b'\n_START_ARTICLE_\nAnundsh\xc3\xb6g\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb6gen\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6gen \xc3\xa4r Sveriges st\xc3\xb6rsta gravh\xc3\xb6g, den n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta  h\xc3\xb6gen ligger i Skalunda. Den \xc3\xa4r 9 meter h\xc3\xb6g och 64\xe2\x80\x9368 meter i diameter. En h\xc3\xa4rd under h\xc3\xb6gen har med C14-metoden daterats till 210-540 e.Kr vilket enligt Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet inneb\xc3\xa4r att h\xc3\xb6gen troligen kan dateras till folkvandringstid-vikingatid  H\xc3\xb6gen har ett avplanat kr\xc3\xb6n som skadats av rovgr\xc3\xa4vning \xc3\xa5r 1788. En tr\xc3\xa4trappa leder upp till toppen.\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet \xc3\xa4r belagt fr\xc3\xa5n medeltiden d\xc3\xa5 h\xc3\xb6gen anv\xc3\xa4ndes som tingsplats ("Anunda H\xc3\xb6gh"). Pastor Jonas Holstenius omtalar p\xc3\xa5 1600-talet att "Wid thenna h\xc3\xb6gh hafwer fordom tidh warit Tingsplats" vilket framgick av sex bevarade brev hos Bengt Person i Tible fr\xc3\xa5n 1355, 1355, 1358, 1391, 1393 och 1437. Vid samma tid ber\xc3\xa4ttar pastor Hans Spaak i sin antikvariska inventering att enligt allmogens uppfattning en konung eller en j\xc3\xa4tte skulle ligga begraven i h\xc3\xb6gen.  Johan Peringski\xc3\xb6ld utpekade h\xc3\xb6gen som sagokungen Br\xc3\xb6t-Anunds grav, men det \xc3\xa4r inte mer \xc3\xa4n en gissning. Eftersom namnet \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rekommer p\xc3\xa5 en runsten p\xc3\xa5 platsen (se nedan) h\xc3\xa5ller andra det f\xc3\xb6r mer sannolikt att det \xc3\xa4r d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n namnet kommer.\n_START_SECTION_\nOmr\xc3\xa5det\n_START_PARAGRAPH_\nDet fornminnesomr\xc3\xa5de (V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s 431:1) d\xc3\xa4r Anundsh\xc3\xb6g ing\xc3\xa5r i best\xc3\xa5r av tolv gravh\xc3\xb6gar, tio runda stens\xc3\xa4ttningar, fem skeppss\xc3\xa4ttningar, 14 resta stenar och en runsten. Den, n\xc3\xa4st Anundsh\xc3\xb6g, st\xc3\xb6rsta h\xc3\xb6gen \xc3\xa4r fyra meter h\xc3\xb6g och 30 meter diameter. Den st\xc3\xb6rsta skeppss\xc3\xa4ttningen \xc3\xa4r 53 meter l\xc3\xa5ng och 16 meter bred. Alldeles framf\xc3\xb6r h\xc3\xb6gen finns ett anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rt stenmonument. H\xc3\xa4r har en pampig runsten, V\xc3\xa4stmanlands runinskrifter 13, rests till minne av "Heden, Anunds broder", och det omn\xc3\xa4mns ocks\xc3\xa5 att den som gjorde detta ocks\xc3\xa5 har rest alla andra stenar p\xc3\xa5 platsen. En l\xc3\xa5ng rad stenar resta l\xc3\xa4ngs med v\xc3\xa4gen torde ha utgjort en mycket storslagen anblick f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rbipasserande._NEWLINE_Runstenens inskription lyder i sin helhet, "Folkvid reste alla dessa stenar efter sin son Heden, Anunds broder. Vred h\xc3\xb6gg runorna." _NEWLINE_Omr\xc3\xa5det str\xc3\xa4cker sig l\xc3\xa4ngs med en \xc3\xa5srygg som varit genomfartsled mot \xc3\xb6ster och kan sammanfalla med Eriksgatans str\xc3\xa4ckning. Kring gravf\xc3\xa4ltet finns en stor och v\xc3\xa4l bevarad labyrint, fem skeppss\xc3\xa4ttningar, samt ett gravf\xc3\xa4lt anv\xc3\xa4nt under 700 \xc3\xa5r med bland annat b\xc3\xa5tgravar (refereras normalt till Tuna gravf\xc3\xa4lt, Badelunda socken, inte Anundsh\xc3\xb6g trots att det ligger i anslutning och \xc3\xa4r samtida) samt ett antal andra stens\xc3\xa4ttningar och \xc3\xb6ver 200 gravar p\xc3\xa5 Badelunda\xc3\xa5sen. Det s\xc3\xb6dra gravf\xc3\xa4ltet (V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s 432) p\xc3\xa5 Badelunda\xc3\xa5sen har ursprungen varit cirka 15-20 fornl\xc3\xa4mningar innan grustaget uppstod och idag finns det tre h\xc3\xb6gar och 7 runda stens\xc3\xa4ttningar kvar. P\xc3\xa5 gravf\xc3\xa4ltet l\xc3\xa5g "Gullh\xc3\xb6gen". V\xc3\xa4ster om Anundsh\xc3\xb6g, inne i skogen, finns cirka 50 runda stens\xc3\xa4ttningar.\n_START_SECTION_\nHypoteser kring l\xc3\xa4mningarna\n_START_PARAGRAPH_\nVissa teorier g\xc3\xb6r g\xc3\xa4llande att vid Badelunda funnits ett sekund\xc3\xa4rt maktcentrum som st\xc3\xa5tt i konflikt med \xe2\x80\x93 och slutligen, runt tidpunkten f\xc3\xb6r regionens kristnande, besegrats av \xe2\x80\x93 n\xc3\xa5gon starkare maktpol. Kanske kan den maktpolen ha varit Uppsala. Det finns i alla fall tecken som tyder p\xc3\xa5 att en mycket v\xc3\xa4lm\xc3\xa5ende storg\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 platsen pl\xc3\xb6tsligt upph\xc3\xb6rt. Nyare bebyggelse f\xc3\xb6ljer inte de gamla \xc3\xa4gogr\xc3\xa4nserna._NEWLINE_Anundsh\xc3\xb6g ligger i ett fornminneskomplex som h\xc3\xb6r till landets st\xc3\xb6rsta och b\xc3\xa4st bevarade. Inom omr\xc3\xa5det finns gravar fr\xc3\xa5n tiden mellan \xc3\xa4ldre brons\xc3\xa5lder och vikingatid. Speciellt b\xc3\xb6r n\xc3\xa4mnas, att det \xc3\xa4r sannolikt att h\xc3\xb6gen i Badelunda f\xc3\xa5tt sitt folkliga namn efter stenens text. Vem som faktiskt blivit begravd i Anundsh\xc3\xb6gen eller n\xc3\xa5gon av de andra st\xc3\xb6rre h\xc3\xb6garna p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det vet vi inte.\n_START_SECTION_\nPlundringsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1788 genomf\xc3\xb6rdes ett plundringsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k av n\xc3\xa5gra br\xc3\xa4nneridr\xc3\xa4ngar fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. Dessa arbetade troligtvis nattetid, gr\xc3\xa4vde i toppen av h\xc3\xb6gen och dolde schaktmassorna genom att kasta det bland tr\xc3\xa4den som delvis v\xc3\xa4xte p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gen. Detta \xc3\xa5terst\xc3\xa4lldes vid restaureringen 1970.\n_START_SECTION_\nNya fynd\n_START_PARAGRAPH_\nArkeologerna Alexandra Sanmark och Sarah Semple unders\xc3\xb6kte 2008 omr\xc3\xa5det kring h\xc3\xb6gen med georadar. Unders\xc3\xb6kningen var inriktad p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5dets status som tingsplats. Man fann en 200 m l\xc3\xa5ng rad med igenfyllda h\xc3\xa5l, tv\xc3\xa5 meter djupa och tv\xc3\xa5 meter breda. Forskarna tror att det i h\xc3\xa5len st\xc3\xa5tt ett 30-tal stora stenar eller stolpar. Raden l\xc3\xb6per fr\xc3\xa5n ett gammalt vadst\xc3\xa4lle snett in mot h\xc3\xb6gen.'