b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich List\n_START_SECTION_\nYrkesliv\n_START_PARAGRAPH_\nList arbetade tidigt i sin fars garverir\xc3\xb6relse, blev senare anst\xc3\xa4lld i stadens och statens tj\xc3\xa4nst och utn\xc3\xa4mndes 1817 till professor i statspraxis vid Tubingens universitet. \xc3\x85r 1819, \xc3\xa5ret efter den preussiska tullreformen, inledde han sin verksamhet f\xc3\xb6r en enhetlig ordning f\xc3\xb6r det tyska tullv\xc3\xa4sendet och inspirerade i Frankfurt ett antal mellan- och sydtyska k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n och fabrikanter att bilda den tyska handels- och industrif\xc3\xb6reningen, \xc3\xa5 vars v\xc3\xa4gnar han hemst\xc3\xa4llde att f\xc3\xb6rbundsf\xc3\xb6rsamlingen skulle ta bort de inl\xc3\xa4ndska tullarna och inf\xc3\xb6ra en generell tysk tullagstiftning (den Tyska tullf\xc3\xb6reningen). Detta v\xc3\xa4ckte f\xc3\xb6rbundsf\xc3\xb6rsamlingens misshag s\xc3\xa5 att han blev tvungen att l\xc3\xa4mna sin professur.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6md f\xc3\xb6r uppvigling\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1820 valdes List av Reutlingen till representant i W\xc3\xbcrttembergska kammaren; det politiskt liberala och antibyr\xc3\xa5kratiska uttryckss\xc3\xa4ttet i en petition, skriven \xc3\xa5 denna stads v\xc3\xa4gnar, \xc3\xa5drog honom \xc3\xa5tal f\xc3\xb6r uppvigling, och han d\xc3\xb6mdes till uteslutning ur kammaren samt tio m\xc3\xa5naders f\xc3\xa4ngelse, rymde, men \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde efter ett par \xc3\xa5r, avtj\xc3\xa4nade en del av straffet, men frigavs mot villkor att emigrera och kom 1825 till F\xc3\xb6renta staterna.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85ren i USA\n_START_PARAGRAPH_\nI USA var han dels farmare, dels publicist samt tr\xc3\xa4dde i f\xc3\xb6rbindelse med Pennsylvanias\xc3\xa4llskapet f\xc3\xb6r industrins fr\xc3\xa4mjande. F\xc3\xb6rut anh\xc3\xa4ngare av Adam Smiths handelspolitiska l\xc3\xa4ra, omfattade List d\xc3\xa5mera en protektionistisk \xc3\xa5sk\xc3\xa5dning, vars talan han med mycken framg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rde i den p\xc3\xa5 uppdrag av nyssn\xc3\xa4mnda s\xc3\xa4llskap utgivna skriften Outlines of American political economy (1827), vilken inneh\xc3\xb6ll de flesta av de teoretiskt betydelsefulla punkterna i hans h\xc3\xa4r nedan omtalade huvudarbete.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85terkomsten till Tyskland och sj\xc3\xa4lvmordet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1830 \xc3\xa5terkom List till Tyskland som amerikansk konsul i Baden samt p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade utgivandet av samlingsverket Staatslexikon (fullf\xc3\xb6ljt av v. Rotteck och Welcker 1834 ff.) och b\xc3\xb6rjade energiskt agitera f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsv\xc3\xa4sendets utveckling, s\xc3\xa4rskilt i Tyskland, samt stiftade 1835 ett specialorgan f\xc3\xb6r s\xc3\xa5dana sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5l (Eisenbahnjournal). I tullfr\xc3\xa5gan f\xc3\xb6rfattade han dels en t\xc3\xa4vlingsskrift f\xc3\xb6r Parisakademien, dels artiklar, inf\xc3\xb6rda i Deutsche vierteljahrschrift (sv. \xc3\xb6v. Inf\xc3\xb6rselfrihet och skyddsf\xc3\xb6rfattningar, 1840). Lists huvudarbete, Das nationale system der politischen oekonomie 1840; (Det nationella nationalekonomiska systemet, 1888), v\xc3\xa4ckte genast stort uppseende och st\xc3\xa4rkte betydligt de sydtyska fabrikanternas str\xc3\xa4vanden f\xc3\xb6r h\xc3\xb6gre tullsatser. List utvecklade livlig praktisk verksamhet f\xc3\xb6r tullf\xc3\xb6reningens utvidgning med h\xc3\xb6ga industritullar, f\xc3\xb6r expansionskraftig tysk handelspolitik och en tysk flotta. Han verkade f\xc3\xb6r fabrikantf\xc3\xb6reningars bildande och uppsatte 1843 Deutsches zollvereinsblatt. Hans f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att vinna en statsanst\xc3\xa4llning var fruktl\xc3\xb6sa, problem med f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningen och sjuklighet f\xc3\xb6rde honom till f\xc3\xb6rtvivlan, och han sk\xc3\xb6t sig.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare i j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbyggande (1833\xe2\x80\x931837)\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r List h\xc3\xa4ngde fr\xc3\xa5gorna om \xc3\xb6vervinnande av tullhinder inom Tyskland och utbyggnad av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4t siamesiska tvillingar. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r engagerade han sig f\xc3\xb6r tillkomsten av ett tyskt j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4t. Han skrev efter sin \xc3\xa5terkomst till Leipzig en skrift 1833 om detta, d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade att det sachsiska j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4tet skulle utg\xc3\xb6ra en grund f\xc3\xb6r inte bara en utbyggnad mellan Dresden och Leipzig, utan till hela Tyskland. Han var innovativ i s\xc3\xa5 m\xc3\xa5tto att han hittade metoder att intressera en bred allm\xc3\xa4nhet. Skriften var gratis och ledde till att en kommitt\xc3\xa9 bildades, vilken utarbetade nationalekonomiska kalkyler och d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6rhandlade med regeringen om koncessioner och finansiering. Med det bildade Leipzig-Dresdner Eisenbahn 1839 f\xc3\xb6rverkligades den f\xc3\xb6rsta j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gslinjen i Tyskland. Flertalet andra f\xc3\xb6ljande j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsprojekt p\xc3\xa5verkades ocks\xc3\xa5 av den sorts organisation som List byggde upp._NEWLINE_Han ivrade f\xc3\xb6r att andra tyska stater skulle investera i j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar. Han grundade 1835 tidskriften Eisenbahnjournal und National-Magazin f\xc3\xbcr die Fortschritte in Handel, Gewerbe und Ackerbau, vilken till 1837 gavs ut i 40 nummer. Han skrev en artikel i Staatslexikon 1838, som gavs ut ocks\xc3\xa5 som s\xc3\xa4rtryck under titeln "Det tyska nationaltransportsystemets i ett nationalekonomiskt och statsfinansiellt perspektiv".\n_START_SECTION_\nTeoretisk kvarl\xc3\xa5tenskap\n_START_PARAGRAPH_\nResultaten av Lists livsg\xc3\xa4rning var praktiskt zollvereins och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsv\xc3\xa4sendets utveckling, teoretiskt ett stort inflytande i protektionistisk riktning. Han v\xc3\xa4nde sig med mycken sk\xc3\xa4rpa mot Adam Smith och hans skola, som anklagades f\xc3\xb6r att vara \xc3\xa5 ena sidan alltf\xc3\xb6r individualistisk, \xc3\xa5 andra sidan alltf\xc3\xb6r kosmopolitisk. Den f\xc3\xb6rbis\xc3\xa5g, menade han, att mellan individen och m\xc3\xa4nskligheten stod nationen, av vars st\xc3\xa4ndiga v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rd i sista hand berodde alla dess medlemmar, som d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r m\xc3\xa5ste underordna sina intressen under dennas. Denna de privatekonomiska intressenas uppoffring f\xc3\xb6r de nationalekonomiska medf\xc3\xb6rde \xc3\xa4ven en inskr\xc3\xa4nkning av handelsfriheten. Nationens rikedom bestod n\xc3\xa4mligen inte, som Smiths skola l\xc3\xa4rde, i hopande av en summa materiella nyttigheter eller s\xc3\xa5 kallade bytesv\xc3\xa4rden, utan i utvecklingen av dess produktiva krafter. Dessa uppstod ur fyra k\xc3\xa4llor: 1) individernas kroppsliga och andliga arbetsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga, 2) de sociala och politiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena och institutionerna, 3) naturtillg\xc3\xa5ngarna, 4) verktygen eller kapitalet. H\xc3\xb6gst utvecklades samma krafter genom manufakturv\xc3\xa4sendets i industrins tillv\xc3\xa4xt vid sidan av jordbruket. Skyddstullar vore f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningen f\xc3\xb6r denna tillv\xc3\xa4xt._NEWLINE_Alla nationer, \xc3\xa5tminstone inom den tempererade zonen, hade, sedan de passerat j\xc3\xa4gar- och nomadtillst\xc3\xa5nden, att genoml\xc3\xb6pa tv\xc3\xa5 ekonomiska stadier: jordbrukets samt det, d\xc3\xa5 jordbruket var f\xc3\xb6renat med manufakturv\xc3\xa4sendet; d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n hade de att \xc3\xb6verg\xc3\xa5 i det normala stadiet, i vilket en harmonisk f\xc3\xb6rening \xc3\xa5v\xc3\xa4gabragts mellan de tre grenarna av ekonomisk verksamhet: jordbruk, industri och handel. I det enbart jordbruksidkande stadiet var fri handel med rikare nationer det f\xc3\xb6rdelaktigaste. Sammaledes n\xc3\xa4r en nation, liksom England, n\xc3\xa5tt det h\xc3\xb6gsta normala stadiet och inte l\xc3\xa4ngre beh\xc3\xb6vde frukta utl\xc3\xa4ndsk konkurrens. Men f\xc3\xb6r nationer, vilka, liksom Tyskland, befann sig i det mellanliggande stadiet, var ett skyddssystem med i b\xc3\xb6rjan moderata tullsatser ett n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt uppfostringsmedel._NEWLINE_Genom denna uppfostringssynpunkt skilde sig List fr\xc3\xa5n merkantilisternas teori om den ogynnsamma handelsbalansen, vilken teori han ogillade, \xc3\xa4ven om han inte borts\xc3\xa5g fr\xc3\xa5n vissa ogynnsamma eventualiteter genom ett utf\xc3\xb6rsel\xc3\xb6verskott av klingande mynt. List ville till\xc3\xa4mpa sin protektionistiska \xc3\xa5sk\xc3\xa5dning endast p\xc3\xa5 industrin, inte p\xc3\xa5 jordbruket, som skyddades av den naturliga arbetsf\xc3\xb6rdelningen mellan olika l\xc3\xa4nder och som dessutom skulle gynnas av industrins blomstring, under det jordbrukstullar verkade h\xc3\xa4mmande p\xc3\xa5 industrin. Medan, tullsystemet f\xc3\xb6r List inte var m\xc3\xa5let, utan medlet, var v\xc3\xa4rldshandelsfriheten f\xc3\xb6r honom det ideala. List var en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till den historiskrealistiska skolan inom nationalekonomin. En del av Lists skrifter \xc3\xa4r utgivna under titeln Friedrich Lists gesammelte Schriften (3 band, 1850).'