b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rt\n_START_SECTION_\nUtbredning och taxonomi\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten \xc3\xa4r en flyttf\xc3\xa5gel som h\xc3\xa4ckar i nordv\xc3\xa4stra Afrika, \xc3\xb6ver stora delar av Europa och Centralasien. Dess h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5de str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n Marocko, Algeriet och Tunisien i Afrika och \xc3\xb6ver i stort sett hela Europa d\xc3\xa4r den \xc3\xa4r allm\xc3\xa4nt f\xc3\xb6rekommande, dock v\xc3\xa4ldigt lokalt p\xc3\xa5 exempelvis Irland och inte p\xc3\xa5 Island. Vidare h\xc3\xa4ckar den \xc3\xb6sterut genom Sibirien, s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt \xc3\xb6sterut som till Bajkalsj\xc3\xb6n och s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt s\xc3\xb6derut som till bergskedjorna Altaj och Tarbagatai, och till s\xc3\xb6dra Turkmenistan, syd\xc3\xb6stra Uzbekistan, v\xc3\xa4stra Afghanistan, Iran, Kaukasus och Turkiet. Den \xc3\xb6vervintrar fr\xc3\xa4mst i Afrika, och d\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 Central- och V\xc3\xa4stafrikas savanner, men \xc3\xa4ven lokalt p\xc3\xa5 Arabiska halv\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rt h\xc3\xa4ckar i hela Sverige, men f\xc3\xb6rekomsten \xc3\xa4r t\xc3\xa4tare vid norrl\xc3\xa4ndsk tallmo och i fj\xc3\xa4llbj\xc3\xb6rkskog. Den anl\xc3\xa4nder Sverige under f\xc3\xb6rsta halvan av april-maj och flyttar i augusti-september men arten observeras fortfarande s\xc3\xa5 sent som i mitten av oktober.\n_START_SECTION_\nUtseende och f\xc3\xa4ltk\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten \xc3\xa4r en slank f\xc3\xa5gel som m\xc3\xa4ter 13-14,5 centimeter p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngden och v\xc3\xa4ger mellan 12 och 20 gram. Den har svart vass n\xc3\xa4bb, typisk f\xc3\xb6r insekts\xc3\xa4tande f\xc3\xa5glar, och svarta ben. Den sitter ofta uppr\xc3\xa4tt och darrar med den rostr\xc3\xb6da stj\xc3\xa4rten. Den adulta hanen har sommartid en i\xc3\xb6gonfallande f\xc3\xa4rgad fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt med djupsvart ansikte och hals; vit panna; gr\xc3\xa5 hj\xc3\xa4ssa, nacke och rygg; och brunaktiga vingar. Br\xc3\xb6stet, buken och stj\xc3\xa4rten \xc3\xa4r lysande tegelr\xc3\xb6da, d\xc3\xa4r f\xc3\xa4rgen p\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rtens mellersta stj\xc3\xa4rtpennor varierar fr\xc3\xa5n m\xc3\xb6rkbrun till svart. Honan \xc3\xa4r oansenligare brunaktigt f\xc3\xa4rgad med ljust beigevitt br\xc3\xb6st och vit buk och undergump, medan stj\xc3\xa4rten \xc3\xa4r f\xc3\xa4rgad som hanens._NEWLINE_Under sensommaren, innan flytten, genomf\xc3\xb6r r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten en komplett ruggning och anl\xc3\xa4gger d\xc3\xa5 en dr\xc3\xa4kt med ljusa br\xc3\xa4m, vilket ger den ett n\xc3\xa4rmast urtv\xc3\xa4ttat utseende. Dessa ljusa br\xc3\xa4m n\xc3\xb6ts bort under vintern vilket resulterar i hanens kraftfullt f\xc3\xa4rgade praktdr\xc3\xa4kt om v\xc3\xa5ren._NEWLINE_Hanen hos den syd\xc3\xb6stliga underarten P. p. samamisicus skiljer sig fr\xc3\xa5n nominatformen genom att den adulta hanen har en m\xc3\xb6rkare rygg och ett vitt armpennestr\xc3\xa5k. \xc3\x84ven honan har antydan till ljusa armpennor.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5geln b\xc3\xb6rjar sjunga tidigt i gryningen och s\xc3\xa5ngen best\xc3\xa5r av korta vemodiga fl\xc3\xb6jttoner som f\xc3\xb6ljs av fler drillar eller djupare stavelser. Den imiterar ocks\xc3\xa5 g\xc3\xa4rna andra f\xc3\xa5glar. Dess lockl\xc3\xa4te p\xc3\xa5minner om l\xc3\xb6vs\xc3\xa5ngarens mjuka tv\xc3\xa5staviga upp\xc3\xa5tvissling huit men avslutas ofta med ett h\xc3\xa5rt tickande l\xc3\xa4te: tick-tick-tick.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten sitter oftast p\xc3\xa5 nedre grenar eller sm\xc3\xa5 buskar och darrar d\xc3\xa5 typiskt med stj\xc3\xa4rten.\n_START_SECTION_\nBiotop\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rtens biotop \xc3\xa4r olika typer av skogsmarker, fr\xc3\xa5n \xc3\xa4ldre tallskog i norr till l\xc3\xb6v- och blandskog i s\xc3\xb6der. Den f\xc3\xb6rekommer i parkanl\xc3\xa4ggningar, frukttr\xc3\xa4dsodlingar, skogskanter, ljusa skogar och tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar. Den placerar ofta sitt bo i skogar med gammalt timmer d\xc3\xa4r sprickor och springor har bildats.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten placerar sitt bo fr\xc3\xa4mst i tr\xc3\xa4dh\xc3\xa5l, men \xc3\xa4ven i byggnader, h\xc3\xa5ligheter i marken, stenr\xc3\xb6sen och f\xc3\xa5gelholkar. Boet byggs av honan och best\xc3\xa5r mest av torra str\xc3\xa5n. Den l\xc3\xa4gger i genomsnitt 5-7 enf\xc3\xa4rgat ljust bl\xc3\xa5gr\xc3\xb6na \xc3\xa4gg som ruvas av honan i 11-15 dygn. Kullar med allt fr\xc3\xa5n 3 till 10 \xc3\xa4gg har rapporterats. Ungarna stannar sedan i boet i 12-15 dygn och matas av b\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna. \xc3\x84ven efter att de l\xc3\xa4mnat boet tas de om hand under en period av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna innan de \xc3\xa4r flygga. Observationer av tv\xc3\xa5 kullar per h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4song har rapporterats s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt norrut som vid Abisko i Torne Lappmark._NEWLINE_G\xc3\xb6ken, som \xc3\xa4r en h\xc3\xa4ckningsparasit, l\xc3\xa4gger ofta sitt \xc3\xa4gg i r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rtsbon.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten livn\xc3\xa4r sig av insekter, b\xc3\xa5de larver och adulta, och spindlar. Den tar mest f\xc3\xb6dan fr\xc3\xa5n marken men den f\xc3\xa5ngar \xc3\xa4ven insekter i luften; detta g\xc3\xb6r fr\xc3\xa4mst hanarna. P\xc3\xa5 sensommaren och h\xc3\xb6sten \xc3\xa4ter den \xc3\xa4ven b\xc3\xa4r. Den f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker genom att genomf\xc3\xb6ra korta flygturer d\xc3\xa5 den snappar efter insekter eller genom att g\xc3\xb6ra kortare bes\xc3\xb6k p\xc3\xa5 marken d\xc3\xa4r den f\xc3\xa5ngar insekter.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nVanliga \xc3\xa4ldre svenska namn p\xc3\xa5 r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rt var "vippstj\xc3\xa4rt" och "kvickstj\xc3\xa4rt". Andra \xc3\xa4ldre lokala svenska namn \xc3\xa4r "raudtr\xc3\xa4ssla" och "raud trissla" p\xc3\xa5 Gotland, "breksparren" i V\xc3\xa4sterbotten, "furulus" i Norrland, "r\xc3\xb6ufogel" i Norrbotten, "r\xc3\xb6dstylesparv" i J\xc3\xa4mtland och "r\xc3\xb6dsparv" i Dalarna.\n_START_SECTION_\nMytologi och folktro\n_START_PARAGRAPH_\nI stora delar av norra och \xc3\xb6stra Europa fanns f\xc3\xb6rr f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen att r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten var en helig f\xc3\xa5gel, ofta f\xc3\xb6rknippad med Fr\xc3\xa4lsaren. En utbredd myt ber\xc3\xa4ttar att om man betedde sig illa mot r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten mj\xc3\xb6lkade korna blod, och f\xc3\xa5geln har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r i vissa delar haft namn som "blodf\xc3\xa5geln". I andra myter \xc3\xa4r r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten ist\xc3\xa4llet olycksbringande. Exempelvis mj\xc3\xb6lkar korna blod eller f\xc3\xa5r r\xc3\xb6dsot om en r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rt flyger under dess buk eller biter i dess juver. I Finland finns det ber\xc3\xa4ttelser om att n\xc3\xa4r r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten bygger sitt bo i ett hus s\xc3\xa5 kommer det att eldh\xc3\xa4rjas, medan man i Norge ber\xc3\xa4ttade att om r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten fl\xc3\xb6g \xc3\xb6ver v\xc3\xa4gen n\xc3\xa4r man var p\xc3\xa5 jakt kunde man lika g\xc3\xa4rna v\xc3\xa4nda hem, f\xc3\xb6r d\xc3\xa5 skulle man missa allt med b\xc3\xb6ssan.\n_START_SECTION_\nSom burf\xc3\xa5gel\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rr var r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rten en uppskattad burf\xc3\xa5gel. A. E Brehm skrev i sin bok "Foglarnas lif" fr\xc3\xa5n slutet av 1800-talet: "Den vanliga r\xc3\xb6dstjerten h\xc3\xa5lles oftare i bur \xc3\xa4n sl\xc3\xa4gtets andra arter och sjunger h\xc3\xa4r flitigt n\xc3\xa4stan hela \xc3\xa5ret om, men blir otreflig genom sin st\xc3\xa4ndigt upprepande lockton. Han har likv\xc3\xa4l m\xc3\xa5nga beundrare, som gl\xc3\xb6mma detta obehag f\xc3\xb6r hans prydliga r\xc3\xb6relser, vackra f\xc3\xa4rger och putsade fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4gt."\' \xc3\x96ver stora delar av dess utbredningsomr\xc3\xa5de, exempelvis inom EU, \xc3\xa4r det idag f\xc3\xb6rbjudet att f\xc3\xa5nga eller inneha vilda f\xc3\xa5glar varf\xc3\xb6r den inte l\xc3\xa4ngre f\xc3\xb6rekommer som burf\xc3\xa5gel f\xc3\xb6rutom lokalt eller i undantagsfall.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns inga s\xc3\xa4kra data f\xc3\xb6r hur stor v\xc3\xa4rldspopulationen av r\xc3\xb6dstj\xc3\xa4rt \xc3\xa4r. Men dess utbredning \xc3\xa4r mycket stor och man uppskattar att det bara i Europa finns mellan 14 och 31 miljoner individer. Det finns inga uppskattade globala trender men v\xc3\xa4rldspopulationen anses inte vara utsatt f\xc3\xb6r n\xc3\xa5got hot och kategoriseras d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r som livskraftig (LC) p\xc3\xa5 IUCN:s lista \xc3\xb6ver hotade f\xc3\xa5gelarter.'