b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Washington\n_START_SECTION_\nPolitisk bana\n_START_PARAGRAPH_\nWashington slog tidigt in p\xc3\xa5 den politiska banan och invaldes i Virginias parlament. Han var en stark motst\xc3\xa5ndare till den brittiska regeringens politik och satt i kontinentalkongressen 1774\xe2\x80\x931775 d\xc3\xa4r konfederationsartiklarna (The Articles of Confederation), som lade grunden f\xc3\xb6r F\xc3\xb6renta Staterna, utformades. _NEWLINE_Efter frihetskriget drog han sig tillbaka till sin egendom,  Mount Vernon  i Virginia, men han ins\xc3\xa5g ganska snabbt att den nya nationen inte fungerade som det var t\xc3\xa4nkt. Washington var med om att driva p\xc3\xa5 sammankallandet av F\xc3\xb6rfattningskonventet 1787 och han blev ocks\xc3\xa5 vald till dess ordf\xc3\xb6rande. F\xc3\xb6rfattningskonventet slog fast landets f\xc3\xb6rfattning och Washington valdes till landets f\xc3\xb6rste president. John Adams valdes till vicepresident.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84mbetstiden som den f\xc3\xb6rste presidenten f\xc3\xb6r Amerikas F\xc3\xb6renta Stater\n_START_PARAGRAPH_\nWashington svor presidenteden den 30 april 1789 st\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 balkongen till Federal Hall p\xc3\xa5 Wall Street i New York. Det har sagts att trots att det nyinr\xc3\xa4ttade president\xc3\xa4mbetet inramades av pompa och st\xc3\xa5t, s\xc3\xa5 levde Washington sj\xc3\xa4lv ett enkelt liv och aktade sig f\xc3\xb6r att ge intryck av arrogans gentemot den j\xc3\xa4mlike medborgaren i det fria landet. Samtidigt var Washington en f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen man, och ink\xc3\xb6pte nio slavar till sitt hush\xc3\xa5ll. Washington omvaldes 1793. Han avb\xc3\xb6jde att s\xc3\xb6ka till en tredje mandatperiod, och detta blev till ett exempel som samtliga efterf\xc3\xb6ljande presidenter har f\xc3\xb6ljt (med undantag av Franklin D. Roosevelt).\n_START_SECTION_\nRegeringsbildning\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta kongressen hade skapat tre regeringsdepartement, utrikes-, finans- och krigsdepartementen. I enlighet med den nya f\xc3\xb6rfattningen uts\xc3\xa5g Washington Thomas Jefferson till utrikesminister, Alexander Hamilton till finansminister och Henry Knox till krigsminister. Kongressen hade ocks\xc3\xa5 inr\xc3\xa4ttat ett justitieminister\xc3\xa4mbete (Office of Attorney General) som skulle ha till uppgift att f\xc3\xb6ra verkst\xc3\xa4llande statsmaktens talan inf\xc3\xb6r H\xc3\xb6gsta Domstolen samt vara juridisk r\xc3\xa5dgivare till presidenten och departementscheferna. Till denna post uts\xc3\xa5g Washington Edmund Randolph.  _NEWLINE_John Jay uts\xc3\xa5gs av Washington till att leda USA:s h\xc3\xb6gsta domstol.   _NEWLINE_Under Washingtons tid vid makten b\xc3\xb6rjade ett partisystem att v\xc3\xa4xa fram i nationens politiska liv. Tv\xc3\xa5 av hans departementschefer, Hamilton och Jefferson skulle visa sig dra sig politiskt \xc3\xa5t olika h\xc3\xa5ll. Jefferson blev en f\xc3\xb6rgrundsfigur f\xc3\xb6r Demokraterna medan Hamilton blev tongivande f\xc3\xb6r Federalisterna. De b\xc3\xa5da regeringskollegorna var \xc3\xb6ppet kritiska mot den politik som respektive departement f\xc3\xb6rde. B\xc3\xa5da st\xc3\xb6dde dock Washington och var f\xc3\xb6r att han skulle omv\xc3\xa4ljas. Tvisten dem emellan var dock oh\xc3\xa5llbar f\xc3\xb6r Washingtons regering och Jefferson avgick ny\xc3\xa5rsafton 1793. Washington uts\xc3\xa5g Edmund Randolph att ta \xc3\xb6ver som utrikesminister. Ocks\xc3\xa5 Hamilton avgick, men f\xc3\xb6rst i b\xc3\xb6rjan av \xc3\xa5r 1795. Hamilton eftertr\xc3\xa4ddes av Oliver Wolcott den yngre. _NEWLINE_I enlighet med ett kongressbeslut flyttades regeringens s\xc3\xa4te tillf\xc3\xa4lligt till Philadelphia 1790. S\xc3\xa5ledes var det i Philadelphia som Washingtons regering verkade. Det var f\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 1800 som regeringen, enligt kongressbeslutet, slutligen skulle f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas i den nya huvudstaden som skulle anl\xc3\xa4ggas vid Potomac-floden.\n_START_SECTION_\nFinans- och penningpolitik\n_START_PARAGRAPH_\nEfter m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r av krig hade den nya nationen en anstr\xc3\xa4ngd ekonomi och var h\xc3\xa5rt skuldsatt. Med Hamilton som arkitekt utformades den ekonomiska politiken. Programmet inriktades p\xc3\xa5 fyra omr\xc3\xa5den: statsskulden, federala inkomster, myntsystemet och centralbanken. _NEWLINE_Skulderna l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 delstaterna s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som p\xc3\xa5 federal niv\xc3\xa5 och l\xc3\xa5ngivarna var b\xc3\xa5de inhemska och utl\xc3\xa4ndska. Den federala skulden uppgick till cirka 54 miljoner dollar varav runt 12 var uppl\xc3\xa5nade utomlands. Delstaterna hade ytterligare 25 miljoner dollar i skulder, varav 18 miljoner hade g\xc3\xa5tt \xc3\xa5t till att bekosta kriget. Den federala regeringen tog \xc3\xb6ver alla skulder genom att l\xc3\xb6sa in dem och ge ut nya obligationer. Ett visst motst\xc3\xa5nd kom fr\xc3\xa5n de delstater med mindre skulder, fr\xc3\xa4mst sydstater, eftersom de i andra hand fick vara med och bekosta de h\xc3\xa5rt skuldsatta staterna. En sammanj\xc3\xa4mkning kunde n\xc3\xa5s med dessa stater mot l\xc3\xb6fte att en ny huvudstad skulle anl\xc3\xa4ggas vid Potomac-floden._NEWLINE_Den nya f\xc3\xb6rfattningen hade givit den federala staten m\xc3\xb6jlighet till direktbeskattning. Till en b\xc3\xb6rjan var det fr\xc3\xa4mst genom tullar och accis som inkomster till staten skapades. Tullarna var inte protektionistiskt motiverade. En s\xc3\xa4rskild tonnage-skatt inf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 handelsfartyg d\xc3\xa4r skatten var l\xc3\xa4gre p\xc3\xa5 amerikanska fartyg. Detta f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4tta fart p\xc3\xa5 det inhemska skeppsbyggandet. Bland avgifter som f\xc3\xb6rdes in fanns en s\xc3\xa4rskild accisavgift p\xc3\xa5 whiskey. Denna avgift ledde till kraftiga inv\xc3\xa4ndningar fr\xc3\xa5n jordbrukare i gr\xc3\xa4nstrakterna eftersom det ofta var genom whiskeytillverkning man fick avs\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r sitt spannm\xc3\xa5ls\xc3\xb6verskott. Whiskeyn var j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsevis mycket billigare att transportera till marknaderna i de \xc3\xb6stra staterna. Detta utvecklades s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom till det s\xc3\xa5 kallat Whiskeyupproret. Washington tvingades till sist att s\xc3\xa4tta in milit\xc3\xa4r f\xc3\xb6r att sl\xc3\xa5 ned upproret._NEWLINE_En annan viktig \xc3\xa5tg\xc3\xa4rd f\xc3\xb6r Washingtons regering var att s\xc3\xa4kerst\xc3\xa4lla ett fungerade betalningssystem. Besittningarna hade lidit stor brist p\xc3\xa5 betalningsmedel. Den nya regeringen inf\xc3\xb6rde ett myntsystem grundat p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de guld- och silvermynt. Myntenheten best\xc3\xa4mdes till dollar och man valde decimalsystemet framf\xc3\xb6r det brittiska systemet med pund, shilling och pence.\n_START_SECTION_\nDe sista \xc3\xa5ren\n_START_PARAGRAPH_\nEfter att ha l\xc3\xa4mnat politiken fick Washington uppleva knappt tre \xc3\xa5r av lugn p\xc3\xa5 Mount Vernon. Han dog av en halsinfektion den 14 december 1799. M\xc3\xb6jligen p\xc3\xa5skyndades den f\xc3\xb6re detta presidentens fr\xc3\xa5nf\xc3\xa4lle av den l\xc3\xa4karbehandling han utsattes f\xc3\xb6r. Hans livl\xc3\xa4kare Dr James Craik var n\xc3\xa4mligen, i likhet med de flesta l\xc3\xa4kare p\xc3\xa5 den tiden, en varm anh\xc3\xa4ngare av \xc3\xa5derl\xc3\xa5tning som botemedel mot allehanda \xc3\xa5kommor, och han genomf\xc3\xb6rde f\xc3\xb6ljaktligen upprepade \xc3\xa5derl\xc3\xa5tningar p\xc3\xa5 Washington i syfte att h\xc3\xa4va infektionen. Den ansenliga blodf\xc3\xb6rlusten torde allvarligt ha f\xc3\xb6rsvagat Washington.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vrigt\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt den julianska kalendern f\xc3\xb6ddes Washington den 11 februari 1732. Enligt den gregorianska kalendern, som b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas under Washingtons liv och anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4n idag, f\xc3\xb6ddes han den 22 februari 1732. N\xc3\xa4r Washington f\xc3\xb6ddes b\xc3\xb6rjade engelsm\xc3\xa4nnens \xc3\xa5r den 25 mars. _NEWLINE_George Washington \xc3\xa4r en av tv\xc3\xa5 som n\xc3\xa5tt den allra h\xc3\xb6gsta bef\xc3\xa4lsgraden inom USA:s arm\xc3\xa9, (General of the Armies of the United States). Washington utn\xc3\xa4mndes postumt till General of the Armies of the United States daterat till den 4 juli 1976. (Resolution of US Congress, Public Law 94-479). Washington var \xc3\xa4ven en h\xc3\xb6gt uppsatt frimurare._NEWLINE_Washington har senare f\xc3\xa5tt ge namn \xc3\xa5t b\xc3\xa5de de F\xc3\xb6renta Staternas huvudstad Washington, D.C. och staten Washington. Huvudstadens flagga bygger p\xc3\xa5 Washingtons familjevapen._NEWLINE_Under Washingtons \xc3\xa4mbetstid som president levde ytterligare tretton personer som senare skulle bli presidenter. Den sista var James Buchanan, president 1857\xe2\x80\x931861.'