b'\n_START_ARTICLE_\nLucia\n_START_SECTION_\nInledning\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt folktron var den 13 december en farlig natt eftersom m\xc3\xa5nga \xc3\xb6vernaturliga makter var i r\xc3\xb6relse d\xc3\xa5. Man trodde \xc3\xa4ven att djuren kunde tala under lucianatten. Alla julf\xc3\xb6rberedelser skulle vara klara till luciadagen och det firade man med att \xc3\xa4ta och dricka lite extra. \xc3\x84ven husdjuren fick extra foder. Under 1300-talet, d\xc3\xa5 Europa hade den julianska kalenderr\xc3\xa4kningen, inf\xc3\xb6ll luciadagen samtidigt som vintersolst\xc3\xa5ndet p\xc3\xa5 norra halvklotet._NEWLINE_Lucia \xc3\xa4r en av de f\xc3\xa5 h\xc3\xb6gtider i de skandinaviska protestantiska l\xc3\xa4nderna som \xc3\xa4r namngivet efter ett helgon: Sankta Lucia, skyddshelgonet f\xc3\xb6r Syrakusa som dog p\xc3\xa5 300-talet. Namnet p\xc3\xa5 ljush\xc3\xb6gtiden \xc3\xa4r en senare f\xc3\xb6reteelse \xc3\xa4n sj\xc3\xa4lva firandet._NEWLINE_Luciafirande och besl\xc3\xa4ktade traditioner har genomg\xc3\xa5tt en utveckling genom \xc3\xa5rhundradena; omkring sekelskiftet 1900 etablerades en gemensam och allm\xc3\xa4nt spridd luciatradition i Sverige. Den moderna svenska luciatraditionen har troligen ett starkare ursprung i V\xc3\xa4stsverige, i Dalsland, Bohusl\xc3\xa4n,  V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland och V\xc3\xa4rmland. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n har den spritt sig \xc3\xb6ver hela Sverige. _NEWLINE_Under 1900-talet har luciafirandet spritts till andra omr\xc3\xa5den och delar av v\xc3\xa4rlden s\xc3\xa5som finlandssvenska omr\xc3\xa5den i Finland, delvis i Danmark och Norge. Under 1920-talet spreds luciafirandet till USA genom svenskamerikanska f\xc3\xb6reningar, och kompletterades 1939 med luciat\xc3\xa4vlingar liknande dem i Sverige._NEWLINE_P\xc3\xa5 Sicilien, d\xc3\xa4r helgonet Sankta Lucia f\xc3\xb6ddes, finns en luciatradition d\xc3\xa4r barnen l\xc3\xa4mnar \xc3\xb6ver mat till helgonet samt till en "flygande \xc3\xa5sna" som hj\xc3\xa4lper Lucia att ge presenter. Om barnen r\xc3\xa5kar se henne kommer hon enligt s\xc3\xa4gnen att kasta aska i deras \xc3\xb6gon, s\xc3\xa5 att de blir tillf\xc3\xa4lligt blinda.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nLucia kommer av latinets lux (i genitiv lucis), som betyder ljus. P\xc3\xa5 Sicilien \xc3\xa4r Lucia ett namn som betyder den ljusa. Lucius \xc3\xa4r den maskulina varianten av namnet. Ordstammen f\xc3\xb6r lux och lucis \xc3\xa4r i sin tur ett urindoeuropeiskt arvord.\n_START_SECTION_\nJulfasta och \xc3\xa5rets l\xc3\xa4ngsta natt\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n medeltiden finns uppgifter om firandet av julfastans ing\xc3\xa5ng. P\xc3\xa5 lucianatten slaktades julgrisen och det festades natten l\xc3\xa5ng. Under 1300-talet, d\xc3\xa5 den julianska kalendern g\xc3\xa4llde i Sverige och d\xc3\xa4rmed \xc3\xa4ven i Finland, var lucianatten \xc3\xa5rets l\xc3\xa4ngsta natt. D\xc3\xa5 ans\xc3\xa5g man att \xc3\xb6vernaturliga makter var ute och h\xc3\xa4rjade och att det d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r var b\xc3\xa4st att h\xc3\xa5lla sig vaken. \xc3\x85rets l\xc3\xa4ngsta natt var detsamma som midvinter och fungerade som motsvarighet till midsommaren. Vid den m\xc3\xb6rkaste tiden p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret i det f\xc3\xb6rkristna Norden, besv\xc3\xa4rjades ljusets makter f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 ljuset att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda. Det \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n dessa f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar kopplade till ljus, m\xc3\xb6rker och \xc3\xa5rets g\xc3\xa5ng, som den svenska ljush\xc3\xb6gtiden runt den 13 december ursprungligen h\xc3\xa4rstammar. Traditionen med en ljusbringande kvinnogestalt kan ha sitt ursprung i en hednisk ljusgudinna. Luciah\xc3\xb6gtiden kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r s\xc3\xa4gas vara ett exempel p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de synkretism och kristianisering._NEWLINE_Vintersolst\xc3\xa5ndet var l\xc3\xa4nge i folktron en farlig natt, d\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdsfolket gjorde b\xc3\xa4st i att h\xc3\xa5lla sig inomhus, och helst inte g\xc3\xa5 och l\xc3\xa4gga sig (lussevaka). Vintersolst\xc3\xa5ndet var allts\xc3\xa5 m\xc3\xb6rkrets natt, men ocks\xc3\xa5 inledningen p\xc3\xa5 julen: Grisen skulle vara slaktad den 13 december, och inte allt f\xc3\xb6r mycket arbete skulle \xc3\xa5terst\xc3\xa5 innan jul. Under 1500- och 1600-talen intr\xc3\xa4ffade vintersolst\xc3\xa5ndet/midvinter den 11 december. Genom f\xc3\xb6rskjutningen vid inf\xc3\xb6randet av den gregorianska kalendern blev lucianatten inte l\xc3\xa4ngre \xc3\xa5rets l\xc3\xa4ngsta natt utan vintersolst\xc3\xa5ndet/midvinter intr\xc3\xa4ffar nu i st\xc3\xa4llet 21 eller 22 december._NEWLINE_Men i folktron levde 13 december kvar som \xc3\xa5rets l\xc3\xa4ngsta natt, d\xc3\xa5 man skulle h\xc3\xa5lla sig inomhus, stanna uppe och vaka, kanske (om man var ung) g\xc3\xa5 s\xc3\xa5ng- och tiggarrundor i de kringliggande g\xc3\xa5rdarna, och d\xc3\xa5 ljus och m\xc3\xb6rker hade en s\xc3\xa4rskild betydelse. Traditionen att fira ljus och m\xc3\xb6rker vid midvintertid levde allts\xc3\xa5 vidare in i 1600- och 1700-talets bondesamh\xc3\xa4lle._NEWLINE_Luciadagen kallades p\xc3\xa5 sina h\xc3\xa5ll lillejul, och ans\xc3\xa5gs ocks\xc3\xa5 vara den dag d\xc3\xa5 bak, tr\xc3\xb6sk, och brygd skulle vara avslutade f\xc3\xb6r \xc3\xa5ret._NEWLINE_Firandet var vanligast runt V\xc3\xa4nern i sydv\xc3\xa4stra Sverige, det vill s\xc3\xa4ga i Bohusl\xc3\xa4n, V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, Dalsland och V\xc3\xa4rmland. Exakt varf\xc3\xb6r den geografiska f\xc3\xb6rdelningen s\xc3\xa5g ut s\xc3\xa5 vet man inte, och mer forskning p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det beh\xc3\xb6vs. Dock \xc3\xa4r det klart att liknande traditioner f\xc3\xb6rekommit i \xc3\xb6stra Norge, d\xc3\xa4r lucia/midvinter i folktron g\xc3\xa5tt under beteckningen lussinatt, med en m\xc3\xa4ngd f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar om \xc3\xb6vernaturliga krafter kopplade till midvinternatten.\n_START_SECTION_\nLussi\n_START_PARAGRAPH_\nLussinatta intr\xc3\xa4ffade den 13 december och det var d\xc3\xa5 som Lussi, eller Lussek\xc3\xa4ringen, en kvinnovarelse med onda egenskaper likt en kvinnlig demon eller h\xc3\xa4xa, kom ridande genom luften med sina f\xc3\xb6ljeslagare som kallades f\xc3\xb6r lussiferda. I vissa trakter, s\xc3\xa4rskilt i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, handlade i st\xc3\xa4llet om en man, Lussegubben. Lucialegenden var k\xc3\xa4nd i Norden f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1200-talet, och f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1300-talet var namnet allm\xc3\xa4nt k\xc3\xa4nt som namn p\xc3\xa5 dagen. Lussi \xc3\xa4r med all sannolikhet en personifikation av dagen, utan koppling till helgonet. Under tiden mellan lussinatta och julen trodde man att troll och onda andar var s\xc3\xa4rskilt aktiva utomhus. Det var synnerligen farligt att vara ute under sj\xc3\xa4lva lussinatta. Barn som hade beg\xc3\xa5tt illd\xc3\xa5d beh\xc3\xb6vde akta sig extra noga, d\xc3\xa5 Lussi kunde komma ner f\xc3\xb6r skorstenen och r\xc3\xb6va bort dem. Och om vissa av julens f\xc3\xb6rberedelser inte blev klara, kunde Lussi straffa g\xc3\xa5rden i fr\xc3\xa5ga._NEWLINE_Olof Rudbeck d.\xc3\xa4. gjorde i sin Atlantica ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att koppla f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen mellan en Lussi och den grekiska mytologins Demeter. Denna identifikation upprepades senare av Erland Hofsten i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet, men anses idag som ett utslag av G\xc3\xb6ticism. Tyv\xc3\xa4rr ger Rudbeck inte n\xc3\xa5gon beskrivning av Lussitraditionen s\xc3\xa5som den s\xc3\xa5g ut i slutet av 1600-talet. _NEWLINE_Liknande traditioner har funnits \xc3\xa4ven i andra l\xc3\xa4nder, bland annat B\xc3\xb6hmen._NEWLINE_I V\xc3\xa4rmland uppstod en n\xc3\xa5got annan tradition. Erland Hofsten ber\xc3\xa4ttade i sin otryckta Beskrifning \xc3\xb6fwer Wermeland i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet om vad han uppfattade som ett Warimanniens \xc3\xa5lder til upbruk och beboande, i dy thet kan gifwa wid handen thenna f\xc3\xa4st h\xc3\xa4r hafwa satt sig f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n n\xc3\xa5gon annan ort av Swea och Gi\xc3\xb6ta, em\xc3\xa4dan the ther om eij enss h\xc3\xb6rt, men the emot then sedan af hedenh\xc3\xb6\xc3\xb6s h\xc3\xa4r warit brukat. Tyv\xc3\xa4rr ges ingen utf\xc3\xb6rligare beskrivning av vad festen gick ut p\xc3\xa5. Hofstens teorier om festens hedniska ursprung \xc3\xa4r dock med all f\xc3\xb6rmodan \xc3\xb6verdriven. _NEWLINE_I den f\xc3\xb6rsta tryckta V\xc3\xa4rmlandsbeskrivningen, Erik Fernows Beskrifning \xc3\xb6fwer W\xc3\xa4rmeland 1773, ges dock en fylligare beskrivning av Lussetraditionen i V\xc3\xa4rmland: Man skall den dagen wara uppe at \xc3\xa4ta bittida om ottan, hos somlige t\xc3\xb6r ock et litet rus slinka med p\xc3\xa5 k\xc3\xb6pet. Sedan l\xc3\xa4gger man sig at sofwa, och d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 \xc3\xa4tes ny frukost. Hos B\xc3\xb6nderne kallas detta \'\xc3\xa4ta Lussebete\', men hos de f\xc3\xb6rn\xc3\xa4mare \'fira Luci\xc3\xa4ottan\'. Medan Hofsten beskrev seden som endast f\xc3\xb6rekommande hos allmogen, s\xc3\xa4ger Fernow att den f\xc3\xb6rekom \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 herrg\xc3\xa5rdarna._NEWLINE_Den verkar \xc3\xa4ven ha spridit sig utanf\xc3\xb6r V\xc3\xa4rmland. 1791 firades Lucia vid den V\xc3\xa4rml\xc3\xa4ndska nationen i Lund. Prosten C. Fr. Nyman ber\xc3\xa4ttare i den otryckta M\xc3\xa4rkv\xc3\xa4rdigheter uti Ingelstads h\xc3\xa4rad fr\xc3\xa5n en resa i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland 1764, hur han d\xc3\xa5 st\xc3\xb6tte p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6r honom helt ok\xc3\xa4nda luciatraditionen: R\xc3\xa4tt som jag l\xc3\xa5g i min b\xc3\xa4sta s\xc3\xb6mn, h\xc3\xb6rdes en Vocalmusique utan f\xc3\xb6r min d\xc3\xb6rr, hvaraf jag v\xc3\xa4cktes. Strax derp\xc3\xa5 intr\xc3\xa4dde f\xc3\xb6rst ett hvit-kl\xc3\xa4dt fruntimmer med g\xc3\xb6rdel om lifvet, liksom en vinge p\xc3\xa5 hvardera axeln, stora it\xc3\xa4nda ljus i hwar sin stora silfversljusstake, som sattes p\xc3\xa5 bordet, och strax derp\xc3\xa5 kom en annan med ett litet dukadt bord, f\xc3\xb6rsedt med allehanda kr\xc3\xa4seliga, \xc3\xa4teliga och v\xc3\xa5tvaror, som nedsattes mitt f\xc3\xb6r s\xc3\xa4ngarna... det \xc3\xa4r Lussebete. Det \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4nda dokumentationen av n\xc3\xa5got som kan liknas vid en Lucia. 1791 firades Luciadagen p\xc3\xa5 \xc3\x85ker\xc3\xb6 slott enligt h\xc3\xa4vdvunnen sed. Ebba Sparre har beskrivit i ett brev till sin syster hur hon v\xc3\xa4cktes av fiolspel, och d\xc3\xa5 hon \xc3\xb6ppnade \xc3\xb6gonen fick se tv\xc3\xa5 av tj\xc3\xa4nsteflickorna med f\xc3\xb6rvaltarens dotter och en hush\xc3\xa5llerska komma in i kammaren, helt vitkl\xc3\xa4dda med blomstergirlanger p\xc3\xa5 huvudena och b\xc3\xa4rande mellan sig ett slags altare, med en korg i guldpapper och med 16 brinnande ljus._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen en lucia med ljus p\xc3\xa5 huvudet finns dokumentariskt belagd \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1820, och det handlade d\xc3\xa5 om en manlig lucia. En bruksinspektor i Skinnskatteberg ber\xc3\xa4ttar: ... d\xc3\xa5 sex r\xc3\xa4tter voro f\xc3\xb6rt\xc3\xa4rde och endast den sjunde, kakan, \xc3\xa5terstod, \xc3\xb6fverraskades g\xc3\xa4sterna af en egendomlig syn. Dubbeld\xc3\xb6rrarna till f\xc3\xb6rstugan uppslogos, och in tr\xc3\xa4dde en dr\xc3\xa4ng kl\xc3\xa4dd i hvitt lakan, med en krans af ljus p\xc3\xa5 hufvudet och b\xc3\xa4rande en v\xc3\xa4ldig b\xc3\xa5l med gl\xc3\xb6ggus. Egentligen borde det varit en tjenstflicka, ty han skulle f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla Sancta Lucia, men, f\xc3\xb6rmodligen f\xc3\xb6r b\xc3\xb6rdans skull, hade d\xc3\xa4rtill i senare tider tagits en karl._NEWLINE_En manlig Lucia verkar dock inte ha varit helt unik. Otto U. Marin beskriver 1837 lussefirandet hos ett herrskap S., som hade f\xc3\xb6r sed att fira denna morgonstund i likhet med hvad \xc3\xb6fligt \xc3\xa4r uti en del provinser. Vid mitten av 1800-talet b\xc3\xb6rjar Luciatraditionen att sprida sig allt mer, d\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mst i de v\xc3\xa4stsvenska landskapen, inklusive G\xc3\xb6teborg och v\xc3\xa4stra Bergslagen._NEWLINE_M\xc3\xb6jligen har Lucia som en flicka med ljus i h\xc3\xa5ret influerats av den tyska traditionen med Christkindlein eller Kinken Jes. Seden har bland annat f\xc3\xb6rekommit hos estlandssvenskar och Sophie von Knorring har i sina memoarer ber\xc3\xa4ttat att man i hennes mormors hem tidigare hade en Kinkengessom \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade julklapparna, f\xc3\xb6r att 1807 ers\xc3\xa4ttas av Julbocken. P\xc3\xa5 ett tyskt kopparstick fr\xc3\xa5n 1700-talet visas en "Das Christibescherens oder der fr\xc3\xb6hliche Morgen" med en figur med ljusst\xc3\xa5lande krona p\xc3\xa5 huvudet och ett ljus i vardera handen som liknar v\xc3\xa5r Lucia. I Stj\xc3\xa4rngossespelen i v\xc3\xa4stra N\xc3\xa4rke beskrivs 1884 en "ljusskottb\xc3\xa4rare" som upptr\xc3\xa4dde i en rund m\xc3\xb6ssa av r\xc3\xb6dt och hvitt papper med kulle; uti densamma sitta fyra ljusstakar med ljus uti. Han var \xc3\xa4ven vitkl\xc3\xa4dd med ett r\xc3\xb6tt band om livet. Nils Keyland har beskrivit ett v\xc3\xa4rml\xc3\xa4ndskt stj\xc3\xa4rngossespel d\xc3\xa4r stj\xc3\xa4rnb\xc3\xa4raren bar "ljus p\xc3\xa5 huvudet, f\xc3\xa4stade p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon slags krus av halm". Ljusskottb\xc3\xa4raren har dock inte identifierats med jesusbarnet, utan snarare med den "s\xc3\xa5ng\xc3\xa4ngel" som f\xc3\xb6rekommer i Staffansspelen.\n_START_SECTION_\nLekbrudar\n_START_PARAGRAPH_\nEtt annat ursprung f\xc3\xb6r Luciatraditionen \xc3\xa4r troligen \xc3\xa4ven de lekbrudar som f\xc3\xb6rekommit i flera landskap. Det vanligaste \xc3\xa4r att de f\xc3\xb6rekommer under v\xc3\xa5rtiden som pingstbrud, majbrud, midsommarbrud eller blomsterbrud. I V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland har pingstbrudar varit vanligast. Liknande har dock f\xc3\xb6rekommit \xc3\xa4ven under vitertid. Louise Hagberg har dokumenterat en uppteckning som trettondagsbrudar i Virserums socken i Sm\xc3\xa5land, och i \xc3\x96sterbottens svenskbygder har tjugondagsbrudar f\xc3\xb6rekommit. En liknande tradition har sp\xc3\xa5rats i Tv\xc3\xa4rreds socken i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tand d\xc3\xa4r man p\xc3\xa5 Knutdagen kl\xc3\xa4dde en pojke till brudgum och en flicka till brud. I Kville i norra Bohusl\xc3\xa4n har samma sed sp\xc3\xa5rats till tjugondagen och till Felixdagen (14 januari).\n_START_SECTION_\nUngdomstraditioner\n_START_PARAGRAPH_\nUngdomarna hade sin egen tradition p\xc3\xa5 \xc3\xa5rets l\xc3\xa4ngsta natt. Det var att dra runt mellan g\xc3\xa5rdarna i grannskapet och sjunga visor, f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt f\xc3\xa5 pengar och g\xc3\xa5vor, sk\xc3\xa4mta och skr\xc3\xa4mmas lite. Ofta sj\xc3\xb6ngs n\xc3\xa5gra av de m\xc3\xa5nga Staffansvisorna, som i sista versen ofta har en anspelning p\xc3\xa5 br\xc3\xa4nnvin eller g\xc3\xa5vor, vilket man ville ha fr\xc3\xa5n g\xc3\xa5rden man sj\xc3\xb6ng f\xc3\xb6r. Samma fenomen upptr\xc3\xa4dde p\xc3\xa5 valborgsnatten d\xc3\xa5 det kallades att sjunga maj. S\xc3\xa5v\xc3\xa4l tiggar- och sk\xc3\xa4mts\xc3\xa5ngen kring lucia, som att sjunga maj har allts\xc3\xa5 \xc3\xb6verlevt in i v\xc3\xa5ra dagar, fast i f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade former.\n_START_SECTION_\nHerrg\xc3\xa5rdarnas firande och Christkindlein\n_START_PARAGRAPH_\nMan firade, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l hos allmogen som p\xc3\xa5 herrg\xc3\xa5rdarna med mat och dryck. I herrg\xc3\xa5rdsmilj\xc3\xb6erna uppstod under tidigt 1800-tal, en tradition med att en vitkl\xc3\xa4dd kvinnogestalt ingick som en del i vakandet. En av g\xc3\xa5rdens kvinnor kl\xc3\xa4dde sig i vitt och fick b\xc3\xa4ra en ljuskrans i h\xc3\xa5ret. Traditionen tros ha kommit under sent 1700-tal fr\xc3\xa5n Tyskland, d\xc3\xa4r en flicka kl\xc3\xa4ddes upp f\xc3\xb6r att vara Christkindlein, med t\xc3\xa4nda ljus i h\xc3\xa5ret som f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llde en gloria. Den ljusa luciagestalten kan s\xc3\xa5ledes ursprungligen ha kopplingar till bilden av jesusbarnet i krubban._NEWLINE_Traditionen med en ljuskl\xc3\xa4dd kvinnogestalt v\xc3\xa4xte sig allt starkare i herrg\xc3\xa5rdsmilj\xc3\xb6erna kring V\xc3\xa4nern under 1800-talets f\xc3\xb6rsta decennier. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjade den under mitten av 1800-talet sakta sippra ut till andra sammanhang \xe2\x80\x93 till exempel till universitetens studentmilj\xc3\xb6er, men ocks\xc3\xa5 till allmogen i V\xc3\xa4nerlandskapen.\n_START_SECTION_\nHelgongestalten Lucia i svensk tradition\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa5v\xc3\xa4l heliga Lucias helgondag den 13 december som namnet p\xc3\xa5 Lucifer, (som sades vara s\xc3\xa4rskilt aktiv den natten), ligger n\xc3\xa4ra latinets ord f\xc3\xb6r ljus (lux). Men seden att h\xc3\xb6gtidligh\xc3\xa5lla och besv\xc3\xa4rja solens \xc3\xa5terkomst har snarare f\xc3\xb6rkristna r\xc3\xb6tter. Det r\xc3\xb6da sidenband som Lucia numera har om midjan s\xc3\xa4gs symbolisera Lucias martyrd\xc3\xb6d. Ut\xc3\xb6ver det har den svenska luciagestalten egentligen mycket lite med helgonet Lucia att g\xc3\xb6ra.\n_START_SECTION_\nFirandet\n_START_PARAGRAPH_\nEtt vanligt luciat\xc3\xa5g best\xc3\xa5r av ett f\xc3\xb6lje som sjunger s\xc3\xa5nger och visor med Lucia-, Staffans- och jultema. Eventuellt har man ocks\xc3\xa5 med sig och bjuder p\xc3\xa5 kaffe eller gl\xc3\xb6gg, lussebullar och pepparkakor, alternativt har publiken redan bjudits p\xc3\xa5 detta n\xc3\xa4r luciat\xc3\xa5get kommer. Det moderna luciat\xc3\xa5get har alltid en lucia, kl\xc3\xa4dd i vitt med ljuskrona p\xc3\xa5 huvudet och ett r\xc3\xb6tt band om magen. Lucian f\xc3\xb6ljs av t\xc3\xa4rnor, i likadana vita l\xc3\xa5nga s\xc3\xa4rkar som lucian men med glitter eller kransar i h\xc3\xa5ret och ibland \xc3\xa4ven glitter eller andra band om midjan. Stj\xc3\xa4rngossar som framf\xc3\xb6r Staffansvisan brukar h\xc3\xb6ra till. S\xc3\xa4rskilt n\xc3\xa4r luciat\xc3\xa5gen best\xc3\xa5r av barn har man ofta med tomtenissar och ibland pepparkaksgubbar. _NEWLINE_Friluftsmuseet Skansen tog upp luciatraditionen 1893 i Bolln\xc3\xa4sstugan, d\xc3\xa5 mest som en gammal tradition v\xc3\xa4rd att bevara. Det moderna luciafirandet fick en skjuts n\xc3\xa4r Stockholms Dagblad 1927 arrangerade en luciat\xc3\xa4vling med ett offentligt luciat\xc3\xa5g i Stockholm. Seden fick d\xc3\xa4refter snabbt efterf\xc3\xb6ljare \xc3\xb6ver hela landet inte minst genom lokalpressens initiativ. 1973\xe2\x80\x931980 kr\xc3\xb6ntes Sveriges Lucia p\xc3\xa5 Skansen, efter omr\xc3\xb6stning i tidskriften \xc3\x85ret Runt. Luciakr\xc3\xb6ningen p\xc3\xa5 Skansen har sedan fortsatt med andra samarbetspartner.\n_START_SECTION_\nNyt\xc3\xa4nkanden och normbrytning\n_START_PARAGRAPH_\nI dag \xc3\xa4r formerna f\xc3\xb6r hur ett traditionellt luciafirande ska g\xc3\xa5 till v\xc3\xa4ldigt starkt omhuldade. Detta visade sig genom reaktionerna p\xc3\xa5 SVT:s Luciamorgon 2004, ett luciaprogram som ankn\xc3\xb6t till \xc3\xa4ldre folklig luciatradition. Sveriges Television och radions Ring P1 fick mottaga m\xc3\xa5nga klagom\xc3\xa5l om att de inte fick h\xc3\xb6ra de vanliga lucias\xc3\xa5ngerna och se de vanliga luciautstyrslarna._NEWLINE_Hatstormar har v\xc3\xa4ckts n\xc3\xa4r m\xc3\xb6rkhyade barn brutit mot normen och f\xc3\xa5tt ikl\xc3\xa4 sig luciakronan men m\xc3\xb6tts med starka motreaktioner. Pojkar har ocks\xc3\xa5 upptr\xc3\xa4tt som lucia trots att det v\xc3\xa4ckt starka protester bland traditionalister. Och det \xc3\xa4r numera fritt fram att nominera sk\xc3\xa4ggiga m\xc3\xa4n i vissa st\xc3\xa4der i Sverige att bli lucia. Faktum \xc3\xa4r att redan p\xc3\xa5 1800-talet kunde m\xc3\xa4n bli lucior. F\xc3\xb6rklaringen var att luciatraditionen f\xc3\xb6rst fick f\xc3\xa4ste vid universiteten. Och p\xc3\xa5 dessa fanns inga kvinnliga studenter vid den tiden._NEWLINE_\xc3\x84ven operas\xc3\xa5ngaren Rickard S\xc3\xb6derberg har officiellt varit lucia och d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvaste Nordiska museet._NEWLINE_Numera firas Lucia p\xc3\xa5 skolor, f\xc3\xb6rskolor, i f\xc3\xb6reningar och p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga arbetsplatser. M\xc3\xa5nga barn g\xc3\xa5r luciat\xc3\xa5g och lussar f\xc3\xb6r sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar och grannar, f\xc3\xb6r s\xc3\xa5ngerna de sjunger f\xc3\xa5r de ofta godis i geng\xc3\xa4ld. P\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga platser utses genom omr\xc3\xb6stningar i lokaltidningar ortens lucia. Den st\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rliga luciakonserten \xc3\xa4ger rum i Globen i Stockholm, d\xc3\xa4r Adolf Fredriks musikklasser, Stockholms musikgymnasium och Stockholms l\xc3\xa4ns bl\xc3\xa5sarsymfoniker spelar och sjunger. Detta luciat\xc3\xa5g har bland annat blivit omn\xc3\xa4mnt i Guinness Rekordbok som v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta med \xc3\xb6ver 1\xc2\xa0200 medverkande._NEWLINE_F\xc3\xb6r den svenska polisen kan Lucia vara en mindre trevlig h\xc3\xb6gtid, med mycket ungdomsfylleri. F\xc3\xb6r att motarbeta detta har man bland annat i m\xc3\xa5nga svenska st\xc3\xa4der b\xc3\xb6rjat arrangera s\xc3\xa5 kallad nattbio i st\xc3\xa4llet._NEWLINE_Det \xc3\xa4r tradition p\xc3\xa5 Grand H\xc3\xb4tel i Stockholm att bjuda nobelpristagarna (de som stannat kvar i Stockholm efter nobelprisutdelningen den 10 december f\xc3\xb6r att delta i andra nobelarrangemang) p\xc3\xa5 ett luciat\xc3\xa5g p\xc3\xa5 morgonen den 13 december. Lika traditionsenligt brukar kv\xc3\xa4llspressen rapportera om nobelpristagarnas stora f\xc3\xb6rv\xc3\xa5ning. Den gladaste reaktionen kom fr\xc3\xa5n italienaren Dario Fo, nobelpristagare i litteratur 1997, som dansade runt och sj\xc3\xb6ng duett med Lucia, d\xc3\xa5 med originaltexten p\xc3\xa5 italienska.\n_START_SECTION_\nFinlandssvensk tradition\n_START_PARAGRAPH_\nLucia firas allm\xc3\xa4nt \xc3\xb6verallt i Svenskfinland enligt samma traditioner som i Sverige. Det finns bel\xc3\xa4gg f\xc3\xb6r att Svenska fruntimmersskolan i \xc3\x85bo hade en Lucia sedan 1898, och 1913 f\xc3\xb6rekom en Lucia vid V\xc3\xb6r\xc3\xa5 folkh\xc3\xb6gskola. Vid H\xc3\xb6gvalla seminariums husmodersskola har seden med en lussande Lucia uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5llits fr\xc3\xa5n 1919. Hela Finlands f\xc3\xb6rsta Lucia korades \xc3\xa5r 1936 av f\xc3\xb6reningen Brage i Vasa. Den officiella Finlands Lucia v\xc3\xa4ljs sedan 1950-talet i en omr\xc3\xb6stning som ordnas av Samfundet Folkh\xc3\xa4lsan, tidningen Hufvudstadsbladet och Svenska Yle och hon kr\xc3\xb6ns i Helsingfors domkyrka. D\xc3\xa4refter k\xc3\xb6r kortegen genom centrala Helsingfors. Samtidigt har m\xc3\xa5nga svensk- och tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga kommuner egna lucior, och i m\xc3\xa5nga finlandssvenska dagstidningar r\xc3\xb6stas lokala lucior fram. Daghem och skolor ordnar egna t\xc3\xa5g.\n_START_SECTION_\nDanskt, norskt och isl\xc3\xa4ndskt luciafirande\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark firades luciadag f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen officiellt den 13 december 1944, som en \xe2\x80\x9ddirektimport\xe2\x80\x9d fr\xc3\xa5n Sverige p\xc3\xa5 initiativ av Franz Wend, sekreterare i F\xc3\xb6reningen Norden. Det var d\xc3\xa5 ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att \xe2\x80\x9dbringa ljus i en tid av m\xc3\xb6rker\xe2\x80\x9d. Det blev en protest mot Tysklands milit\xc3\xa4ra ockupation av Danmark under andra v\xc3\xa4rldskriget, vilket var vad som egentligen s\xc3\xa5gs som m\xc3\xb6rkret, snarare \xc3\xa4n det astronomiska m\xc3\xb6rkret, men Lucia har sedan dess blivit tradition. P\xc3\xa5 danska sjungs en egen, fri \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av den svenska lucias\xc3\xa5ngen._NEWLINE_\xc3\x84ven till Norge och i n\xc3\xa5gon m\xc3\xa5n Island har den svenska luciatraditionen spritts, men det \xc3\xa4r i f\xc3\xb6rsta hand fr\xc3\xa5ga om underh\xc3\xa5llning vid officiella arrangemang eller fester p\xc3\xa5 daghem, mer s\xc3\xa4llan i hemmen.\n_START_SECTION_\nItaliensk luciatradition\n_START_PARAGRAPH_\nI delar av Italien f\xc3\xb6rekommer en luciatradition som helt skiljer sig fr\xc3\xa5n den svenska. I Syrakusa p\xc3\xa5 Sicilien, d\xc3\xa4r sankta Lucia \xc3\xa4r skyddshelgon, genomf\xc3\xb6rs firanden av heliga Lucia den 13 december samt i maj. Sedan n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r brukar ocks\xc3\xa5 en Lucia och n\xc3\xa5gra t\xc3\xa4rnor av svensk typ delta i sankta Lucias procession i Syrakusa. Helgonet Lucia \xc3\xa4r \xc3\xa4ven popul\xc3\xa4rt bland barn i vissa delar av nord\xc3\xb6stra Italien, d\xc3\xa4r hon ger presenter till sn\xc3\xa4lla barn och kol till stygga barn.'