b'\n_START_ARTICLE_\nNya Frankrike\n_START_SECTION_\nAkadien\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta folkr\xc3\xa4kningen 1671 fann en fransktalande befolkning i Akadien som uppgick till mer \xc3\xa4n 400 personer, av vilka 200 bodde i Port-Royal. 1701 fanns det omkring 1400 fransktalande akadier och 1755, n\xc3\xa4r landet \xc3\xb6vertogs av britterna och de b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6rdriva den fransktalande befolkningen, hade inv\xc3\xa5narantalet stigit till \xc3\xb6ver 13 000 och d\xc3\xa5 var inte f\xc3\xa4stningsstaden Louisbourg inr\xc3\xa4knad.\n_START_SECTION_\nNya Frankrike pr\xc3\xa4glades av kriget\n_START_PARAGRAPH_\nUnder ett \xc3\xa5rhundrade r\xc3\xa5dde ett brutalt krig mellan de franska kolonisterna i Canada och Irokesf\xc3\xb6rbundet. N\xc3\xa4r Samuel de Champlain deltog i krigst\xc3\xa5g 1609 tillsammans med sina huronska och algonkinska handelspartners, sk\xc3\xb6t och d\xc3\xb6dade han tv\xc3\xa5 irokesh\xc3\xb6vdingar i s\xc3\xb6dra \xc3\xa4nden av Lake Champlain. Denna h\xc3\xa4ndelse var utg\xc3\xa5ngspunkten ett l\xc3\xa5ngt och bittert krig mellan Nya Frankrike och Irokesf\xc3\xb6rbundet. Irokesernas samh\xc3\xa4lle var starkt militariserat och genom en taktiskt framg\xc3\xa5ngsrik anv\xc3\xa4ndning av terr\xc3\xa4ngen lyckades de n\xc3\xa4sta tillintetg\xc3\xb6ra Nya Frankrike under f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lften av 1600-talet. Efter n\xc3\xa4rmare ett \xc3\xa5rhundrades krig med stora f\xc3\xb6rluster av m\xc3\xa4nniskoliv p\xc3\xa5 b\xc3\xa4gge sidorna sl\xc3\xb6ts 1701 fred mellan irokeserna och Nya Frankrike._NEWLINE_Under irokeskriget hade ett m\xc3\xb6nster f\xc3\xb6r krigf\xc3\xb6ringen uppkommit som \xc3\xa4ven skulle karakt\xc3\xa4risera de fransk-indianska krigen. Grundl\xc3\xa4ggande var det komplexa n\xc3\xa4tverk av f\xc3\xb6rbindelser som hade utvecklats mellan vissa indianska nationer och vissa kolonialmakter eller kolonier, d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rstn\xc3\xa4mnda blev de sistn\xc3\xa4mndas allierade eller klienter. Dessa allianser var ett resultat av de ekonomiska band som hade formats genom p\xc3\xa4lshandeln och genom de indianska nationernas behov av allierade mot sina egna indianska rivaler. Krigf\xc3\xb6ringen inkluderade omfattande \xc3\xb6vergrepp p\xc3\xa5 civilbefolkningen p\xc3\xa5 alla sidor d\xc3\xa4r bos\xc3\xa4ttningar, b\xc3\xa5de europeiska och indianska, kom att \xc3\xb6verfallas varvid inv\xc3\xa5narna d\xc3\xb6dades och hus och gr\xc3\xb6dor br\xc3\xa4ndes. \xc3\x96vergreppen eskalerade \xc3\xb6ver tiden_NEWLINE_._NEWLINE_Som en f\xc3\xb6ljd av hotet fr\xc3\xa5n irokeser och britter under Irokeskrigen och de fransk-indianska krigen kom fransm\xc3\xa4nnen i Canada att skapa ett samh\xc3\xa4lle som var organiserat f\xc3\xb6r krig. Vid mitten av 1600-talet hade nybyggare och handelsm\xc3\xa4n byggt tr\xc3\xa4pallisader och organiserat ett hemv\xc3\xa4rn f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara sina bos\xc3\xa4ttningar i Qu\xc3\xa9bec, Montr\xc3\xa9al och Trois-Rivi\xc3\xa8res. 1669 utf\xc3\xa4rdades en kunglig f\xc3\xb6rordning som stadgade hemv\xc3\xa4rnsplikt f\xc3\xb6r alla kanadensiska m\xc3\xa4n i \xc3\xa5ldern 16-60. Det kanadensiska hemv\xc3\xa4rnet tog till sig de praktiska och milit\xc3\xa4ra erfarenheterna fr\xc3\xa5n sina huronska och algonkinska allierade och anv\xc3\xa4nde sig av kanoter, sn\xc3\xb6skor, mockasiner och leggings samt guerillakrigets \xc3\xb6verfallstaktik. Med underst\xc3\xb6d av sina indianska allierade och en liten kader av v\xc3\xa4rvade marinsoldater, utgjorde det kanadensiska hemv\xc3\xa4rnet ryggraden i kolonins milit\xc3\xa4r fram till det fransk-indianska kriget.'