b'\n_START_ARTICLE_\nSveriges utrikeshandel 1850-2000\n_START_PARAGRAPH_\nEn kort sammanfattning av Sveriges utrikeshandel fr\xc3\xa5n industrialiseringen till 2000-talet.\n_START_SECTION_\nIndustrialiseringen\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r Sverige i mitten p\xc3\xa5 1800-talet drogs med i industrialiseringen som hade b\xc3\xb6rjat i Storbritannien s\xc3\xa5 exploderade \xc3\xb6kningstakten i utrikeshandeln, fr\xc3\xa5n att ha varit runt 1 procent per \xc3\xa5r s\xc3\xa5 \xc3\xb6kade den nu till runt 6 procent per \xc3\xa5r. Detta berodde delvis p\xc3\xa5 att efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 br\xc3\xa4dor, j\xc3\xa4rn och havre \xc3\xb6kade ute i Europa, men ocks\xc3\xa5 \xc3\xa5ngmaskinerna skulle spela en stor roll i den \xc3\xb6kade handeln.\n_START_SECTION_\nKomparativa f\xc3\xb6rdelar\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talet och industrialiseringen var Sveriges komparativa f\xc3\xb6rdelar de naturtillg\xc3\xa5ngar som fanns fr\xc3\xa4mst j\xc3\xa4rn, tr\xc3\xa4 och havre. Under sent 1800- och tidigt 1900-tal s\xc3\xa5 skulle Sveriges komparativa f\xc3\xb6rdelar \xc3\xa4ven komma att inkludera transport och energitillg\xc3\xa5ngar.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rn\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rn, i form av st\xc3\xa4nger, har sedan 1700-talet varit en av Sveriges st\xc3\xb6rsta inkomstk\xc3\xa4llor. J\xc3\xa4rnet anv\xc3\xa4ndes fr\xc3\xa4mst till j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4garna som byggdes \xc3\xb6verallt runtom i Europa. J\xc3\xa4rntillverkningen hade byggts upp med hj\xc3\xa4lp av kapital och specialister fr\xc3\xa5n bland annat Belgien, Tyskland och \xc3\x96sterrike. Senare under 1800-talet f\xc3\xb6rnyades \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng j\xc3\xa4rntillverkningen av utl\xc3\xa4ndsk expertis f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ja produktiviteten.\n_START_SECTION_\nHavre\n_START_PARAGRAPH_\nHavre var under industrialiseringen en viktig exportvara fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4star d\xc3\xa5 fortfarande var det vanligaste transportmedlet. Det skulle ta till \xc3\xa5r 1920 innan exporten av havre och livsmedel avtog m\xc3\xa4rkbart.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSkogsindustrin, som fortfarande idag \xc3\xa4r Sveriges st\xc3\xb6rsta inkomstk\xc3\xa4lla, blev en oerh\xc3\xb6rd drivkraft i Svensk ekonomi under 1800-talet. Under \xc3\xa5r 1890 stod skogsn\xc3\xa4ringen f\xc3\xb6r 40% av Sveriges andel i exporten. Br\xc3\xa4dor efterfr\xc3\xa5gades runtom i hela Europa eftersom all byggnadsverksamhet beh\xc3\xb6vde tr\xc3\xa4._NEWLINE_Under perioden 1900 - 1920 \xc3\xb6kade papper och pappersmassa sin andel mest av Sveriges export, fr\xc3\xa5n runt 8 procent till n\xc3\xa4ra 40 procent. Denna stora \xc3\xb6kning berodde till stor del p\xc3\xa5 att den \xc3\xb6kade levnadsstandarden runtom i Europa kr\xc3\xa4vde en stor papperskonsumtion, till exempel till t\xc3\xa5gbiljetter, bokpapper, omslagspapper till exporterande f\xc3\xb6retag samt bokf\xc3\xb6ringar hos alla f\xc3\xb6retag.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85ngmaskinen\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta fungerande \xc3\x85ngmaskinen uppfanns av Thomas Savery 1698. Den l\xc3\xa4ckte dock st\xc3\xa4ndigt och var f\xc3\xb6r dyr och blev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ingen kommersiell framg\xc3\xa5ng. Den f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades av Thomas Newcomen i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet och anv\xc3\xa4ndes i gruvorna i England. Men f\xc3\xb6rst n\xc3\xa4r James Watt i slutet av 1700-talet gjorde ytterligare f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar slog \xc3\xa5ngmaskinen igenom stort och kom att bli fundamentet i den industriella revolutionen, f\xc3\xb6rst i England och sedan i v\xc3\xa4steuropa. I Sverige ledde det till att den slog igenom och spelade en central roll i b\xc3\xa5de s\xc3\xa5gverksn\xc3\xa4ringen och smedjorna. F\xc3\xb6r s\xc3\xa5gverken innebar detta att man inte l\xc3\xa4ngre beh\xc3\xb6vde ligga bredvid ett vattendrag, som tidigare varit ett m\xc3\xa5ste n\xc3\xa4r ingen annan ekonomisk energik\xc3\xa4lla fanns att tillg\xc3\xa5. Nu kunde man placera s\xc3\xa5gverken var man fann att det passade. F\xc3\xb6r smedjorna som bearbetade j\xc3\xa4rnet h\xc3\xb6jde \xc3\xa5ngmaskinen \xc3\xa4ven produktiviteten._NEWLINE_Allt fler n\xc3\xa4ringar b\xc3\xb6rjade nu utnyttja \xc3\xa5ngmaskinens framsteg. N\xc3\xa4r sedan Richard Trevithick och George Stephenson i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet utvecklade mindre och tekniskt mer avancerade \xc3\xa5ngmaskiner skapades j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen. Transporterna p\xc3\xa5 land och hav blev ofantligt mycket effektivare genom att t\xc3\xa5g och fartyg nu kunde anv\xc3\xa4nda \xc3\xa5ngmotorer. Under den andra industriella revolutionen ersattes dock \xc3\xa5ngmaskinen med elektricitet och explosionsmotorn.\n_START_SECTION_\nImport\n_START_PARAGRAPH_\nSveriges import bestod under slutet av 1800-talet mestadels av vete, bomull och bomullstyger. Vetet stod f\xc3\xb6r omkring 35 procent av Sveriges totala import. Sverige l\xc3\xa4mpar sig d\xc3\xa5ligt f\xc3\xb6r odling av vete, s\xc3\xa5 det importerades fr\xc3\xa5n l\xc3\xa4nder som Ryssland, Argentina och USA som har bra f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r det. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar och \xc3\xa5ngdrivna fartyg hade gjort det enklare och billigare att transportera \xc3\xb6ver haven och l\xc3\xa4ngre str\xc3\xa4ckor._NEWLINE_Bomull och bomullstyger stod \xc3\xa4ven de f\xc3\xb6r 35 procent av Sveriges totala import, allts\xc3\xa5 bestod 70 procent av Sveriges totala import under slutet av 1800-talet av tv\xc3\xa5 varor. Bomull \xc3\xa4r ett b\xc3\xa4ttre material \xc3\xa4n ylle och lingarn och b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas fr\xc3\xa4mst eftersom folk hade r\xc3\xa5d d\xc3\xa5 inkomsterna steg kraftigt under denna tid.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r kriget br\xc3\xb6t ut fortsatte Sverige att exportera till de krigf\xc3\xb6rande parterna. Efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 st\xc3\xa5l, j\xc3\xa4rnmalm och kullager var enorm och priserna steg d\xc3\xa4refter. Priserna gick dock upp en aning p\xc3\xa5 importerade br\xc3\xa4nslen s\xc3\xa5som kol och koks, \xc3\xa4ven livsmedel fr\xc3\xa5n utlandet blev dyrare._NEWLINE_J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4garna som byggdes upp under industrialiseringen hade mestadels finansierats av utl\xc3\xa4ndskt l\xc3\xa5nat kapital. Sveriges utlandsskuld var innan kriget 80 procent av BNP, som \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta utlandsskuld landet n\xc3\xa5gonsin haft \xe2\x80\x93 den betalades av stor del till krigsinflationen, n\xc3\xa4r kriget var \xc3\xb6ver s\xc3\xa5 var skulden enbart 20 procent av Sveriges BNP. Utl\xc3\xa4ndska l\xc3\xa5ngivare betalade p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt flera decenniers investeringar.\n_START_SECTION_\nMellankrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nUnder depressionen p\xc3\xa5 1930-talet klarade sig Sverige relativt bra eftersom man hade stora marknader att exportera till i Tyskland och England, fr\xc3\xa4mst j\xc3\xa4rnmalm till Tyskland och papper och pappersmassa till England. Dock blev det \xc3\xa4ven i Sverige massarbetsl\xc3\xb6shet och m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6retag gick omkull.\n_START_SECTION_\nAndra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven under andra v\xc3\xa4rldskriget f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Sverige uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla handel med b\xc3\xa5da parter i kriget. Den svenska handeln med de allierade stoppades dock av den tyska blockaden i samband med Tysklands angrepp p\xc3\xa5 Norge 1940. Mest betydande var handeln med Tyskland. J\xc3\xa4rnmalm och kullager var mycket viktiga f\xc3\xb6r Tysklands krigsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga, i geng\xc3\xa4ld fick Sverige fr\xc3\xa4mst kol och koks samt konstg\xc3\xb6dsel, som var v\xc3\xa4sentliga varor f\xc3\xb6r Sveriges krigstida f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning. \xc3\x84ven olika oljor, fetter, salt, kemiska produkter, l\xc3\xa4kemedel, valsverksprodukter och krigsmateriel ingick i importen fr\xc3\xa5n Tyskland.  Trots att Sverige fick k\xc3\xb6pa varorna till f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis l\xc3\xa5ga priser, s\xc3\xa5 slutade handeln utan att Sverige hade n\xc3\xa5gon fordran p\xc3\xa5 Tyskland. V\xc3\xa4sterut skedde en viss handel genom den s.k. lejdtrafiken, samt fr\xc3\xa5n 1943 \xc3\xa4ven genom snabbg\xc3\xa5ende engelska motorb\xc3\xa5tar som smet f\xc3\xb6rbi den tyska blockaden.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden t.o.m. 1970\n_START_PARAGRAPH_\nEfterkrigstiden var dock om m\xc3\xb6jligt \xc3\xa4nnu b\xc3\xa4ttre f\xc3\xb6r Sverige, \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng stod Europa i spillror medan Sverige hade klarat sig. N\xc3\xa4r st\xc3\xa4derna runt om i Europa \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng skulle byggas upp kr\xc3\xa4vde enorma m\xc3\xa4ngder j\xc3\xa4rn och tr\xc3\xa4varor. Det var inte bara Sverige som var framg\xc3\xa5ngsrikt under denna tiden, hela v\xc3\xa4rldsekonomin v\xc3\xa4xte rekordsnabbt, bidragande faktorer till detta var \xc3\xa5teruppbyggnaden av Europa som satte efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 alla h\xc3\xa5ll i ekonomin, men ocks\xc3\xa5 att handelshinder slopades t.ex. reducerade tullar \xe2\x80\x93 uppfinningar hade \xc3\xa4ven dem ett finger med i spelet. _NEWLINE_I Sveriges exporttrender kunde man notera att till exempel kemisk industri, l\xc3\xa4kemedel och verkstadsprodukter \xc3\xb6kade sin andel av exporten under 1945 - 1970, medan alla andra n\xc3\xa4ringar minskade sin andel.\n_START_SECTION_\n1970-talskrisen\n_START_PARAGRAPH_\nEfter de framg\xc3\xa5ngsrika efterkrigstids\xc3\xa5ren var man optimistisk och trodde att den spikraka ekonomin upp\xc3\xa5t skulle forts\xc3\xa4tta. Under 1970-talet drabbades dock svensk ekonomi av en kris, den direkta orsaken till krisen var en prish\xc3\xb6jning med 400 procent av oljepriset fr\xc3\xa5n oljeexporterande l\xc3\xa4nder i Mellan\xc3\xb6stern under 1973-1974. Detta drabbade t.ex. svensk varvsindustri h\xc3\xa5rt, eftersom oljekonsumtionen sj\xc3\xb6nk drastiskt s\xc3\xa5 s\xc3\xa4nktes efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 oljetankers. F\xc3\xb6ljden blev \xc3\xa4ven en internationell l\xc3\xa5gkonjunktur som drabbade alla exportn\xc3\xa4ringar. Denna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte staten hoppa \xc3\xb6ver, men gjorde den kanske \xc3\xa4nnu v\xc3\xa4rre.\n_START_SECTION_\nOmstrukturering\n_START_PARAGRAPH_\nTill f\xc3\xb6ljd av krisen omstrukturerades mycket av svenskt n\xc3\xa4ringsliv genom att produkter som \xc3\xa4r relativt enkla att producera \xe2\x80\x93 kr\xc3\xa4ver mycket l\xc3\xa5gutbildad arbetskraft \xe2\x80\x93 exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r j\xc3\xa4rn, pappersmassa och kl\xc3\xa4dtillverkning. Verksamheter som dessa fick flytta utomlands, I Sverige kostade t.ex. st\xc3\xa5let som man producerade b\xc3\xa5tarna med mer \xc3\xa4n v\xc3\xa4rdet blev p\xc3\xa5 den f\xc3\xa4rdiga produkten._NEWLINE_Ist\xc3\xa4llet b\xc3\xb6rjade Sveriges industri inrikta sig p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana n\xc3\xa4ringar som man nu hade komparativa f\xc3\xb6rdelar i \xe2\x80\x93 s\xc3\xa5dant som kr\xc3\xa4ver relativt h\xc3\xb6g kompetens och utbildning, t.ex. specialst\xc3\xa5l eller papper.\n_START_SECTION_\nStatens roll i omstruktureringen\n_START_PARAGRAPH_\nDen d\xc3\xa5varande borgerliga regeringen ville inte bli k\xc3\xa4nd som den som satt och inte gjorde n\xc3\xa5gonting n\xc3\xa4r arbetsl\xc3\xb6sheten b\xc3\xb6rjade m\xc3\xa4rkas som resultat av krisen. Man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte r\xc3\xa4dda industrin genom att ge bland annat skattel\xc3\xa4ttnader \xc3\xa5t f\xc3\xb6retag och i vissa fall h\xc3\xa5lla dem vid liv genom sponsring trots att de gick back. Syssels\xc3\xa4ttningen kunde uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5llas ett tag \xe2\x80\x93 i l\xc3\xa4ngden blev kostnaderna oh\xc3\xa5llbara eftersom inget vettigt producerades. Man bildade nu SSAB, man devalverade \xc3\xa4ven kronan med hela 26 procent f\xc3\xb6r att svensk industri skulle kunna konkurrera p\xc3\xa5 den internationella marknaden b\xc3\xa4ttre._NEWLINE_Devalveringen av kronan gav tvivelaktiga resultat. Kortsiktigt kunde Sverige exportera billigare och samtidigt f\xc3\xa5 samma m\xc3\xa4ngd i kronor, men importen blev likv\xc3\xa4rdigt dyr. L\xc3\xa5ngsiktiga effekter inkluderade att varorna blev s\xc3\xa4mre och den omstrukturering som man m\xc3\xa5ste g\xc3\xa5 igenom f\xc3\xb6rdr\xc3\xb6jdes, vilket gjorde krisen \xc3\xa4nnu v\xc3\xa4rre.\n_START_SECTION_\n1990-talskrisen\n_START_PARAGRAPH_\nOrsaken till krisen p\xc3\xa5 1990-talet \xc3\xa4r inte lika klar som den p\xc3\xa5 1970-talet, men det \xc3\xa4r i alla fall s\xc3\xa4kert att den h\xc3\xa4ngde ihop med avregleringen av kapitalmarknaden. _NEWLINE_Avregleringen av kapitalmarknaden medf\xc3\xb6rde att utlandsinvesteringarna av svenska f\xc3\xb6retag \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n runt 1 procent till 5% av BNP, vilket ledde till \xc3\xb6kad spekulation p\xc3\xa5 fastighetsmarknaden. _NEWLINE_Den internationella konjunkturen v\xc3\xa4nde ner s\xc3\xa5 Sveriges exportf\xc3\xb6retag drabbades. Skattesystemet \xc3\xa4ndrades s\xc3\xa5 att det blev dyrare att l\xc3\xa5na, hush\xc3\xa5llen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte d\xc3\xa5 betala tillbaks sina l\xc3\xa5n snabbare, med f\xc3\xb6ljden att hush\xc3\xa5llen hade mindre att konsumera f\xc3\xb6r och konsumtionen s\xc3\xa4nktes med flera procent i relation till BNP._NEWLINE_1985 - 1986 \xe2\x80\x93 Spekulationen i fastigheter \xc3\xb6kade, b\xc3\xa5de i Sverige och i andra l\xc3\xa4nder._NEWLINE_1990 \xe2\x80\x93 Fastighetsbolagen blev rikare vilket leder till h\xc3\xb6gre b\xc3\xb6rskurser som i sin tur leder till h\xc3\xb6gre utl\xc3\xa5ningar. En konjunkturnedg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6ljde vilket st\xc3\xa4llde till med arbetsl\xc3\xb6shet och r\xc3\xa4ntan h\xc3\xb6jdes, m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6retag sattes i konkurs. M\xc3\xa5nga f\xc3\xb6retag kunde inte betala tillbaks sina skulder. Staten gick in och gick samtidigt back med 60 miljarder, som medf\xc3\xb6ljde nedsk\xc3\xa4rningar i offentlig sektor.\n_START_SECTION_\nUppg\xc3\xa5ngen\n_START_PARAGRAPH_\n1995 \xe2\x80\x93 Svensk ekonomi, efter att ha g\xc3\xa5tt igenom ett "st\xc3\xa5lbad" kommer ur starkare, h\xc3\xa5rt omstrukturerad och rationaliserad._NEWLINE_Ericsson blomstrade och stod \xc3\xa5r 2000 f\xc3\xb6r hela 15 procent av Sveriges totala varuexport, AstraZenecas medicin mot mags\xc3\xa5r var den mest s\xc3\xa5lda \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden. Sverige var p\xc3\xa5 f\xc3\xb6tter igen.\n_START_SECTION_\nDagsl\xc3\xa4get och framtiden\n_START_PARAGRAPH_\nI dagsl\xc3\xa4get best\xc3\xa5r ungef\xc3\xa4r h\xc3\xa4lften av Sveriges varuexport av verkstadsvaror: t.ex. maskiner, telefoniutrustning, bilar och lastbilar. Drygt en femtedel baseras p\xc3\xa5 skog och j\xc3\xa4rnmalm medan l\xc3\xa4kemedel har 6 procent. I dagsl\xc3\xa4get s\xc3\xa5 ligger Sverige \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 \xc3\xb6verskott n\xc3\xa4r landet exporterar turism, det vill s\xc3\xa4ga mer utl\xc3\xa4nningar spenderar pengar i Sverige \xc3\xa4n Sverige spenderar p\xc3\xa5 turism i andra l\xc3\xa4nder. _NEWLINE_Handelstrender som syns just nu \xc3\xa4r att Sveriges \xc3\xb6kade handel med de asiatiska ekonomierna har gett oss ett \xc3\xb6verskott i exporten d\xc3\xa4r. Man importerar mindre fr\xc3\xa5n Nordamerika men exporterar mer dit. Handeln \xc3\xa4r \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset st\xc3\xb6rst, fortfarande, med EU-l\xc3\xa4nderna. Landet handlar ocks\xc3\xa5 mindre med Afrika, Central- och Sydamerika.\n_START_SECTION_\nKomparativa f\xc3\xb6rdelar\n_START_PARAGRAPH_\nSveriges komparativa f\xc3\xb6rdelar ligger fortfarande i skogsindustrin, exportandelen av skogsindustrin \xc3\xa4r 10 g\xc3\xa5nger s\xc3\xa5 stor som importandelen, vilket g\xc3\xb6r det till Sveriges st\xc3\xb6rsta n\xc3\xa4ring. Nettoexport\xc3\xb6r \xc3\xa4r Sverige \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rn och st\xc3\xa5l. Sverige har ocks\xc3\xa5 mycket humankapital, h\xc3\xb6gutbildad arbetskraft till relativt l\xc3\xa5ga l\xc3\xb6ner hos t.ex. civilingenj\xc3\xb6rer.\n_START_SECTION_\nKomparativa nackdelar\n_START_PARAGRAPH_\nSveriges komparativa nackdelar ligger i att landet \xc3\xa4r nettoimport\xc3\xb6rer av r\xc3\xa5olja, livsmedel, tekovaror och skor.\n_START_SECTION_\nFramtiden\n_START_PARAGRAPH_\nAllt eftersom Indien och Kina tar mer plats i v\xc3\xa4rldsekonomin kommer handeln med dessa l\xc3\xa4nder \xc3\xb6ka, handeln kommer troligen ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6kas med \xc3\x96steuropa eftersom deras utbildningsniv\xc3\xa5 \xc3\xa4r h\xc3\xb6g.'