering av ackumulatorer. Torv har l\xc3\xa5gt pH, och f\xc3\xb6r att neutralisera detta har ofta tillsatts ca 5\xc2\xa0% kalciumhydroxid (sl\xc3\xa4ckt kalk), vilket ansetts ha avskr\xc3\xa4ckande effekt p\xc3\xa5 r\xc3\xa5ttor, m\xc3\xb6ss och v\xc3\xa4ggl\xc3\xb6ss. I bj\xc3\xa4lklag har torv st\xc3\xb6rre \xc3\xa5ngtransportf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga f\xc3\xb6r ventilation \xc3\xa4n modernare material s\xc3\xa5som mineralull och dylikt, samt b\xc3\xa4ttre d\xc3\xa4mpning av stegljud. Torv vinner \xc3\xa4ven i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med kuttersp\xc3\xa5n. Nackdel f\xc3\xb6r torv \xc3\xa4r att den till skillnad mot mineralull etc \xc3\xa4r br\xc3\xa4nnbar och att den med tiden packar sig. I v\xc3\xa4ggar b\xc3\xb6r man d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r om m\xc3\xb6jligt efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r uppifr\xc3\xa5n fylla p\xc3\xa5 med mer torv._NEWLINE_Ibland har man f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrat v\xc3\xa4rmeisolation och fukttransport i betonggrunder genom att under gjutningen sticka ner skivor av sammanpressad torv i betongen innan denna \xc3\xa4nnu har stelnat. Dimensioneringen av s\xc3\xa5dana v\xc3\xa4ggar m\xc3\xa5ste naturligtvis g\xc3\xb6ras med h\xc3\xa4nsyn till att torvskivans b\xc3\xa4rande f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga \xc3\xa4r s\xc3\xa5 gott som f\xc3\xb6rsumbar j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med betongens._NEWLINE_I s\xc3\xa5 kallad torpargrund har torv anv\xc3\xa4nts till mullb\xc3\xa4nkar i syfte att h\xc3\xa5lla torrt under stugan._NEWLINE_Vid byggande av v\xc3\xa4gar, j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar och hus \xc3\xa4r torv en sv\xc3\xa5r ol\xc3\xa4genhet eftersom den sjunker ihop mycket \xc3\xa4ven under liten belastning. Torvmark \xc3\xa4r m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger ocks\xc3\xa5 skyddsv\xc3\xa4rd (naturv\xc3\xa4rdesklassad), och kan lokalt dr\xc3\xa4neras av n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna tunnlar och sk\xc3\xa4rningar med s\xc3\xa4nkt vattenniv\xc3\xa5 som f\xc3\xb6ljd, vilket kan ge skada p\xc3\xa5 torvmarkens milj\xc3\xb6._NEWLINE_I kristider har f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjorts att anv\xc3\xa4nda torv som sp\xc3\xa5nads\xc3\xa4mne, men de har inte varit s\xc3\xa4rskilt framg\xc3\xa5ngsrika._NEWLINE_Torv f\xc3\xb6rekommer fr\xc3\xa4mst i Europa, Nordamerika och norra Asien, i synnerhet i Ryssland, Irland, Skottland, norra Tyskland, Skandinavien och Estland.\n_START_SECTION_\nTorvbildning\n_START_PARAGRAPH_\nTorv bildas n\xc3\xa4r v\xc3\xa4xtmaterial p\xc3\xa5 grund av surhet och brist p\xc3\xa5 syre hindras fr\xc3\xa5n att brytas ned helt och h\xc3\xa5llet. Det best\xc3\xa5r huvudsakligen av v\xc3\xa5tmarksvegetation: fr\xc3\xa4mst myrv\xc3\xa4xter som mossor, halvgr\xc3\xa4s och buskar. Allteftersom den ackumuleras kan torven uppta vatten, och v\xc3\xa5tare f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden skapas l\xc3\xa5ngsamt och v\xc3\xa5tmarken breder ut sig. F\xc3\xb6rst uppst\xc3\xa5r n\xc3\xa4ringsrika k\xc3\xa4rr med k\xc3\xa4rrtorv. Under l\xc3\xa4mpliga f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden avskiljs ytvattnet genom avlagringar fr\xc3\xa5n det stillast\xc3\xa5ende grundvattnet. K\xc3\xa4rrvattnet f\xc3\xa5r ett l\xc3\xa5gt pH-v\xc3\xa4rde (3,4\xe2\x80\x933,7), knappt n\xc3\xa5gra n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen och endast lite syre frig\xc3\xb6rs s\xc3\xa5 att aerob och anaerob nedbrytning av v\xc3\xa4xtstoff h\xc3\xa4mmas. Fattigk\xc3\xa4rrets flora \xc3\xa4r anpassad f\xc3\xb6r dessa f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, och dess avlagringar bildar fattigk\xc3\xa4rret._NEWLINE_Vid torvbildningen genomg\xc3\xa5r v\xc3\xa4xtdelarna vissa kemiska processer \xe2\x80\x93 vanligen gemensamt betecknade som humifiering \xe2\x80\x93 som inneb\xc3\xa4r att v\xc3\xa4xtsubstansen avger en del av sitt syre och v\xc3\xa4te, s\xc3\xa5 att kolhalten \xc3\xb6kas. Om dessa processer fortg\xc3\xa5r under l\xc3\xa4ngre geologiska tidsrymder, \xc3\xb6verg\xc3\xa5r torven i \xc3\xa4nnu mer kolhaltiga bildningar: brunkol och stenkol._NEWLINE_Man har i vissa kollager identifierat flera av de jordarter som bygger upp de nutida torvmossarna. Men i dessa, som bildats under den geologiskt mycket korta tidsrymden efter den senaste istiden, spelar dessa l\xc3\xa5ngsamt verkande processer en mycket underordnad roll. Uppkomsten av sumpgas i vissa torvlager visar dock att f\xc3\xb6rvandlingen alltj\xc3\xa4mt fortg\xc3\xa5r. Torv bildas med en hastighet av cirka en millimeter per \xc3\xa5r._NEWLINE_De svenska torvmossarnas jordarter har n\xc3\xa4stan helt och h\xc3\xa5llet pr\xc3\xa4glats av de f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden som r\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 platsen d\xc3\xa4r de avlagrats._NEWLINE_R\xc3\xa5torven inneh\xc3\xa5ller ungef\xc3\xa4r 90\xc2\xa0% vatten, medan den i torkat tillst\xc3\xa5nd inneh\xc3\xa5ller cirka 60\xc2\xa0% kol och d\xc3\xa5 kan anv\xc3\xa4ndas som br\xc3\xa4nsle.\n_START_SECTION_\nOrsaker till olika egenskaper hos torv\n_START_PARAGRAPH_\nDeras humifieringsgrad, \xc3\xa4ven kallad huminositet, beror allts\xc3\xa5 i h\xc3\xb6g grad p\xc3\xa5 hur l\xc3\xa5ngt v\xc3\xa4xtdelarna brutits ned under sj\xc3\xa4lva avlagrandet, det vill s\xc3\xa4ga innan v\xc3\xa4xtdelarna sammanpackats till verklig torv. Om lufttilltr\xc3\xa4det \xc3\xa4r rikligt vid f\xc3\xb6rtorvningen s\xc3\xa5 uppkommer h\xc3\xb6ghumifierade torvtyper. Om lufttilltr\xc3\xa4det har f\xc3\xb6rhindras, till exempel genom att de torvbildande v\xc3\xa4xtdelarna varit vattenbet\xc3\xa4ckta, finner man vanligen obetydligt nedbrutna v\xc3\xa4xtdelar. H\xc3\xb6g huminositet kan dock uppkomma ocks\xc3\xa5 i fuktigt bildade torvtyper, genom att dysubstans utf\xc3\xa4lls under torvbildningen._NEWLINE_Avlagringsplatsens beskaffenhet best\xc3\xa4mmer ocks\xc3\xa5 torvens \xc3\xb6vriga egenskaper: dess botaniska sammans\xc3\xa4ttning, dess halt av olika mineral\xc3\xa4mnen och kv\xc3\xa4ve och s\xc3\xa5 vidare. De naturliga torvtyperna kan indelas efter vilken typ av v\xc3\xa4xtlighet de bildats ur, deras modersamh\xc3\xa4lle. Allteftersom detta varit en k\xc3\xa4rr- eller h\xc3\xb6gmossvegetation, ett komplex av sj\xc3\xb6v\xc3\xa4xter eller ett skogsbest\xc3\xa5nd, kan man urskilja k\xc3\xa4rrtorv, mosstorv, sj\xc3\xb6torv och skogstorv._NEWLINE_Den egenskap hos avlagringsplatsen som ut\xc3\xb6ver markfuktigheten framf\xc3\xb6r allt pr\xc3\xa4glar respektive torvtyp \xc3\xa4r tillg\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 olika mineraliska n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen. Om den \xc3\xa4r h\xc3\xb6g uppst\xc3\xa5r mer eller mindre askrika, ofta kalkrika och dessutom ganska ofta kv\xc3\xa4verika torvtyper, till exempel vissa k\xc3\xa4rrtorvstyper. Om n\xc3\xa4ringstillg\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r l\xc3\xa5g, bildas exempelvis den p\xc3\xa5 mineral\xc3\xa4mnen vanligen fattiga vitmosstorven. Vitmosstorv bildas framf\xc3\xb6r allt i h\xc3\xb6gmossar och en av dess mera konstanta egenskaper \xc3\xa4r dess l\xc3\xa5ga askhalt. Dess beskaffenhet och anv\xc3\xa4ndbarhet v\xc3\xa4xlar med den starkt varierande humifieringsgraden._NEWLINE_Vid l\xc3\xa5g huminositet ger vitmossornas i torven bevarade anatomiska struktur torven en betydande vattenuppsugningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga och l\xc3\xa5ghumifierad vitmosstorv ger det b\xc3\xa4sta torvstr\xc3\xb6et. I sj\xc3\xa4lva verket \xc3\xa4r det endast i undantagsfall som torvstr\xc3\xb6 och torvmull tillverkas av andra torvtyper. Om vitmossresterna \xc3\xa4r mer nedbrutna och huminositeten allts\xc3\xa5 h\xc3\xb6gre, s\xc3\xa5 blir vattenuppsugningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan mindre. D\xc3\xa5 blir torven t\xc3\xa4tare, och dess v\xc3\xa4rmev\xc3\xa4rde \xc3\xb6kas. Vitmosstorven inneh\xc3\xa5ller ofta knippen av of\xc3\xb6rmultnade tuvullsfibrer.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst\n_START_PARAGRAPH_\nDen totala f\xc3\xb6rekomsten av torvmark p\xc3\xa5 jorden uppskattas till 5 miljoner km\xc2\xb2, motsvarande ungef\xc3\xa4r 3,5\xc2\xa0% av jordytan. I norra Asien och p\xc3\xa5 nordamerikanska kontinenten finns st\xc3\xb6rre delen av dessa torvresurser samlade med likartade torvtyper som i Sverige. Vasiuganmyren i v\xc3\xa4stra Sibirien h\xc3\xa5ller p\xc3\xa5 54.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 ett av v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta sammanh\xc3\xa4ngande omr\xc3\xa5de med torv. I Europa \xc3\xa4r torvmarksarealen ungef\xc3\xa4r 5,5\xc2\xa0% av landarealen, vilket motsvarar cirka 560.000\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_I subtropiska och tropiska omr\xc3\xa5den finns andra typer av torvmark, som uppkommit vid l\xc3\xa5ngvariga \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar av flacka kustomr\xc3\xa5den eller d\xc3\xa4mts upp av att nya str\xc3\xa4nder bildats. Dessa torvtyper \xc3\xa4r mindre l\xc3\xa4mpliga som s\xc3\xa5v\xc3\xa4l br\xc3\xa4nsle som odlingsjord._NEWLINE_Sverige ligger (1995) som nummer sex av jordens l\xc3\xa4nder, n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller de 15\xc2\xa0% av sin areal som upptas av torvmark med mer \xc3\xa4n 50\xc2\xa0cm tjockt lager. Det motsvarar en yta om 63.000\xc2\xa0km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nInternationellt\n_START_PARAGRAPH_\nTorvt\xc3\xa4kt utformas efter \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l och grad av mekanisering, men g\xc3\xa5r i mycket till p\xc3\xa5 liknande vis i Finland, Irland och Ryssland som i Sverige.\n_START_SECTION_\nI Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Europa har man brutit torv i tusentals \xc3\xa5r. I Danmark har man funnit fynd av torvspadar fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern, och det \xc3\xa4r sannolikt att man \xc3\xa4ven i Sverige t\xc3\xa4ktat torv lika l\xc3\xa4nge._NEWLINE_Ursprungligen var h\xc3\xb6sten sk\xc3\xb6rdetid f\xc3\xb6r torv p\xc3\xa5 torvmossarna i Sverige._NEWLINE_Vid s\xc3\xa5 kallad sticktorvt\xc3\xa4kt skar man med en mycket skarp spade ut block om cirka 20\xc3\x9730\xc3\x9710\xc2\xa0cm. Detta gjordes ned till cirka 40\xc2\xa0cm under den niv\xc3\xa5 d\xc3\xa4r torven b\xc3\xb6rjade bli m\xc3\xa4ttad med vatten. Genom att sk\xc3\xa4ra ner till vattenniv\xc3\xa5n fick man automatiskt ett dike f\xc3\xb6r att avleda vattnet och torka dikeskanten inf\xc3\xb6r n\xc3\xa4sta \xc3\xa5rs sk\xc3\xb6rd av torv._NEWLINE_De skurna blocken fick sedan ligga och torka \xc3\xb6ver vintern. P\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsommaren st\xc3\xa4llde man upp dem p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gkant f\xc3\xb6r att sedan de torkat b\xc3\xa4rga dem i lador p\xc3\xa5 mossen eller p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden. Torven maldes sedan till torvstr\xc3\xb6, och anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att samla upp urin och g\xc3\xb6dsel i ladug\xc3\xa5rdarna. Sent p\xc3\xa5 vintern anv\xc3\xa4ndes den \xc3\xa4ldre brunna g\xc3\xb6dseln som n\xc3\xa4ring p\xc3\xa5 \xc3\xa5krarna._NEWLINE_Numera bryter man i Sverige torv p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga torvmossar med hj\xc3\xa4lp av traktorer. Man b\xc3\xb6rjar bryta torven i maj eller juni, n\xc3\xa4r det \xc3\xa4r bra torkv\xc3\xa4der. Sedan forts\xc3\xa4tter man hela sommaren tills det b\xc3\xb6rjar bli dagg, och torven d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte torkar. Vanligtvis \xc3\xa4r det s\xc3\xa4songsarbetare som \xc3\xa4r maskinf\xc3\xb6rare, till exempel sommarjobbande ungdomar. Ofta till\xc3\xa4mpas tolvtimmarsskift, dygnet runt. Enligt lag (1985:620) kr\xc3\xa4vs numera koncession, tillst\xc3\xa5nd av l\xc3\xa4nsstyrelsen f\xc3\xb6r energitorvt\xc3\xa4kt._NEWLINE_Det finns flera olika metoder f\xc3\xb6r att bryta torv. Produktionen av fr\xc3\xa4storv och stycketorv \xc3\xa4r vanligast. Fr\xc3\xa4storv produceras genom att en fr\xc3\xa4s l\xc3\xb6sg\xc3\xb6r ett tunt skikt av torvytan. Den l\xc3\xb6sa torven v\xc3\xa4nds sedan med en harvliknande v\xc3\xa4ndare, s\xc3\xa5 att den torkar snabbare. D\xc3\xa4refter samlas den upp direkt p\xc3\xa5 plats f\xc3\xb6r transport till en torvfabrik, eller s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rs den med hj\xc3\xa4lp av ett mobilt transportband till en l\xc3\xa5ng stack utmed ett eller flera j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gssp\xc3\xa5r p\xc3\xa5 mossen eller en v\xc3\xa4g. I stacken kan torven lagras under \xc3\xa5ret, och allt efter behov transporteras till fabriken. Stycketorv produceras genom att man tar upp torven fr\xc3\xa5n cirka en meters djup med en maskin. Den \xc3\xa4ltas i maskinen, och pressas ut genom munstycken i l\xc3\xa5nga korvar. Dessa l\xc3\xa4ggs p\xc3\xa5 marken f\xc3\xb6r torkning, och v\xc3\xa4nds efter n\xc3\xa5gra dagar. N\xc3\xa4r den \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4ckligt torr tas den in. Stycketorven lagras sedan i stack. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n kan den k\xc3\xb6ras med lastbil till f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning f\xc3\xb6r energiutvinning.\n_START_SECTION_\nTorv som klimatarkiv\n_START_PARAGRAPH_\nVitmosstorv kan anv\xc3\xa4ndas som ett arkiv f\xc3\xb6r att rekonstruera klimatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, och framf\xc3\xb6rallt hur f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i nederb\xc3\xb6rd och temperatur har avspeglats i torvens sammans\xc3\xa4ttning. En metod som tidigare anv\xc3\xa4nts \xc3\xa4r variationer i torvens humifieringsgrad, d\xc3\xa4r en l\xc3\xa5g nedbrytning anses avspegla ett fuktigare klimat, och en h\xc3\xb6g nedbrytningsgrad ett torrare klimat. Markerade \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngar fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6ghumifierad till l\xc3\xa5ghumifierad torv, s\xc3\xa5 kallade rekurrensytor, beskrevs fr\xc3\xa5n mossar i Mellansverige av bland andra Erik Granlund p\xc3\xa5 1920-talet. Idag finns ett flertal andra metoder f\xc3\xb6r att studera hur torven p\xc3\xa5verkats av klimatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, exempelvis analyser av s\xc3\xa5 kallade testata am\xc3\xb6bor som visar hur fuktighetsgraden varierat. I Nordv\xc3\xa4steuropa har \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngar till fuktigare (och eventuellt kallare) klimat, s\xc3\xa5 kallade "wet shifts", observerats i ett flertal mossar, bland annat f\xc3\xb6r ca 3600 och 2700 \xc3\xa5r sedan.\n_START_SECTION_\nKlassificering\n_START_PARAGRAPH_\nTrots att nybildningen av torv sker betydligt snabbare \xc3\xa4n fossila br\xc3\xa4nslen s\xc3\xa5 som kol, olja och naturgas s\xc3\xa5 r\xc3\xa4knas det i m\xc3\xa5nga sammanhang som ett s\xc3\xa5dant och har stora m\xc3\xa4ngder kol inlagrat. I ett tidsperspektiv p\xc3\xa5 upp till n\xc3\xa5gra hundra \xc3\xa5r visar studier att v\xc3\xa4xthusgasutsl\xc3\xa4ppen fr\xc3\xa5n torv motsvarar de fr\xc3\xa5n fossila br\xc3\xa4nslen. F\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning av torv ger allts\xc3\xa5 ett nettoutsl\xc3\xa4pp av koldioxid, till skillnad fr\xc3\xa5n (andra) biobr\xc3\xa4nslen._NEWLINE_Klassificeringen av torv skiljer sig \xc3\xa5t mellan det svenska elcertifikatssystemet, EU:s handelssystem f\xc3\xb6r koldioxidutsl\xc3\xa4pp och det internationella klimatf\xc3\xb6rhandlingarna inom FN.  Enligt b\xc3\xa5de Sverige och FN:s klimatpanel klassas torv som fossilt br\xc3\xa4nsle. Dock ing\xc3\xa5r torv i elcertifikatssystemet, d\xc3\xa4r annars bara f\xc3\xb6rnyelsebara energik\xc3\xa4llor r\xc3\xa4knas in. Enligt Energimyndigheten faller torv in under klassen \xe2\x80\x98\xc3\xb6vriga br\xc3\xa4nslen\xe2\x80\x99 tillsammans med fossilt avfall men \xc3\xa4r precis som biobr\xc3\xa4nslen befriad fr\xc3\xa5n energi- och koldioxidskatt. Dock \xc3\xa4r anv\xc3\xa4ndningen av torv belagd med svavelskatt. Inom handelssystemet f\xc3\xb6r utsl\xc3\xa4ppsr\xc3\xa4tter klassas torv som fossilt br\xc3\xa4nsle och inneb\xc3\xa4r allts\xc3\xa5 en extra kostnad f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndare.\n_START_SECTION_\nUtsl\xc3\xa4pp av v\xc3\xa4xthusgaser\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 v\xc3\xa5tmarker dikas s\xc3\xa4nks vattenniv\xc3\xa5erna och v\xc3\xa5tmarkerna torrl\xc3\xa4ggs. Detta leder till en syres\xc3\xa4ttning av de tidigare syrefattiga torvmarkerna vilket i sin tur inneb\xc3\xa4r att en aerob nedbrytning av detta organiska material kan inledas. N\xc3\xa4r de kv\xc3\xa4verika torvmarkerna blir tillg\xc3\xa4ngliga f\xc3\xb6r aeroba nedbrytare b\xc3\xb6rjar nedbrytningen av materialet vilket frig\xc3\xb6r v\xc3\xa4xthusgaser som koldioxid och kv\xc3\xa4vedioxid till atmosf\xc3\xa4ren. Or\xc3\xb6rda v\xc3\xa5tmarker genererar emissioner av metan d\xc3\xa5 gasen bildas under anaerob nedbrytning. Utsl\xc3\xa4ppen av v\xc3\xa4xthusgaser \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre fr\xc3\xa5n den dikade torvmarken j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med utsl\xc3\xa4ppen fr\xc3\xa5n or\xc3\xb6rda v\xc3\xa5tmarken trots de metanutsl\xc3\xa4pp som f\xc3\xb6rekommer fr\xc3\xa5n de sistn\xc3\xa4mnda. De \xc3\xa5rliga totala emissionerna av koldioxid fr\xc3\xa5n exploaterade torvmarker uppg\xc3\xa5r till mer \xc3\xa4n 2 miljarder ton, vilket motsvarar n\xc3\xa4stan 6% av v\xc3\xa4rldens koldioxidutsl\xc3\xa4pp. Av m\xc3\xa4nskliga aktiviteter st\xc3\xa5r jord- och skogsbruk f\xc3\xb6r den st\xc3\xb6rsta andelen av f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring av torvmark.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 sj\xc3\xb6ar och vattendrag\n_START_PARAGRAPH_\nVid brytning av torv gr\xc3\xa4vs diken i torvmossen f\xc3\xb6r att torrl\xc3\xa4gga torven och g\xc3\xb6ra brytningen m\xc3\xb6jlig. Detta leder till att grundvattenytan s\xc3\xa4nks, ytvatten rinner snabbare av och halten humus\xc3\xa4mnen \xc3\xb6kar i de n\xc3\xa4rliggande vattendragen. Det organiska materialet som frig\xc3\xb6rs i vattendragen bryts ned av mikroorganismer. Denna nedbrytning konsumerar syre vilket kan leda till kritiska syrehalter i n\xc3\xa4rliggande vattendrag om halterna av humus\xc3\xa4mnen blir f\xc3\xb6r h\xc3\xb6ga. Syrebristen hotar de syreberoende organismerna som lever i de f\xc3\xb6rorenade vattendragen. Syrebristen kan ocks\xc3\xa5 resultera i en frig\xc3\xb6ring av n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen bundna i bottensediment vilket i kombination av h\xc3\xb6ga halter av humus\xc3\xa4mnen leder till \xc3\xb6verg\xc3\xb6dning.'