b'\n_START_ARTICLE_\nKnittel\n_START_PARAGRAPH_\nKnittel \xc3\xa4r en medeltida nordgermansk stikisk vers med ganska fri rytm; i varje versrad ska det finnas tre eller fyra betonade stavelser, i mitten av raden en cesur och i slutet av varje rad ett rim eller en assonans. Ordet knittel kommer av ett gammalt tyskt ord f\xc3\xb6r kn\xc3\xb6lp\xc3\xa5k och syftar p\xc3\xa5 versm\xc3\xa5ttets grovhuggna form._NEWLINE_Knitteln var vanlig i medeltida kr\xc3\xb6nikor och ballader. Stora delar av Peer Gynt skrevs p\xc3\xa5 knittel, likas\xc3\xa5 Flores och Blanzeflor. N\xc3\xa4r knitteln anv\xc3\xa4nds i nyare svensk litteratur beh\xc3\xa5ller den g\xc3\xa4rna sina medeltida associationer, inte bara spr\xc3\xa5kligt utan \xc3\xa4ven i motivet, som exempelvis i Fr\xc3\xb6dings dikt \xe2\x80\x9dEn fattig munk fr\xc3\xa5n Skara\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nExempel (ur Erikskr\xc3\xb6nikan)\n_START_PARAGRAPH_\nEnstaviga ord i vers kan st\xc3\xa5 som antingen betonade eller obetonade. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r vissa av de markerade betoningarna endast f\xc3\xb6rslag p\xc3\xa5 hur versen kan l\xc3\xa4sas. \xc3\x84ven cesurerna (/) \xc3\xa4r f\xc3\xb6rslag p\xc3\xa5 var pausen kan g\xc3\xb6ras._NEWLINE_M\xc3\xa5nget gammalt / f\xc3\xa4dernesv\xc3\xa4rd_NEWLINE_lyftes d\xc3\xa5 / fr\xc3\xa5n spikarna ned,_NEWLINE_d\xc3\xa4r l\xc3\xa5nglig tid / det h\xc3\xa4ngt i fred._NEWLINE_Man f\xc3\xb6ljde dem h\xc3\xb6viskt / ned till strand,_NEWLINE_sade farv\xc3\xa4l / och tog dem i hand._NEWLINE_D\xc3\xa4r kysstes d\xc3\xa5 / m\xc3\xa5ng r\xc3\xb6der mun,_NEWLINE_som aldrig kysstes / av hj\xc3\xa4rtans grund._NEWLINE_Ty m\xc3\xa5ngen s\xc3\xa5g / man sen aldrig mer._NEWLINE_N\xc3\xa4r s\xc3\xa5 man skiljes,/ s\xc3\xa5dant sker.'