b'\n_START_ARTICLE_\nTjeckoslovakien\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nTjeckoslovakiens yta uppgick till 127\xc2\xa0905 kvadratkilometer. B\xc3\xa5de topografiskt och historiskt indelades landet i tre delar: B\xc3\xb6hmen, M\xc3\xa4hren och Slovakien. B\xc3\xb6hmen bestod av fem administrativa omr\xc3\xa5den (kraje): Z\xc3\xa1pado\xc4\x8desk\xc3\xbd (V\xc3\xa4stra B\xc3\xb6hmen), Severo\xc4\x8desk\xc3\xbd (Norra B\xc3\xb6hmen), Jiho\xc4\x8desk\xc3\xbd (S\xc3\xb6dra B\xc3\xb6hmen), V\xc3\xbdchodo\xc4\x8desk\xc3\xbd (\xc3\x96stra B\xc3\xb6hmen) samt St\xc5\x99edo\xc4\x8desk\xc3\xbd (Centrala B\xc3\xb6hmen). M\xc3\xa4hren bestod av tv\xc3\xa5 administrativa omr\xc3\xa5den: Severomoravsk\xc3\xbd (Norra M\xc3\xa4hren) och Jihomoravsk\xc3\xbd (S\xc3\xb6dra M\xc3\xa4hren). Slovakien bestod av tre administrativa omr\xc3\xa5den: Z\xc3\xa1padoslovensk\xc3\xbd (V\xc3\xa4stra Slovakien), St\xc5\x99edoslovensk\xc3\xbd (Centrala Slovakien) och V\xc3\xbdchodoslovensk\xc3\xbd (\xc3\x96stra Slovakien). Kraje indelades vidare i okresy, motsvarande kommuner._NEWLINE_B\xc3\xb6hmen i v\xc3\xa4ster och Slovakien i \xc3\xb6ster tillh\xc3\xb6r olika avrinningsomr\xc3\xa5den. Den nederb\xc3\xb6rd som faller i B\xc3\xb6hmen rinner ut i Nordsj\xc3\xb6n via Moldau och Elbe. Kullarna och de l\xc3\xa5ga bergen ing\xc3\xa5r i ett centraleuropeiskt uppland som str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6dra Belgien, genom s\xc3\xb6dra Tyskland och in i M\xc3\xa4hren och som i vissa sammanhang kallas herkyniska skogen. M\xc3\xa4hren \xc3\xa4r ett \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngsomr\xc3\xa5de d\xc3\xa4r den mesta av nederb\xc3\xb6rden rinner ut i Donau men nederb\xc3\xb6rden i den norra delen rinner ut via Oder. Det mesta av nederb\xc3\xb6rden \xc3\xb6ver Slovakien rinner ut i Donau och bergen i Slovakien tillh\xc3\xb6r Karpaterna vilka str\xc3\xa4cker sig \xc3\xb6sterut och s\xc3\xb6derut in i Rum\xc3\xa4nien.\n_START_SECTION_\nKlimat\n_START_PARAGRAPH_\nTjeckoslovakien hade ett typiskt centraleuropeiskt klimat. Vintrarna var kalla och fuktiga och bergen var sn\xc3\xb6t\xc3\xa4ckta fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av november till april. P\xc3\xa5 l\xc3\xa4gre h\xc3\xb6jd var det ovanligt med mer \xc3\xa4n 15 centimeter sn\xc3\xb6t\xc3\xa4cke. Somrarna var varma och torra med vissa inslag av kraftiga regn. Klimatet k\xc3\xa4nnetecknades av v\xc3\xa4stliga vindar, n\xc3\xa5got svagare p\xc3\xa5 sommaren \xc3\xa4n p\xc3\xa5 vintern._NEWLINE_Medeltemperaturen i Prag och n\xc3\xa4rliggande st\xc3\xa4der i B\xc3\xb6hmen och M\xc3\xa4hren varierade mellan 1\xc2\xa0\xc2\xb0C i januari och 19\xc2\xa0\xc2\xb0C i juli. I landets \xc3\xb6stra delar var variationerna st\xc3\xb6rre. P\xc3\xa5 h\xc3\xb6gre h\xc3\xb6jder var de genomsnittliga temperaturerna l\xc3\xa4gre. Nederb\xc3\xb6rden varierade stort mellan sl\xc3\xa4ttomr\xc3\xa5dena och bergsomr\xc3\xa5dena. Delar av v\xc3\xa4stra B\xc3\xb6hmen hade endast 400\xc2\xa0mm nederb\xc3\xb6rd per \xc3\xa5r medan exempelvis delar av Tatrabergen hade en genomsnittlig nederb\xc3\xb6rd p\xc3\xa5 2 000\xc2\xa0mm. Den genomsnittliga nederb\xc3\xb6rden i n\xc3\xa4rheten av Prag var 480\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nStatsskick och politik\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt konstitutionen fr\xc3\xa5n 1960 var den Tjeckoslovakiska socialistiska republiken en federal stat med tv\xc3\xa5 j\xc3\xa4mb\xc3\xb6rdiga nationer, den Tjeckiska Socialistiska Republiken och den Slovakiska Socialistiska Republiken. Varje delrepublik hade sin egen regering med s\xc3\xa4te i Prag respektive i Bratislava.\n_START_SECTION_\nTjeckoslovakiens kommunistparti\n_START_PARAGRAPH_\nTjeckoslovakiens kommunistparti grundades 1921. Under andra v\xc3\xa4rldskriget flydde m\xc3\xa5nga av dess h\xc3\xb6gsta f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare till Sovjetunionen. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget kom kommunistpartiet in i regeringen och dess partiledare blev premi\xc3\xa4rminister. Formellt sett ingick kommunistpartiet i en enhetsfront tillsammans med fem andra politiska partier, Nationella fronten, men i praktiken hade kommunistpartiet monopol p\xc3\xa5 den politiska makten._NEWLINE_Partiet var organiserat i enlighet med en princip som kallas demokratisk centralism. Partiets h\xc3\xb6gsta beslutande organ var partikongressen som m\xc3\xb6ttes var femte \xc3\xa5r. Mellan partikongresserna var det partiets centralkommitt\xc3\xa9 som fattade de avg\xc3\xb6rande besluten. I praktiken var det centralkommitt\xc3\xa9ns presidium som fattade de egentliga besluten som centralkommitt\xc3\xa9n och partikongressen sedan godk\xc3\xa4nde.\n_START_SECTION_\nRegering\n_START_PARAGRAPH_\nDen verkst\xc3\xa4llande makten bestod av presidenten, premi\xc3\xa4rministern, vice premi\xc3\xa4rministrar samt ministrar. Enligt konstitutionen valdes presidenten var femte \xc3\xa5r av parlamentet, Nationalf\xc3\xb6rsamlingen, och dennes mandatperiod var fem \xc3\xa5r. I praktiken valdes presidenten av Tjeckoslovakiens kommunistparti och Nationalf\xc3\xb6rsamlingens omr\xc3\xb6stning var endast en formalitet. Till presidentens uppgifter h\xc3\xb6rde att representera Tjeckoslovakien inf\xc3\xb6r omv\xc3\xa4rlden, sammankalla Nationalf\xc3\xb6rsamlingen och underteckna lagar. Till presidentens befogenheter h\xc3\xb6rde att utse premi\xc3\xa4rministern samt att vara \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavare. Det fanns ingen vicepresident; vid presidentens fr\xc3\xa5nf\xc3\xa4lle \xc3\xb6vertogs dennes befogenheter av premi\xc3\xa4rministern._NEWLINE_Regeringen bestod av premi\xc3\xa4rministern, ett antal vice premi\xc3\xa4rministrar (10 stycken 1987) samt ett antal ministrar. Dessa uts\xc3\xa5gs formellt sett av presidenten, i praktiken valdes de av Tjeckoslovakiens kommunistpartis centralkommitt\xc3\xa9. I augusti 1986 fanns det tretton ministerier med olika ansvarsomr\xc3\xa5den. Dessa ministerier motsvarades av parallella organ inom kommunistpartiet d\xc3\xa4r policybeslut fattades; ministeriernas uppgift var att genomf\xc3\xb6ra det som kommunistpartiet beslutat._NEWLINE_Nationalf\xc3\xb6rsamlingen var indelad i tv\xc3\xa5 kammare, folkkammaren och nationskammaren. Folkkammaren valdes proportionellt och bestod 1986 av 134 ledam\xc3\xb6ter fr\xc3\xa5n Tjeckiska Socialistiska Republiken och 66 ledam\xc3\xb6ter fr\xc3\xa5n Slovakiska Socialistiska Republiken. Nationskammaren bestod av 150 ledam\xc3\xb6ter, 75 fr\xc3\xa5n varje delrepublik. Lagstiftning m\xc3\xa5ste godk\xc3\xa4nnas av b\xc3\xa5da kammare, i vissa fall kr\xc3\xa4vdes en majoritet av de tjeckiska och slovakiska ledam\xc3\xb6terna i nationskammaren. Enligt konstitutionen hade nationalf\xc3\xb6rsamlingen en vidstr\xc3\xa4ckt makt \xc3\xb6ver Tjeckoslovakien men i praktiken var dess funktion att godk\xc3\xa4nna de beslut som tidigare fattats av kommunistpartiet.\n_START_SECTION_\nValsystem\n_START_PARAGRAPH_\nI juli 1971 \xc3\xa4ndrades vallagen s\xc3\xa5 att allm\xc3\xa4nna val h\xc3\xb6lls var femte \xc3\xa5r. Vid de allm\xc3\xa4nna valen hade medborgarna m\xc3\xb6jlighet att godk\xc3\xa4nna de kandidater som den Nationella fronten (Tjeckoslovakiens kommunistparti och dess satellitpartier) hade godk\xc3\xa4nt. I vallokalen hade den r\xc3\xb6stande m\xc3\xb6jlighet att stryka \xc3\xb6ver de kandidater som den r\xc3\xb6stande inte godk\xc3\xa4nde. Enligt de officiella resultatet av de allm\xc3\xa4nna valen i november 1971 deltog 99,5 procent av v\xc3\xa4ljarna och av dessa godk\xc3\xa4nde 99,8 procent kandidaterna. De allm\xc3\xa4nna valen i maj 1986 hade enligt officiella uppgifter ett valdeltagande p\xc3\xa5 99,4 procent och 99,9 procent av v\xc3\xa4ljarna r\xc3\xb6stade p\xc3\xa5 den Nationella frontens kandidater.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsvar\n_START_PARAGRAPH_\nTjeckoslovakiens f\xc3\xb6rsvar bestod 1987 av 201 000 personer, av vilka 145 000 tj\xc3\xa4nstgjorde i arm\xc3\xa9n. Den tjeckoslovakiska arm\xc3\xa9n bestod 1987 av fem pansardivisioner, fem motoriserade infanteridivisioner, ett luftburet regemente, sex ingenj\xc3\xb6rsbrigader och tre luftv\xc3\xa4rnsbrigader. En av pansardivisionerna hade full styrka (cirka 11 000 officerare och manskap) och tre av de motoriserade infanteridivisionerna hade full styrka (cirka 14 000 officerare och manskap)._NEWLINE_De motoriserade infanteridivisionerna hade envar 266 stridsvagnar medan pansardivisionerna hade envar 335 stridsvagnar. Den tjeckoslovakiska arm\xc3\xa9n hade 1987 3 000 stridsvagnar av modell T-54 och T-55. Arm\xc3\xa9n hade \xc3\xa4ven 500 stridsvagnar av modell T-72._NEWLINE_Det tjeckoslovakiska flygvapnet hade 1987 465 stridsflygplan och 40 bepansrade helikoptrar. De fyra regementena med attackflygplan bestod av 50 stycken Su-7BM, 40 stycken MiG-23M, 30 stycken MiG-21 samt 25 Su-25. Sex regementen med jaktflygplan bestod av 275 stycken MiG-21, MiG-21U och MiG-23._NEWLINE_I Tjeckoslovakien fanns det ocks\xc3\xa5 sedan 1968 en sovjetisk milit\xc3\xa4r styrka. Denna motsvarade 1987 fem divisioner, n\xc3\xa4rmare best\xc3\xa4mt av tv\xc3\xa5 pansardivisioner, tre robotbrigader, en artilleribrigad och en stridsflygbrigad. Manskapet uppgick till 85 000 man och dess h\xc3\xb6gkvarter l\xc3\xa5g i Milovice, nordv\xc3\xa4st om Prag.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nEfter andra v\xc3\xa4rldskriget fanns det en m\xc3\xa5ngfald av religi\xc3\xb6sa grupper verksamma i Tjeckoslovakien, d\xc3\xa4ribland katoliker, uniater, b\xc3\xb6miska br\xc3\xb6derna, lutheraner, kalvinister, ortodoxa, husiter, gammalkatoliker och judendom. 1948 var tv\xc3\xa5 av tre medborgare romerska katoliker men en stor minoritet var protestanter: b\xc3\xb6hmiska br\xc3\xb6der i B\xc3\xb6hmen och M\xc3\xa4hren, lutheraner i Slovakien och kalvinister bland ungrarna. Sex procent av befolkningen hade ingen s\xc3\xa4rskild religi\xc3\xb6s tro._NEWLINE_1987 saknades det tillf\xc3\xb6rlitlig statistik \xc3\xb6ver befolkningens religi\xc3\xb6sa preferenser. Enligt uppskattningar kunde halva befolkningen antas vara romerska katoliker. Den andel av befolkningen som inte hade n\xc3\xa5gon s\xc3\xa4rskild religi\xc3\xb6s tro hade \xc3\xb6kat under den socialistiska eran. Enligt en unders\xc3\xb6kning fr\xc3\xa5n norra M\xc3\xa4hren under 1960-talet sade sig 30 procent av de tillfr\xc3\xa5gade vara ateister. En unders\xc3\xb6kning i slutet av 1960-talet fr\xc3\xa5n Slovakien visade att 14 procent av de tillfr\xc3\xa5gade uppgav sig vara ateister. Hur man svarade i unders\xc3\xb6kningarna berodde p\xc3\xa5 den tillfr\xc3\xa5gades sociala bakgrund; nio tiondelar av lantarbetarna och tre fj\xc3\xa4rdedelar av industriarbetare uppgav sig vara troende._NEWLINE_Den tjeckoslovakiska konstitutionen garanterade trosfrihet f\xc3\xb6r medborgarna men i praktisk politik f\xc3\xb6rhindrades medborgarna att ut\xc3\xb6va denna. Den som \xc3\xb6ppet ut\xc3\xb6vade sin religi\xc3\xb6sa tro kunde f\xc3\xa5 problem p\xc3\xa5 arbetsplatsen eller sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xa5 sina barn antagna till gymnasium eller universitet.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt data som publicerades av den tjeckoslovakiska regeringen hade landet den 1 januari 1986 en befolkning p\xc3\xa5 15 520 839 inv\xc3\xa5nare och befolkningstillv\xc3\xa4xten var 1985 0,3 procent per \xc3\xa5r. Den f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntade medellivsl\xc3\xa4ngden var 1984 67 \xc3\xa5r f\xc3\xb6r m\xc3\xa4n och 74 \xc3\xa5r f\xc3\xb6r kvinnor. 26 procent av befolkningen var under 15 \xc3\xa5r och 17 procent av befolkningen var \xc3\xa4ldre \xc3\xa4n 60 \xc3\xa5r. F\xc3\xb6r befolkningen som helhet fanns ett kvinno\xc3\xb6verskott som motsvarade 104 kvinnor per 100 m\xc3\xa4n._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1986 var befolkningst\xc3\xa4theten ungef\xc3\xa4r 121 personer per kvadratkilometer. Den t\xc3\xa4tast befolkade regionen var M\xc3\xa4hren med ungef\xc3\xa4r 154 personer per kvadratkilometer. Motsvarande siffror f\xc3\xb6r B\xc3\xb6hmen var ungef\xc3\xa4r 120 och f\xc3\xb6r Slovakien 106. Landets st\xc3\xb6rsta st\xc3\xa4der och deras uppskattade befolkning var i januari 1986 f\xc3\xb6ljande: Prag 1,2 miljoner inv\xc3\xa5nare; Bratislava 417 103 inv\xc3\xa5nare; Brno 385 684 inv\xc3\xa5nare; Ostrava 327 791 inv\xc3\xa5nare; Ko\xc5\xa1ice 222 175 inv\xc3\xa5nare samt Plze\xc5\x88 175 244 inv\xc3\xa5nare.\n_START_SECTION_\nEtniska grupper\n_START_PARAGRAPH_\n1987 uppgick 63 procent av befolkning av tjecker, 31 procent var slovaker och sex procent tillh\xc3\xb6rde andra etniska grupper. Dessa \xc3\xb6vriga grupper var ungrare, ukrainare, polacker, tyskar och romer._NEWLINE_Under 1980-talet var ungrarna den st\xc3\xb6rsta etniska gruppen f\xc3\xb6rutom tjecker och slovaker. Dessa var fr\xc3\xa4mst bosatta i s\xc3\xb6dra Slovakien och uppgick till 590 000 personer, motsvarande 11 procent av Slovakiens befolkning. Ungrarna blev en erk\xc3\xa4nd minoritetsgrupp 1968._NEWLINE_F\xc3\xb6re andra v\xc3\xa4rldskriget bodde det 3 miljoner tyskar i Tjeckoslovakien men till f\xc3\xb6ljd av den etniska rensning som skedde efter kriget \xc3\xa5terstod endast 165 000 tyskar. Andelen tyskar minskade successivt till f\xc3\xb6ljd av att unga tyskar assimilerades eller emigrerade v\xc3\xa4sterut. Tyskarna blev en erk\xc3\xa4nd minoritetsgrupp 1968._NEWLINE_Polackerna uppgick till 71 000 personer 1984 och var fr\xc3\xa4mst bosatta i Ostrava vid gr\xc3\xa4nsen mot Polen. M\xc3\xa5nga polacker pendlade ocks\xc3\xa5 till Tjeckoslovakien f\xc3\xb6r att arbeta eller f\xc3\xb6r att k\xc3\xb6pa konsumtionsvaror._NEWLINE_Antalet romer uppskattades under 1980-talet till mellan 250 000 och 400 000 personer. Tv\xc3\xa5 tredjedelar av romerna var bosatta i Slovakien d\xc3\xa4r de motsvarade fyra procent av befolkningen. Romerna erk\xc3\xa4ndes inte som en minoritetsgrupp 1968. Den officiella politiken gentemot romerna har varierat mellan att integrera dem i det \xc3\xb6vriga samh\xc3\xa4llet och att isolera dem. 1958 blev det f\xc3\xb6rbjudet f\xc3\xb6r romerna att flytta fr\xc3\xa5n plats till plats. Under 1960-talet kom lagstiftning d\xc3\xa4r syftet var att flytta bort romer d\xc3\xa4r de var m\xc3\xa5nga till andra st\xc3\xa4llen. Under 1970- och 1980-talen inriktades politiken p\xc3\xa5 att assimilera dem och att f\xc3\xa5 in romer p\xc3\xa5 den regulj\xc3\xa4ra arbetsmarknaden.\n_START_SECTION_\nUrbanisering\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talet fanns det en allm\xc3\xa4n r\xc3\xb6relse fr\xc3\xa5n landsbygden till st\xc3\xa4derna i det som senare blev Tjeckoslovakien. Orsaken till detta st\xc3\xa5r att finna i den snabba befolknings\xc3\xb6kningen och utbyggnaden av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4garna. Den andel av befolkningen som bodde i st\xc3\xa4der med mer \xc3\xa4n 2 000 inv\xc3\xa5nare \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n 18 procent till 45 procent mellan 1843 och 1910. S\xc3\xa4rskilt snabb befolknings\xc3\xb6kning hade de st\xc3\xa4der med en stor andel industrier; mellan 1828 och 1910 \xc3\xb6kade Prags befolkning sjufalt, Plzens befolkning \xc3\xb6kade trettonfalt och 1910 hade Ostrava 167 g\xc3\xa5nger s\xc3\xa5 stor befolkning som ett \xc3\xa5rhundrade tidigare. Migrationen till st\xc3\xa4derna fanns kvar under den f\xc3\xb6rsta republiken men i ett l\xc3\xa4gre tempo._NEWLINE_Under den socialistiska perioden f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades detta eftersom politiken fr\xc3\xa5n 1950-talet till 1980-talet inriktades p\xc3\xa5 att balansera tillv\xc3\xa4xten \xc3\xb6ver hela landet. Trots detta hade de sex st\xc3\xb6rsta st\xc3\xa4derna 40 procent av den befolkning som bodde i st\xc3\xa4der med \xc3\xb6ver 20 000 inv\xc3\xa5nare. Samtidigt bodde 50 procent av befolkningen i t\xc3\xa4torter med mindre \xc3\xa4n 10 000 inv\xc3\xa5nare. Migrationen fr\xc3\xa5n landsbygden till st\xc3\xa4derna minskade under 1970-talet eftersom pendling fr\xc3\xa5n bostadsorten till arbetet var ett alternativ. M\xc3\xa5nga anst\xc3\xa4llde pendlade l\xc3\xa5nga str\xc3\xa4ckor eller veckopendlade mellan arbetet och hemmet. F\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga anst\xc3\xa4llda var pendling det enda alternativet d\xc3\xa5 det var brist p\xc3\xa5 bost\xc3\xa4der p\xc3\xa5 arbetsorten.\n_START_SECTION_\nBostadsbrist\n_START_PARAGRAPH_\nTjeckoslovakien led av en kronisk bostadsbrist. Genom att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra antalet gifterm\xc3\xa5l och antalet nybyggda bost\xc3\xa4der mellan 1960 och 1975 visar statistiken att antalet gifterm\xc3\xa5l per \xc3\xa5r \xc3\xb6versteg antalet nybyggda bost\xc3\xa4der per \xc3\xa5r endast under ett \xc3\xa5r, 1975. Bostadsbristen var st\xc3\xb6rst under 1960-talet n\xc3\xa4r det fanns en nybyggd bostad p\xc3\xa5 10 gifterm\xc3\xa5l. 1985 hade andelen \xc3\xb6kat till 8,8 gifterm\xc3\xa5l per 10 nybyggda bost\xc3\xa4der. Detta s\xc3\xa4tt att m\xc3\xa4ta bostadsbristen tar inte h\xc3\xa4nsyn till skilsm\xc3\xa4ssor, storfamiljer som tvingas leva tillsammans och behovet att ers\xc3\xa4tta \xc3\xa4ldre bostadshus med nya._NEWLINE_Ett sk\xc3\xa4l till bostadsbristen var den l\xc3\xa5ga byggnadstakten f\xc3\xb6r hyresl\xc3\xa4genheter. Detta berodde p\xc3\xa5 h\xc3\xb6g inflation, h\xc3\xb6g byggkostnad och l\xc3\xa5ga hyror. Den genomsnittliga byggkostnaden f\xc3\xb6r l\xc3\xa4genheter var 1985 2 523 tjeckoslovakiska kronor per kvadratmeter medan den genomsnittliga hyran (f\xc3\xb6r sjunde \xc3\xa5ret i rad) var 358 tjeckoslovakiska kronor. Byggandet av enfamiljshus var som st\xc3\xb6rst 1977 d\xc3\xa5 40 107 hus byggdes men denna siffra sj\xc3\xb6nk till 29 608 stycken 1985. Det var m\xc3\xb6jligt att sj\xc3\xa4lv bygga ett bostadshus men det var sv\xc3\xa5rt att skaffa arbetskraft och byggmaterial.\n_START_SECTION_\nEmigration\n_START_PARAGRAPH_\nDet popul\xc3\xa4raste s\xc3\xa4ttet att emigrera utomlands under 1980-talet var att k\xc3\xb6ra bil till Jugoslavien och att d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n ta sig vidare till Grekland, \xc3\x96sterrike eller Italien. Av de som ans\xc3\xb6kte om tillst\xc3\xa5nd att emigrera hemifr\xc3\xa5n fick endast en liten andel tillst\xc3\xa5nd till detta. De formalia som kr\xc3\xa4vdes f\xc3\xb6r ett s\xc3\xa5dant tillst\xc3\xa5nd \xc3\xa4r n\xc3\xa5got oklara men den som ville emigrera var tvungen att betala statsmakten f\xc3\xb6r den utbildning man f\xc3\xa5tt. Kostnaden f\xc3\xb6r detta varierade mellan 4 000 och 10 000 tjeckoslovakiska kronor beroende p\xc3\xa5 utbildning och l\xc3\xb6n (genomsnittlig l\xc3\xb6n 1984 var 33 600 tjeckoslovakiska kronor). Den som ans\xc3\xb6kte om emigration f\xc3\xb6rlorade troligen \xc3\xa4ven sin anst\xc3\xa4llning. De som hade varit politiskt aktiva inom oppositionen, till exempel de som undertecknade Charta 77:s krav, hade f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis l\xc3\xa4tt att f\xc3\xa5 tillst\xc3\xa5nd att emigrera men var tvungna att betala dyra avgifter, s\xc3\xa4rskilt om de hade en universitetsexamen och de hade inte heller r\xc3\xa4tt att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda.\n_START_SECTION_\nLitteratur\n_START_PARAGRAPH_\nAv landets b\xc3\xa5da spr\xc3\xa5k har tjeckiskan dominerat inom diktningen, som dock kom sent till uttryck. Den \xc3\xa4ldsta litteraturen av betydelse skapades av religi\xc3\xb6sa gestalter som Jan Hus och Petr Chel\xc4\x8dick\xc3\xbd (Peter av Chel\xc4\x8dice) p\xc3\xa5 1400-talet och av pedagogen Jan Amos Komensk\xc3\xbd (Johann Comenius) p\xc3\xa5 1600-talet. Den senare skrev dock p\xc3\xa5 latin._NEWLINE_Sk\xc3\xb6nlitteraturen br\xc3\xb6t igenom f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1800-talet med lyriker som Franti\xc5\xa1ek L. \xc4\x8celakovsk\xc3\xbd och Karel M\xc3\xa1cha. Realistisk prosa f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes av bl. a. Jan Neruda och Bo\xc5\xbeena N\xc4\x9bmcov\xc3\xa1. Ungef\xc3\xa4r samtidigt blev Josef Kajet\xc3\xa1n Tyl \xe2\x80\x9dden tjeckiska teaterns fader\xe2\x80\x9d med sina historiska sk\xc3\xa5despel. Landets m\xc3\xa5nga framst\xc3\xa5ende prosaister i slutet av 1800-talet och i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet \xe2\x80\x93 Zikmund Winter, Tereza Nov\xc3\xa1kov\xc3\xa1, Josef F. Machar, Ivan Olbracht m. fl. \xe2\x80\x93 n\xc3\xa5dde endast s\xc3\xa4llan ut \xc3\xb6ver spr\xc3\xa5kgr\xc3\xa4nsen._NEWLINE_Modernismen och en ofta revolution\xc3\xa4r prolet\xc3\xa4rdiktning introducerades av lyriker som Otokar B\xc5\x99ezina, Josef Hora, Jaroslav Seifert och Vladim\xc3\xadr Holan liksom av de slovakiska skalderna Peter Jilemnick\xc3\xbd och Emil Luk\xc3\xa1\xc4\x8d. De f\xc3\xb6rsta tjeckiska f\xc3\xb6rfattarna som fick en stor internationell publik var Jaroslav Ha\xc5\xa1ek med Den tappre soldaten \xc5\xa0vejks \xc3\xa4ventyr under v\xc3\xa4rldskriget och Karel Capek, som f\xc3\xb6reb\xc3\xa5dade robot\xc3\xa5ldern i sina sk\xc3\xa5despel och romaner._NEWLINE_Litteraturens villkor i Tjeckoslovakien efter 1939 kom i stor utstr\xc3\xa4ckning att best\xc3\xa4mmas av den politiska situationen. Under Hitlertiden m\xc3\xb6rdades eller f\xc3\xa4ngslades skalder som Vladislav Van\xc4\x8dura, V\xc3\xadt\xc4\x95slav Nezval och Franti\xc5\xa1ek Halas. Efter den ryska inmarschen 1968 emigrerade eller tystades m\xc3\xa5nga av f\xc3\xb6rfattarna. Bland dem som f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte protestera i Charta 77 fanns bl. a. V\xc3\xa1clav Havel.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nLandets f\xc3\xb6rsta filmer kom till 1898, och under stumfilmsperioden hade tjeckisk film en hygglig niv\xc3\xa5. Betydande filmare var Gustav Machat\xc3\xbd, Martin Fri\xc4\x8d och Otakar V\xc3\xa1vra._NEWLINE_Pragatelj\xc3\xa9erna i Barrandov, som var bland de mest avancerade i Europa, m\xc3\xb6jliggjorde en kontinuerlig filmproduktion b\xc3\xa5de under och efter andra v\xc3\xa4rldskriget. Det var dock f\xc3\xb6rst i samband med Pragv\xc3\xa5ren 1968 som den tjeckiska och \xc3\xa4ven slovakiska filmens latenta konstn\xc3\xa4rliga m\xc3\xb6jligheter utnyttjades och blommade ut f\xc3\xb6r fullt. Av de d\xc3\xa5 uppm\xc3\xa4rksammade filmarna har senare m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4mnat landet.\n_START_SECTION_\nKonst\n_START_PARAGRAPH_\nTjeckoslovakien kristnades fr\xc3\xa5n Rom och har sedan medeltiden tillh\xc3\xb6rt den v\xc3\xa4steuropeiska kulturkretsen. P\xc3\xa5 1300-talet under kejsar Karl IV:s regering blev B\xc3\xb6hmen ett europeiskt konstcentrum. Utl\xc3\xa4ndska konstn\xc3\xa4rer inkallades, d\xc3\xa4ribland Peter Parler fr\xc3\xa5n Gm\xc3\xbcnd, som fortsatte den 1344 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade gotiska S:t Veitsdomen i Prag. Epokens f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta profanbyggnad \xc3\xa4r kejsarborgen Karlov T\xc3\xbdn med v\xc3\xa4lbevarade v\xc3\xa4ggm\xc3\xa5lningar._NEWLINE_Ren\xc3\xa4ssansen medf\xc3\xb6rde en ny konstn\xc3\xa4rlig blomstring med italieninspirerade palats, fr\xc3\xa4mst i Prag, s\xc3\xa5som lustslottet Belvedere (1536-60). N\xc3\xa5gra av barockens sk\xc3\xb6naste byggnader finns ocks\xc3\xa5 i Prag, d\xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst familjen Dienzenhofer \xe2\x80\x93 Christoph och sonen Kilian Ignaz \xe2\x80\x93 utvecklade en rik och komplcerad \xe2\x80\x9dpragbarock\xe2\x80\x9d i en rad kyrkor._NEWLINE_Bland de f\xc3\xa5 konstn\xc3\xa4rer som under senare \xc3\xa5rhundraden v\xc3\xa4ckt internationellt intresse m\xc3\xa4rks skulpt\xc3\xb6ren Jan \xc5\xa0tursa under 1900-talets tidigare del samt Franti\xc5\xa1ek Kupka, verksam i Paris, som en av det abstrakta m\xc3\xa5leriets pionj\xc3\xa4rer._NEWLINE_Den tjeckiske konstn\xc3\xa4ren Vincenc Morstadt (1802-75) uppskattades av b\xc3\xa5de samtid och efterv\xc3\xa4rld f\xc3\xb6r sina m\xc3\xa5nga akvareller, teckningar och gravyrer fr\xc3\xa5n Prag och dess omgivningar, publicerade i album. Det s. k. vedutam\xc3\xa5leriet, topografiska skildringar av st\xc3\xa4der och landskap upplevde sin sista blomstring i hans unga \xc3\xa5r, f\xc3\xb6re fotografiets genombrott.\n_START_SECTION_\nMusik\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xb6hmen-M\xc3\xa4hren har i \xc3\xa5rhundrade haft en central plats i europeiskt musikliv. I Slovakien har betydande konstmusik uppst\xc3\xa5tt i senare tid. En rik folkmusikskatt finns i alla tre provinserna. Gregoiansk s\xc3\xa5ng och andlig folkvisa blomstrade under medeltiden. Vokalpolyfoni skrevs fr\xc3\xa4mst av Jacob Handl-Gallus (1550-91) och nederl\xc3\xa4ndaren Filipp de Monte (1521-1603). Bohuslav \xc4\x8cernohorsk\xc3\xbd (1684-1742), Josef Seeger (1716-82) och Franti\xc5\xa1ek Xaver Brixi (1732-71) skrev orgel- och vokalmusik. Johann Stamitz och Franz Xaver Richter (1709-89) blev Mannheimskolans f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa4stare._NEWLINE_En tjeckisk nationalstil grundades av Bed\xc5\x99ich Smetana, f\xc3\xb6ljd av Anton\xc3\xadn Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k. Josef Bohuslav Foerster (1859-1951), Josef Suk och V\xc3\xadt\xc4\x9bzslav Nov\xc3\xa1k kan r\xc3\xa4knas som senromantiker. Internationell betydelse har senare fr\xc3\xa4mst Leo\xc5\xa1 Jan\xc3\xa1\xc4\x8dek och Bohuslav Martin\xc5\xaf f\xc3\xa5tt. Bl. a. Alois H\xc3\xa1ba, Klement Slavick\xc3\xbd och Petr Eben representerar olika nyare riktningar. En progressiv grupp \xc3\xa4r Hubda dveska (V\xc3\xa5r tids musik)._NEWLINE_Bland slovakiska tons\xc3\xa4ttare m\xc3\xa4rks J\xc3\xa1n Levoslav Bella (1842-1936) med m\xc3\xa4ssor och vokalverk samt Eugen Sucho\xc5\x88 med bl.a. sceniska verk. Violinisten Jan Kubel\xc3\xadk, hans son dirigenten Rafael Kubel\xc3\xadk och dirigenten V\xc3\xa1clav Talich och V\xc3\xa1clav Neumann \xc3\xa4r ber\xc3\xb6mda representanter f\xc3\xb6r sitt land._NEWLINE_Tjeckiska filharmonin (grundad 1894) h\xc3\xb6r hemma i \xe2\x80\x9dArtisternas hus\xe2\x80\x9d (Rudolfinum) i Prag, d\xc3\xa4r statskonservatoriet och akademin finns. Pragoperan, Nationalteatern, grundades 1862. Tylteatern har traditioner sedan Wolfgang Amadeus Mozarts tid och lyriska scener finns i flera st\xc3\xa4der liksom symfoniorkestrar. B\xc3\xb6hmiska kvartetten och Smetanakvartetten \xc3\xa4r ber\xc3\xb6mda ensembler och k\xc3\xb6rtraditionen \xc3\xa4r stark i hela landet.'