b'\n_START_ARTICLE_\nImre Lakatos\n_START_PARAGRAPH_\nImre Lakatos, f\xc3\xb6dd Imre Lipschitz 9 november 1922 i Debrecen, Ungern, d\xc3\xb6d 2 februari 1974 i London, England, var en ungersk filosof, vetenskapsteoretiker och matematiker. Lakatos r\xc3\xa4knas vid sidan av Thomas Samuel Kuhn, Karl Popper, och Paul Feyerabend som en av de viktigaste vetenskapsteoretikerna under efterkrigstiden.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nLakatos f\xc3\xb6ddes som Imre Lipschitz i en judisk familj i Ungern 1922. Han tog examen i matematik, fysik och filosofi vid universitetet i hemstaden 1944. Genom att \xc3\xa4ndra namn till Imre Moln\xc3\xa1r lyckades han undkomma nazisterna, men hans mor och mormoder dog i Auschwitz. Under andra v\xc3\xa4rldskriget blev han aktiv kommunist, och \xc3\xa4ndrade sitt efternamn \xc3\xa4n en g\xc3\xa5ng, till Lakatos, f\xc3\xb6r att uttrycka sina kommunistiska v\xc3\xa4rderingar och f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ra G\xc3\xa9za Lakatos._NEWLINE_Efter kriget fortsatte han sin utbildning i Budapest, f\xc3\xb6r bland andra Gy\xc3\xb6rgy Luk\xc3\xa1cs. Han studerade \xc3\xa4ven vid Moskvauniversitetet, under handledning av Sophia Janovskaja. N\xc3\xa4r han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde hem, arbetade han som en h\xc3\xb6gre tj\xc3\xa4nsteman vid ungerska utbildningsdepartementet. I de stridigheter som utspelades i Ungerns kommunistiska parti, hamnade Lakatos p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rlorarnas sida, och satt i f\xc3\xa4ngelse f\xc3\xb6r revisionism fr\xc3\xa5n 1950 till 1953. Om Lakatos aktiviteter i Ungern efter andra v\xc3\xa4rldskriget har ytterligare blivit k\xc3\xa4nt under senare tid._NEWLINE_Efter frisl\xc3\xa4ppningen \xc3\xa5tergick Lakatos till den akademiska v\xc3\xa4rlden, med matematisk forskning och \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar av George P\xc3\xb3lya till ungerska. \xc3\x84nnu nominellt kommunist hade hans politiska kompass dock \xc3\xa4ndrat riktning, och han var involverad i \xc3\xa5tminstone en studentgrupp av olikt\xc3\xa4nkare i upptakten till Ungernrevolten 1956._NEWLINE_Efter Sovjetunionens invasion av Ungern i november 1956, flydde Lakatos till Wien, och n\xc3\xa5dde senare England. Han erh\xc3\xb6ll en doktorsgrad i filosofi 1961 fr\xc3\xa5n University of Cambridge, och den postumt utgivna boken Proofs and Refutations bygger p\xc3\xa5 den disputation som gav honom titeln._NEWLINE_Lakatos fick aldrig brittiskt medborgarskap, och f\xc3\xb6rblev d\xc3\xa4rmed statsl\xc3\xb6s._NEWLINE_1969 fick han tj\xc3\xa4nst vid London School of Economics, d\xc3\xa4r han skrev verk om matematikens filosofi och vetenskapsfilosofi. Vid London School of Economics institution f\xc3\xb6r vetenskapsfilosofi, fanns p\xc3\xa5 den tiden Karl Popper och John Watkins._NEWLINE_Tillsammans med Alan Musgrave sammanst\xc3\xa4llde han den ofta citerade Criticism and the Growth of Knowledge, the Proceedings of the International Colloquium in the Philosophy of Science, London, 1965, som utgavs 1970. Denna inneh\xc3\xb6ll m\xc3\xa5nga v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda personers responser p\xc3\xa5 Thomas Kuhn De vetenskapliga revolutionernas struktur_NEWLINE_Lakatos stannade vid London School of Economics till sin pl\xc3\xb6tsliga d\xc3\xb6d efter en hj\xc3\xa4rnbl\xc3\xb6dning 1974, endast 51 \xc3\xa5r gammal. Skolan instiftade The Lakatos Award till hans minne._NEWLINE_Delar av hans korrespondens med v\xc3\xa4nnen och kritikern Paul Feyerabend har givits ut i For and Against Method.\n_START_SECTION_\nProofs and refutations\n_START_PARAGRAPH_\nProofs and refutations bygger p\xc3\xa5 Lakatos disputation som gav honom doktorsgraden i matematikens filosofi. Han bygger sin teori p\xc3\xa5 Hegels och Marx dialektik, Karl Poppers kunskapsteori och matematikern George Polyas arbeten. Den har formen av en fiktiv dialog, och Lakatos syfte \xc3\xa4r att visa att alla matematiska teorem \xc3\xa4r tempor\xc3\xa4ra sanningar. F\xc3\xb6r var g\xc3\xa5ng en mots\xc3\xa4gelse upptr\xc3\xa4der, justeras teoremet, och p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt ackumuleras kunskapen fortl\xc3\xb6pande, genom logiken och processen hos bevisen och justeringarna._NEWLINE_Lakatos f\xc3\xb6reslog en heuretisk syn p\xc3\xa5 matematisk kunskap, fast\xc3\xa4n begreppet heuristik p\xc3\xa5 den tiden var mindre utvecklat. Han menade vidare att matematikens vetenskapssamh\xc3\xa4lle p\xc3\xa5 ett dialektiskt s\xc3\xa4tt avgjorde vilka bevis som ans\xc3\xa5gs giltiga och d\xc3\xa4rmed var Lakatos \xc3\xa5sikt of\xc3\xb6renlig med den slags formalism som f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes av Gottlob Frege och Bertrand Russell, vilka definierar bevis i termer av deras formella validitet.'