b'\n_START_ARTICLE_\nDanmarks filmhistoria\n_START_SECTION_\nStumfilmstiden\n_START_PARAGRAPH_\nDansk film tar sin b\xc3\xb6rjan under 1890-talet med Peter Elfelts K\xc3\xb8rsel med gr\xc3\xb8nlandske Hunde och Asfaltl\xc3\xa6ggere fr\xc3\xa5n 1896 bland de f\xc3\xb6rsta registrerade filmtitlarna._NEWLINE_\xc3\x85r 1906 startade Ole Olsen Nordisk Films Kompagni i K\xc3\xb6penhamn, som idag \xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens \xc3\xa4ldsta \xc3\xa4nnu existerande filmbolag. Fram till f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskrigets utbrott 1914 var det ett av v\xc3\xa4rldens ledande filmbolag, och producerade s\xc3\xa5 tidigt som 1908 100 filmer. Ett k\xc3\xa4nt verk \xc3\xa4r L\xc3\xb8vejagten (1908), som var bolagets f\xc3\xb6rsta stora succ\xc3\xa9. Den var dock f\xc3\xb6rbjuden att visas i Danmark fram till 1911, p\xc3\xa5 grund av att ett riktigt lejon hade blivit jagat och skjutet i samband med inspelningen._NEWLINE_Den danska stumfilmens guld\xc3\xa5lder b\xc3\xb6rjade n\xc3\xa4r personer som regiss\xc3\xb6ren Carl Theodor Dreyer, komikerduon Fyrtornet och Sl\xc3\xa4pvagnen och sk\xc3\xa5despelaren Asta Nielsen fick sina internationella genombrott. Asta Nielsen debuterade 1910 med Avgrunden, regisserad av Urban Gad. Med denna film kom genombrottet f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de Nielsen och hela den danska filmen i Europa.\n_START_SECTION_\nLjudfilmens f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rtionden\n_START_PARAGRAPH_\nFilmen Eskim\xc3\xa5, som hade premi\xc3\xa4r 1930 \xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta talfilm som producerats i Danmark, den \xc3\xa4r dock en samproduktion med Norge och r\xc3\xa4knas fr\xc3\xa4mst som en norsk film, vars dialog \xc3\xa4ven \xc3\xa4r p\xc3\xa5 norska. Den f\xc3\xb6rsta helt danska ljudfilmen, Pr\xc3\xa4sten i Vejlby, kom 1931. Tiden pr\xc3\xa4glades av en ljus framtidssyn, vilket smittade av sig p\xc3\xa5 filmber\xc3\xa4ttandet. En popul\xc3\xa4r sk\xc3\xa5despelare var den folkk\xc3\xa4re Ib Sch\xc3\xb8nberg, som fram till sin d\xc3\xb6d 1955 var en av de mest anlitade sk\xc3\xa5despelarna. En annan popul\xc3\xa4r sk\xc3\xa5despelare var Marguerite Viby, som med sina muntra s\xc3\xa5nger ses som en av de viktigaste representanterna f\xc3\xb6r tidens st\xc3\xa4mning._NEWLINE_I och med andra v\xc3\xa4rldskrigets utbrott 1939 och Tysklands ockupation av Danmark \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 \xc3\xa4ndrades st\xc3\xa4mningen i filmerna snabbt till att bli mer dyster. Den danska filmens fr\xc3\xa4msta verk fr\xc3\xa5n denna tid \xc3\xa4r Dreyers Vredens dag (1943) och Bjarne Henning-Jensens filmatisering av Martin Andersen Nex\xc3\xb8s Ditte m\xc3\xa4nniskobarn (1946).\n_START_SECTION_\nEfter andra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nMed efterkrigstiden f\xc3\xb6ljde en ren\xc3\xa4ssans f\xc3\xb6r den danska "familjefilmen". En av Danmarks mest l\xc3\xa4sta f\xc3\xb6rfattare, Morten Korch, fick efter att i 15 \xc3\xa5r ha f\xc3\xb6rhandlat med olika filmbolag \xc3\xa4ntligen filmatisera romanen De r\xc3\xb8de heste (1950) p\xc3\xa5 det amerikanska filmbolaget ASA Film. Den blev en av dansk films st\xc3\xb6rsta succ\xc3\xa9er med 2,5 miljoner s\xc3\xa5lda biobiljetter. Dessutom inleddes en l\xc3\xa5ng och popul\xc3\xa4r filmserie med Far till fyra \xc3\xa5r 1953. _NEWLINE_1970-talet p\xc3\xa5verkades av att censuren f\xc3\xb6r pornografi i filmer togs bort, vilket ledde till att "s\xc3\xa4ngkammarfilmerna" och "stj\xc3\xa4rnteckensfilmerna" uppn\xc3\xa5dde stor popularitet. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver slog Egon Olsen och hans liga igenom i Olsen-banden-filmerna, skapade av Erik Balling och Henning Bahs, uppbyggda som en blandning av traditionell buskis och socialrealism. Dess obrutna popularitet har gjort dem till en ov\xc3\xa4rderlig juvel i den danska filmhistorien. I Sverige fick de sin motsvarighet i J\xc3\xb6nssonligan.\n_START_SECTION_\nPrisregnet\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1980-talet fick den danska filmen \xc3\xa5terigen stor internationell uppm\xc3\xa4rksamhet. En ny epok inleddes d\xc3\xa4r danska filmer ofta bel\xc3\xb6nades i bland annat Hollywood och Cannes. De viktigaste personerna var regiss\xc3\xb6rerna Bille August och Gabriel Axel. Axel fick en Oscar 1988 i kategorin "b\xc3\xa4sta utl\xc3\xa4ndska film" med Babettes g\xc3\xa4stabud, och \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 vann ocks\xc3\xa5 August en Oscar i samma kategori med Pelle Er\xc3\xb6vraren. Den vann ocks\xc3\xa5 Guldpalmen p\xc3\xa5 Cannesfestivalen. \xc3\x85r 1991 vann han Guldpalmen \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng, nu med Den goda viljan._NEWLINE_En annan viktig regiss\xc3\xb6r var Lars von Trier, som, trots att han inte vann n\xc3\xa5got pris f\xc3\xb6r sin uppm\xc3\xa4rksammade Europa skulle bli en av de st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rgrundsgestalterna till den nya generationen danska filmmakare p\xc3\xa5 1990-talet._NEWLINE_\xc3\x84ven den danska kortfilmen har f\xc3\xa5tt stor uppskattning utomlands. Oscarsnomineringarna 1997 och 1998 samt vinsterna 1999 och 2002 talar sitt tydliga spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nDogmakonceptet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1995 revolutionerades hela filmv\xc3\xa4rlden med manifestet Dogme 95, d\xc3\xa4r Lars von Trier var den st\xc3\xb6rsta p\xc3\xa5drivaren. De f\xc3\xb6rsta dogmafilmerna, Idioterna av von Trier och Festen av Thomas Vinterberg gick p\xc3\xa5 segert\xc3\xa5g genom hela Europa. Andra viktiga regiss\xc3\xb6rer som Lone Scherfig, S\xc3\xb8ren Kragh-Jacobsen och senast Christoffer Boe, har alla utm\xc3\xa4rkt sig p\xc3\xa5 filmfestivalerna i Cannes, Berlin och Venedig, och har haft stor del i att g\xc3\xb6ra Danmark k\xc3\xa4nt som en stark filmnation._NEWLINE_Detta hj\xc3\xa4lpte \xc3\xa4ven till att bana v\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r regiss\xc3\xb6rer som Susanne Bier med filmer som Den enda r\xc3\xa4tta (1999) och H\xc3\xa4mnden, som erh\xc3\xb6ll en Oscar f\xc3\xb6r b\xc3\xa4sta utl\xc3\xa4ndska film, samt Lone Scherfig med Italienska f\xc3\xb6r nyb\xc3\xb6rjare (2000).'