b'\n_START_ARTICLE_\nSkjuvning\n_START_PARAGRAPH_\nSkjuvning, eller skjuvt\xc3\xb6jning, \xc3\xa4r en deformation utan volym\xc3\xa4ndring. Den definieras som vinkel\xc3\xa4ndringen skapad av deformationen._NEWLINE_Skjuvning uppkommer av att tv\xc3\xa5 skjuvkrafter verkar parallellt med snittytan. Om man studerar ett r\xc3\xa4tblock, med sidan \\ell, efter deformation, s\xc3\xa5 har exempelvis den \xc3\xb6vre sidan f\xc3\xb6rskjutits parallellt, \\Delta x  l\xc3\xa4ngdenheter, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med den undre sidan. Skjuvningen, betecknad \\gamma definieras d\xc3\xa5:_NEWLINE_ \\gamma = \\frac{\\Delta x}{\\ell} _NEWLINE_Skjuvning kan enbart uppst\xc3\xa5 i fasta \xc3\xa4mnen. Fluider kan p\xc3\xa5verkas av skjuvkrafter men s\xc3\xa5vida fluiden inte st\xc3\xb6ds av sidov\xc3\xa4ggar, leder detta till att fluiden deformeras, dvs. flyter iv\xc3\xa4g. Skjuvkraften st\xc3\xa5r d\xc3\xa5 i proportion till deformationshastigheten. Kraften som verkar p\xc3\xa5 en fast kropp st\xc3\xa5r ist\xc3\xa4llet, enligt Hookes lag, i proportion till deformationen.'