b'\n_START_ARTICLE_\nSamh\xc3\xa4llsvetenskap\n_START_PARAGRAPH_\nSamh\xc3\xa4llsvetenskap \xc3\xa4r en beteckning p\xc3\xa5 de vetenskapliga \xc3\xa4mnen som studerar samh\xc3\xa4llet ur olika aspekter. Samh\xc3\xa4llsvetenskap kan, beroende p\xc3\xa5 inriktning, \xc3\xb6verlappa med beteendevetenskap och humaniora.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomi \xc3\xa4r l\xc3\xa4ran om hush\xc3\xa5llande med resurser i ett tillst\xc3\xa5nd av knapphet.\n_START_SECTION_\nEkonomisk historia\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomisk historia \xc3\xa4r en vetenskap som studerar olika samh\xc3\xa4llsformers ekonomiska utveckling och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nGeografi \xc3\xa4r den vetenskap som beskriver jordytan och dess karakt\xc3\xa4ristiska liksom hur m\xc3\xa4nsklig aktivitet p\xc3\xa5verkar och p\xc3\xa5verkas av jorden.\n_START_SECTION_\nJuridik\n_START_PARAGRAPH_\nJuridik \xc3\xa4r l\xc3\xa4ran om r\xc3\xa4ttsreglernas tolkning och till\xc3\xa4mpning.\n_START_SECTION_\nPedagogik\n_START_PARAGRAPH_\nPedagogik \xc3\xa4r l\xc3\xa4ran om utbildning och l\xc3\xa4rande. Inom pedagogiken studerar man de processer genom vilka m\xc3\xa4nniskan formas och f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras i olika sociala, kulturella och historiska sammanhang.\n_START_SECTION_\nPsykologi\n_START_PARAGRAPH_\nPsykologi \xc3\xa4r l\xc3\xa4ran om m\xc3\xa4nniskans beteende, tankar, k\xc3\xa4nslor och samspel med andra m\xc3\xa4nniskor. Inom socialpsykologin f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man f\xc3\xb6rklara hur en m\xc3\xa4nniskas tankar, k\xc3\xa4nslor och handlingar p\xc3\xa5verkas av den faktiska, inbillade eller underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5dda n\xc3\xa4rvaron av andra.\n_START_SECTION_\nSocialantropologi\n_START_PARAGRAPH_\nSocialantropologi \xc3\xa4r l\xc3\xa4ran om m\xc3\xa4nniskan i sociala sammanhang. Inom socialantropologin studerar man m\xc3\xa4nniskans sociala t\xc3\xa4nkande och beteende utifr\xc3\xa5n ett globalt perspektiv.\n_START_SECTION_\nSociologi\n_START_PARAGRAPH_\nSociologi \xc3\xa4r en vetenskaplig disciplin som studerar samh\xc3\xa4llen och social handling i vid bem\xc3\xa4rkelse. Sociologin studerar m\xc3\xa4nskliga relationer som sociala processer p\xc3\xa5 individ-, grupp- och samh\xc3\xa4llsniv\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nStatsvetenskap\n_START_PARAGRAPH_\nStatsvetenskap \xc3\xa4r det vetenskapliga studiet av teoretisk och praktisk politik och beskrivandet av politiska system. Statsvetenskap \xc3\xa4r en vetenskap som studerar politik i bred bem\xc3\xa4rkelse, exempelvis politiska statsskick och institutioner, politiska ledare, politiska v\xc3\xa4rderingar och politiskt beteende.\n_START_SECTION_\nCentrala begrepp\n_START_PARAGRAPH_\nTill n\xc3\xa5gra av de mest centrala begreppen inom samh\xc3\xa4llsvetenskapen h\xc3\xb6r utbud och efterfr\xc3\xa5gan, transaktionskostnad, nytta, marginalnytta, marginalkostnad, pris, produktivitet, komparativa f\xc3\xb6rdelar, specialisering, j\xc3\xa4mvikt, funktionalism, strukturalism, externalitet, kollektiv nyttighet, fripassagerare, altruism, konkurrens, kollektivt handlande, oj\xc3\xa4mlikhet, egendom, f\xc3\xb6rdelning, social klass, stratifiering, status, rationalitet, formalisering, byr\xc3\xa5kratisering, reglering, institution, organisation, socialisation, social norm, kultur, v\xc3\xa4rderingar, etnicitet, nation, ingrupp och utgrupp, identitet, genus, social konstruktion, ideologi, stat, gr\xc3\xa4ns, konflikt, aggression, v\xc3\xa5ld, migration, makt, oligarki, demokrati, spr\xc3\xa5k, population, evolution, \xc3\xa5ldersf\xc3\xb6rdelning och sl\xc3\xa4ktskap.'