b"\n_START_ARTICLE_\nClaude L\xc3\xa9vi-Strauss\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt och studier\n_START_PARAGRAPH_\nClaude L\xc3\xa9vi-Strauss f\xc3\xb6ddes i Bryssel 1908 och studerade juridik samt filosofi vid Sorbonne i Paris. Han slutf\xc3\xb6rde aldrig sina juridikstudier; ist\xc3\xa4llet avlade han examen i filosofi 1931. Efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r som l\xc3\xa4rare fick han ett erbjudande att delta i en fransk kulturdelegation till Brasilien 1935 d\xc3\xa4r han arbetade som g\xc3\xa4stf\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare vid universitetet i S\xc3\xa3o Paulo.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85ren i Brasilien\n_START_PARAGRAPH_\nMellan 1935 och 1939 bodde L\xc3\xa9vi-Strauss i Brasilien. Under denna tid genomf\xc3\xb6rde han unders\xc3\xb6kningar i Mato Grosso och Amazonas regnskog; dessa unders\xc3\xb6kningar var n\xc3\xa5gra av hans f\xc3\xb6rsta etnografiska f\xc3\xa4ltstudier. Han unders\xc3\xb6kte \xc3\xa4ven indianstammarna Guaycuru och Bororo d\xc3\xa4r han levde en kort tid. Han fortsatte senare med ytterligare unders\xc3\xb6kningar om indianstammarna Nambikwara och Tupi-Kawahib. Det var framf\xc3\xb6rallt dessa f\xc3\xa4ltstudier som gav L\xc3\xa9vi-Strauss den akademiska identiteten som antropolog.\n_START_SECTION_\n1940- och 1950-talet\n_START_PARAGRAPH_\nHan \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Frankrike 1939 f\xc3\xb6r att ta v\xc3\xa4rvning i arm\xc3\xa9n, men p\xc3\xa5 grund av Frankrikes kapitulation inf\xc3\xb6r Tyskland 1940 flydde L\xc3\xa9vi-Strauss till Paris eftersom han var jude. D\xc3\xa4r fick han erbjudande om en tj\xc3\xa4nst i New York och garanterad m\xc3\xb6jlighet att komma in i USA, men han hade \xc3\xa4nnu att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka undkomma den allt mera tr\xc3\xa4ngande situationen i Frankrike. Efter ett flertal f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att komma ut ur landet tr\xc3\xa4ffade L\xc3\xa9vi-Strauss en kapten som han l\xc3\xa4rt k\xc3\xa4nna under sina resor, och han fick d\xc3\xa4rmed en plats p\xc3\xa5 en resa till Sydamerika. Han hamnade s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom i Puerto Rico d\xc3\xa4r han tvingades genomg\xc3\xa5 en unders\xc3\xb6kning av FBI efter att han misst\xc3\xa4nktes f\xc3\xb6r att ha tyska brev i sitt bagage. Eftersom unders\xc3\xb6kningen avl\xc3\xb6pte lyckligt, kunde han tillbringa \xc3\xa5terstoden av krigs\xc3\xa5ren i New York. I likhet med m\xc3\xa5nga intellektuella flyktingar undervisade han vid New School for Social Research. Tillsammans med Jacques Maritain, Henri Focillon och Roman Jakobson grundade han \xc3\x89cole Libre des Hautes \xc3\x89tudes, ett slags exiluniversitet f\xc3\xb6r franska akademiker._NEWLINE_Krigs\xc3\xa5ren i New York var avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r L\xc3\xa9vi-Strauss p\xc3\xa5 flera s\xc3\xa4tt. Hans f\xc3\xb6rbindelse med Roman Jakobson bidrog till att forma hans teoretiska fundament; Jakobsons och L\xc3\xa9vi-Strauss arbeten anses vara navet f\xc3\xb6r den strukturalistiska teorin. L\xc3\xa9vi-Struss stiftade \xc3\xa4ven bekantskap med den amerikanska antropologin som den f\xc3\xb6rstods av Franz Boas, som undervisade vid Columbia University. Detta ledde till att hans tidiga arbeten b\xc3\xa4r sp\xc3\xa5r av amerikanska id\xc3\xa9er; n\xc3\xa5got som bidrog till hans erk\xc3\xa4nnande som forskare d\xc3\xa4r. En kort tid, 1946\xe2\x80\x931947, var han kulturattach\xc3\xa9 f\xc3\xb6r Frankrike vid dess ambassad i Washington D.C. och flyttade d\xc3\xa4refter tillbaka till Paris. Han doktorerade vid Sorbonne enligt fransk modell med en st\xc3\xb6rre och en mindre avhandling. _NEWLINE_Den st\xc3\xb6rre avhandlingen Les Structures \xc3\xa9l\xc3\xa9mentaires de la parent\xc3\xa9 publicerades \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5, och blev omedelbart betraktad som ett av de viktigaste arbetena inom antropologin som n\xc3\xa5gonsin givits ut; Simone de Beauvoir recenserade den, och hon menade att det var en viktig dokumentation om kvinnors situation i icke-v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska kulturer. Titeln var en lekfull anspelning p\xc3\xa5 \xc3\x89mile Durkheims Elementary Forms of the Religious Life, men \xc3\xa4ven ett uttryck f\xc3\xb6r att L\xc3\xa9vi-Strauss avs\xc3\xa5g att studera samma fenomen som gjorts tidigare, fast\xc3\xa4n det i hans fall var fr\xc3\xa5ga om att studera de underliggande strukturerna och inte inneh\xc3\xa5llet. Medan brittiska antropologer som Alfred Reginald Radcliffe-Brown argumenterat f\xc3\xb6r att likheter mellan kulturer beror p\xc3\xa5 gemensamt ursprung, f\xc3\xb6rf\xc3\xa4ktade L\xc3\xa9vi-Strauss id\xc3\xa9n att likheterna berodde p\xc3\xa5 att vissa strukturella drag kommit genom allianser d\xc3\xa5 en kvinna fr\xc3\xa5n en grupp gift sig med en man fr\xc3\xa5n en annan grupp._NEWLINE_Under de f\xc3\xb6ljande 1940- och 1950-talen vidareutvecklade han sina teorier och bef\xc3\xa4ste sin st\xc3\xa4llning som akademiker. Efter sin \xc3\xa5terkomst till Frankrike involverades han i CNRS och Mus\xc3\xa9e de l'Hommes styrelser, innan han slutligen fick en professur vid femte sektionen av \xc3\x89cole Pratique des Hautes \xc3\x89tudes, sektionen f\xc3\xb6r religi\xc3\xb6sa studier. Han eftertr\xc3\xa4dde d\xc3\xa4rmed Marcel Mauss och bytte namn p\xc3\xa5 tj\xc3\xa4nsten till \xe2\x80\x9dj\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande religionsstudier mellan skriftl\xc3\xb6sa folk\xe2\x80\x9d._NEWLINE_\xc3\x84ven om L\xc3\xa9vi-Strauss var ber\xc3\xb6md bland akademiker, var det inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1955 med boken Tristes Tropiques som han blev k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten. Till formen var Tristes Tropiques en reseskildring som ber\xc3\xa4ttade om hans vistelse i Sydamerika under 1930-talet. Men L\xc3\xa9vi-Strauss lyckades kombinera en tilltalande prosa med filosofiska meditationer och etnografiska analyser till vad som allm\xc3\xa4nt menas vara ett m\xc3\xa4sterverk. Den nominerades till sk\xc3\xb6nlitter\xc3\xa4ra priser, men kunde inte erh\xc3\xa5lla n\xc3\xa5gon eftersom det var icke-fiktion. \xc3\x85r 1999 var den popul\xc3\xa4ra boken med p\xc3\xa5 listan \xc3\xb6ver \xc3\xa5rhundradets 100 b\xc3\xb6cker enligt Le Monde._NEWLINE_\xc3\x85r 1959 blev han professor i socialantropologi vid Coll\xc3\xa8ge de France, kort efter att han givit ut Anthropologie structurale, en samling ess\xc3\xa4er som inneh\xc3\xb6ll s\xc3\xa5v\xc3\xa4l praktiska exempel som teoretiska utl\xc3\xa4ggningar om strukturalism. Han lade samtidigt grunden f\xc3\xb6r ett intellektuellt program, och stiftade flera institutioner f\xc3\xb6r att antropologi skulle b\xc3\xb6rja betraktas som ett eget \xc3\xa4mne, som till exempel Laboratoriet f\xc3\xb6r socialantropologi och tidskriften l'Homme.\n_START_SECTION_\n1960-talet och fram\xc3\xa5t\n_START_PARAGRAPH_\nLa Pens\xc3\xa9e Sauvage, som gavs ut 1962, anses vara hans viktigaste arbete. Titeln \xc3\xa4r o\xc3\xb6vers\xc3\xa4ttlig, eftersom pens\xc3\xa9e p\xc3\xa5 franska b\xc3\xa5de betyder pens\xc3\xa9 och tanke. L\xc3\xa9vi-Strauss f\xc3\xb6reslog f\xc3\xb6r den engelska \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningen Pansies for Thought, vilket anspelar p\xc3\xa5 en scen med Ofelia i Hamlet. I de franska utg\xc3\xa5vorna har omslaget alltj\xc3\xa4mt en blomma p\xc3\xa5 omslaget. Den svenska utg\xc3\xa5van fick titeln Det vilda t\xc3\xa4nkandet._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta halvan av boken inneh\xc3\xa5ller L\xc3\xa9vi-Strauss kultur- och begreppsteori, medan den andra \xc3\xb6verf\xc3\xb6r denna till en teori om historiska och sociala f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar. Den senare delen orsakade en h\xc3\xa4ftig debatt mellan honom och Jean-Paul Sartre om naturen av den m\xc3\xa4nskliga friheten. Sartre menade \xc3\xa5 sin existentialistiska sida att m\xc3\xa4nniskan var fundamentalt fri att g\xc3\xb6ra vad hon ville, men \xc3\xa5 sin socialistiska sida att individer var bundna av de ideologier som makthavare \xc3\xb6verf\xc3\xb6rde p\xc3\xa5 dem. I opposition till Sartre presenterade L\xc3\xa9vi-Strauss sin strukturalistiska teori om agens. Ekon av denna konfrontation mellan existentialism och strukturalism skulle ljuda hos yngre f\xc3\xb6rfattare som Pierre Bourdieu._NEWLINE_L\xc3\xa9vi-Strauss har tillbringat tiden sedan 1960-talet med att f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lla sitt magnum opus, ett verk i fyra band med titeln Mythologiques. I denna tar L\xc3\xa9vi-Strauss en enskild myt och f\xc3\xb6ljer den grupp f\xc3\xb6r grupp fr\xc3\xa5n Sydamerika, till Centralamerika, och slutligen upp till norra polcirkeln. Detta utf\xc3\xb6r han p\xc3\xa5 ett typiskt strukturalistiskt s\xc3\xa4tt genom att unders\xc3\xb6ka de underliggande strukturerna hos relationer mellan element i myten, ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att studera inneh\xc3\xa5llet i myten. Pens\xc3\xa9e Sauvage var det stora verk d\xc3\xa4r teorin presenterades, och Mythologiques det verk d\xc3\xa4r teorin till\xc3\xa4mpas. D\xc3\xa5 den senare \xc3\xa4r rikt detaljerad och otroligt l\xc3\xa5ng \xc3\xa4r den inte lika ofta l\xc3\xa4st som den f\xc3\xb6rra._NEWLINE_Efter att ha slutf\xc3\xb6rt den fj\xc3\xa4rde delen av Mythologiques 1971, invaldes han 1973 i Franska akademien p\xc3\xa5 stol 29, och eftertr\xc3\xa4dde Henry de Montherlant. Han var d\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver ledamot av ett flertal akademiska s\xc3\xa4llskap runt om i v\xc3\xa4rlden, utn\xc3\xa4mndes till hedersdoktor flera g\xc3\xa5nger och erh\xc3\xb6ll m\xc3\xa5nga pris. Fast\xc3\xa4n han var emeritus fortsatte han att utge verk om musik, konst, och poesi, och att ge intervjuer om sitt liv. L\xc3\xa9vi-Strauss avled den 30 oktober 2009, en m\xc3\xa5nad innan han skulle ha fyllt 101 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa9vi-Strauss och lingvistiken\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa9vi-Strauss id\xc3\xa9er h\xc3\xa4mtade inspiration fr\xc3\xa5n en revolution inom lingvistiken. Den strukturella lingvistikens fader Nikolaj Trubetskoj menade att det inom spr\xc3\xa5ken fanns fyra grundl\xc3\xa4ggande element; en omedveten infrastruktur, relationerna mellan termer (hur de var organiserade i motsatspar) vilket g\xc3\xb6r att fonemer inte bara ing\xc3\xa5r i ett system utan ocks\xc3\xa5 utg\xc3\xb6r ett system i sig, och d\xc3\xa4rav har generella lagar. L\xc3\xa9vi-Strauss kopplar v\xc3\xa5r psykologi till lingvistiken, d\xc3\xa5 han menar att spr\xc3\xa5ket styr v\xc3\xa5rt s\xc3\xa4tt att t\xc3\xa4nka. Han menar att alla m\xc3\xa4nniskor universellt har samma grundl\xc3\xa4ggande struktur f\xc3\xb6r spr\xc3\xa5k och att kulturen explicit speglas av hur v\xc3\xa5r grammatik ser ut. Spr\xc3\xa5ket, som kanske \xc3\xa4r det starkaste vi b\xc3\xa4r med oss i v\xc3\xa5r egen k\xc3\xa4rnkultur._NEWLINE_I och med detta \xc3\xb6ppnades nya perspektiv upp f\xc3\xb6r L\xc3\xa9vi-Strauss och inom antropologin. Han menar att, i analogi med lingvistiken, bygger v\xc3\xa5ra sl\xc3\xa4ktskapssystem p\xc3\xa5 fyra fundamentala sl\xc3\xa4ktskapsrelationer; relationerna mellan far-son, bror-syster, hustru-make och mors bror-systers son. Systemet bygger p\xc3\xa5 att de st\xc3\xa5r i motsats till varandra, att dessa roller alltid har betydelse f\xc3\xb6r alliansteorier. Ett bra exempel \xc3\xa4r relationen mellan far-son och morbror-systerson, d\xc3\xa4r far-sonrelationen \xc3\xa4r k\xc3\xa4rleksfull (explicit) s\xc3\xa5 k\xc3\xa4nnetecknas morbror-systersonrelationen av ett distanserat f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande. Den sociala organisationen p\xc3\xa5 Trobianderna, Melanesien karakteriseras av en stark matrilinj\xc3\xa4r h\xc3\xa4rstamning, d\xc3\xa4r relationen mellan fader och son \xc3\xa4r b\xc3\xa5de varm och stark medan relationen mellan morbrodern och systersonen i regel \xc3\xa4r str\xc3\xa4ng, antagonistisk, byggt p\xc3\xa5 respekt snarare \xc3\xa4n k\xc3\xa4rlek. I j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med det patrilinj\xc3\xa4ra samh\xc3\xa4llet hos Cherkessfolket samh\xc3\xa4llet i Tonga s\xc3\xa5 \xc3\xa4r dessa relationer omv\xc3\xa4nda. L\xc3\xa9vi-Strauss f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kar affinitet f\xc3\xb6re h\xc3\xa4rstamning; samh\xc3\xa4llet bygger p\xc3\xa5 att en man byter sin syster mot en annan mans syster utanf\xc3\xb6r gruppen. Allt detta f\xc3\xb6r att undvika incest. Sl\xc3\xa4ktskap \xc3\xa4r det som reproducerar samh\xc3\xa4llet och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r menar han att de minsta byggstenarna i samh\xc3\xa4llet allts\xc3\xa5 \xc3\xa4r dessa fyra relationerna.\n_START_SECTION_\nStructural Anthropology och dess efterf\xc3\xb6ljare\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa9vi-Strauss teorier presenteras i Anthropologie structurale. De kan sammanfattas kortfattat som att han uppfattar kulturer som system av symbolisk kommunikation, vilka b\xc3\xb6r unders\xc3\xb6kas med metoder som andra f\xc3\xb6re honom anv\xc3\xa4nt i liten omfattning f\xc3\xb6r att studera tal, ber\xc3\xa4ttelser, sport och film. Han resonemang f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s b\xc3\xa4st mot bakgrund av den tidigare sociologiska teorin. I \xc3\xa5rtionden skrev han om denna relation._NEWLINE_En f\xc3\xb6rk\xc3\xa4rlek f\xc3\xb6r funktionalistiska f\xc3\xb6rklaringar dominerade den sociologiska vetenskapen \xc3\xa4nda till 1950-talet, vilket innebar att sociologer och antropologer f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rklara vad olika fenomen (sociala akter eller institutioner) var till f\xc3\xb6r. F\xc3\xb6rekomsten av ett fenomen f\xc3\xb6rklarades om den fyllde en funktion. Det enda alternativet till denna teori var att f\xc3\xb6rklara fenomen historiskt, genom att f\xc3\xb6rklara hur det blivit till._NEWLINE_Dock uppstod tv\xc3\xa5 differenta id\xc3\xa9er om sociala funktioner. Den engelska antropologen Alfred Reginald Radcliffe-Brown, som beundrade \xc3\x89mile Durkheim, proponerade att syftet med antropologin var att finna den kollektiva funktionen, vad en religi\xc3\xb6s f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning eller \xc3\xa4ktenskapslagar hade f\xc3\xb6r funktion f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4llet som s\xc3\xa5dant. I grunden till detta f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llningss\xc3\xa4tt fanns uppfattningen att kulturer utvecklas fr\xc3\xa5n en primitiv fas till allt mera civiliserade och moderna faser, som alltid var desamma \xc3\xb6verallt. Alla h\xc3\xa4ndelser i ett samh\xc3\xa4lle upptr\xc3\xa4dde enligt deras mening p\xc3\xa5 ett likartat s\xc3\xa4tt genom att n\xc3\xa5gon slags allm\xc3\xa4ngiltig logik drev fram utvecklingen i samma riktning. Sett p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt kan kulturer uppfattas som organismer, d\xc3\xa4r dess delar fungerar tillsammans som organ i en kropp._NEWLINE_\xc3\x84n mer inflytelserik funktionalist var Bronis\xc5\x82aw Malinowski, som beskrev vilken funktion ett fenomen fyllde f\xc3\xb6r individen, och vad de enskilda personerna i en kultur fick ut av att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla en tradition._NEWLINE_I USA, d\xc3\xa4r antropologin skapades efter tysk modell av Franz Boas, hade den historiska modellen ett klart f\xc3\xb6retr\xc3\xa4de framf\xc3\xb6r funktionalismen. Denna modell hade uppenbara sv\xc3\xa5righeter, vilka L\xc3\xa9vi-Strauss ber\xc3\xb6mde Boas f\xc3\xb6r att ha lyckats blottl\xc3\xa4gga._NEWLINE_Historiska f\xc3\xb6rklaringar \xc3\xa4r knappast m\xc3\xb6jligt n\xc3\xa4r det \xc3\xa4r fr\xc3\xa5ga om folk som saknar skriftspr\xc3\xa5k, ins\xc3\xa5g L\xc3\xa9vi-Strauss. Antropologen fyller i med j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relser med andra kulturer, och \xc3\xa4r h\xc3\xa4nvisad till teorier som saknar bevis: den gamla uppfattningen om utveckling eller p\xc3\xa5st\xc3\xa5endet att kulturella likheter beror p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon av vetenskapen ok\xc3\xa4nd f\xc3\xb6rbindelse av personlig art mellan grupper. Boas kom till slutsatsen att ingen allm\xc3\xa4ngiltig f\xc3\xb6rklaring till likheter mellan olika kulturer kunde bevisas; f\xc3\xb6r honom fanns ingen historia, bara historier._NEWLINE_Det \xc3\xa4r tre \xc3\xb6vergripande fr\xc3\xa5gest\xc3\xa4llningar som h\xc3\xa4nger samman med dessa skolors skillnader. B\xc3\xa5da m\xc3\xa5ste v\xc3\xa4lja vilken slags bevis de anv\xc3\xa4nde, huruvida man borde fokusera det enskilda eller det gemensamma f\xc3\xb6r kulturerna, samt definiera den m\xc3\xa4nskliga naturen._NEWLINE_Socialvetenskaperna \xc3\xb6verlag f\xc3\xb6rlitade sig p\xc3\xa5 mellankulturella studier. Det var alltid ofr\xc3\xa5nkomligt att belysa ett samh\xc3\xa4lle genom ett annat. S\xc3\xa5 en id\xc3\xa9 om en gemensam m\xc3\xa4nsklig natur var underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5dd i varje studie._NEWLINE_Men en kritisk punkt kunde forskarna inte undkomma: existerade sociologiska fakta f\xc3\xb6r att de var funktionella f\xc3\xb6r den sociala ordningen eller f\xc3\xb6r att de var funktionella f\xc3\xb6r en person? Beror likheter mellan kulturer p\xc3\xa5 att de erbjuder organisatoriska l\xc3\xb6sningar som \xc3\xa4r gemensamma f\xc3\xb6r kulturerna, eller p\xc3\xa5 att de uppfyller behov som \xc3\xa4r gemensamma f\xc3\xb6r samtliga m\xc3\xa4nniskor?_NEWLINE_L\xc3\xa9vi-Strauss var ben\xc3\xa4gen att se det som att de var funktionella f\xc3\xb6r den sociala ordningen. N\xc3\xa4r Malinowski framh\xc3\xa4rdat att magi fyllde ett behov av trygghet n\xc3\xa4r utg\xc3\xa5ngen av en viktig h\xc3\xa4ndelse var oviss, hade han bevisat detta med en rit d\xc3\xa4r v\xc3\xa4vning spelade en avg\xc3\xb6rande roll. Men han kunde inte f\xc3\xb6rklara varf\xc3\xb6r v\xc3\xa4vning i samma kultur oftast inte hade n\xc3\xa5got med magi att g\xc3\xb6ra alls, eller varf\xc3\xb6r andra moment med oviss utg\xc3\xa5ng inte ingick i magi. Men inte heller de kollektivistiska eller historiska f\xc3\xb6rklaringss\xc3\xa4tten var tillfredsst\xc3\xa4llande. Olika samh\xc3\xa4llen kan ha institutioner som tydligt liknar varandra, men som \xc3\xa4nd\xc3\xa5 fyller andra funktioner som \xc3\xa4r olika. M\xc3\xa5nga stammar var i Sydamerika till exempel delade i tv\xc3\xa5 grupper och reglerna f\xc3\xb6r hur dessa grupper skulle f\xc3\xb6rh\xc3\xa5lla sig till varandra var mycket strikta, men exakt vad som var till\xc3\xa5tet och inte skilde sig \xc3\xa5t, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fr\xc3\xa5ngick man med d\xc3\xa5tidens f\xc3\xb6rklaringsmodeller att peka p\xc3\xa5 den strukturella likheten._NEWLINE_Det var genom lingvistiken som L\xc3\xa9vi-Strauss kom fram till en l\xc3\xb6sning. Han byggde sina analogier fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 fonologin. Senare studier har \xc3\xa4ven influerats av musik, matematik, kaosteori, cybernetik med mera. \xe2\x80\x9dEn sann vetenskaplig analys m\xc3\xa5ste vara verklighetsf\xc3\xb6rankrad, f\xc3\xb6renklad och f\xc3\xb6rklarande\xe2\x80\x9d skriver han i Anthropologie structurale. Fonologiska studier avsl\xc3\xb6jar samband som alla kan k\xc3\xa4nna igen och f\xc3\xb6rh\xc3\xa5lla sig till. Samtidigt \xc3\xa4r fonem en abstraktion av ett spr\xc3\xa5k, inte ljud, utan kategorier av ljud som definieras genom hur det skiljer sig fr\xc3\xa5n andra ljud. Summan av alla ljudstrukturer i ett spr\xc3\xa5k kan, menar L\xc3\xa9vi-Strauss, frambringas fr\xc3\xa5n ett mycket litet antal regler. Det var detta system han tog efter och \xc3\xb6verf\xc3\xb6rde till antropologin._NEWLINE_I sitt studium av likartade system var hans f\xc3\xb6rsta uppgift att finna en f\xc3\xb6rklaring, vilket han fann i fonologin, och d\xc3\xa4refter kunde han skapa en omfattande organisation av data som delvis hade ordnats av andra forskare. Det \xc3\xb6vergripande m\xc3\xa5let var att finna svaret p\xc3\xa5 varf\xc3\xb6r familjekonstellationer skilde sig \xc3\xa5t f\xc3\xb6r olika kulturer i Sydamerika. I vissa kulturer kunde fadern ha en uttalat \xc3\xb6verordnad roll \xc3\xb6ver sin son med f\xc3\xb6rankring i tabun. I andra kulturer var det i st\xc3\xa4llet sonens morbror som hade denna roll. L\xc3\xa9vi-Strauss beskrev fenomenet genom att utreda de strukturella likheterna i s\xc3\xa5dana relationer, och fann att den underliggande strukturen var en cirkulation av kvinnor genom vilket olika klaner beh\xc3\xb6ll fredliga f\xc3\xb6rbindelser. De viktiga relationerna var i hans studier ett kluster av broder, syster, fader, son. Andra kluster, som syster, systers broder, broders hustru, dotter, fanns inga verkliga exempel p\xc3\xa5 att de n\xc3\xa5gonsin spelade n\xc3\xa5gon roll._NEWLINE_Syftet med strukturalistisk f\xc3\xb6rklaring \xc3\xa4r att organisera data fr\xc3\xa5n verkligheten p\xc3\xa5 det enklaste och mest effektiva s\xc3\xa4ttet. All vetenskap, menar L\xc3\xa9vi-Strauss, \xc3\xa4r antingen strukturalistisk eller reduktionistisk. Genom att st\xc3\xa4llas inf\xc3\xb6r s\xc3\xa5dana fenomen som incesttabu, st\xc3\xa4lls man inf\xc3\xb6r en objektiv gr\xc3\xa4ns f\xc3\xb6r vad det m\xc3\xa4nskliga intellektet hittills kunnat acceptera. Det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att spekulera om de underliggande biologiska orsakerna till dessa slags tabun, men f\xc3\xb6r socialvetenskapen \xc3\xa4r det fakta som inte kan reduceras. I st\xc3\xa4llet m\xc3\xa5ste de studera de uttryck som emanerar ur s\xc3\xa5dana axiom.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vriga verk\n_START_PARAGRAPH_\nSenare verk \xc3\xa4r mer kontroversiella eftersom han utgick fr\xc3\xa5n att de strukturer han funnit bland de sydamerikanska indianernas kulturer kunde \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras p\xc3\xa5 andra vetenskaper. Han var av uppfattningen att all historia och det moderna samh\xc3\xa4llet byggde p\xc3\xa5 desamma kategorier och transformationer. Han j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r i till exempel Mythologiques antropologi med musikaliska serier och f\xc3\xb6rsvarar sin filosofiska st\xc3\xa5ndpunkt. Vidare har han kritiserat tidigare forskning f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rneka de skriftl\xc3\xb6sa folken en historia. I vissa avseenden p\xc3\xa5minner hans senare teorier om Fernand Braudel._NEWLINE_Han har vid sidan av sina rent antropologiska arbeten, \xc3\xa4ven varit verksam inom Unesco, som f\xc3\xb6rfattare till Race et histoire (1952) om m\xc3\xa4nniskorasbegreppet vilken tillkom genom Unescos f\xc3\xb6rsorg."