b'\n_START_ARTICLE_\nSiyaj K\'ak\'\n_START_PARAGRAPH_\nSiyaj K\'ak\' (eller Siyah K\'ak\' ), \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nd med senaste glyftolkningen "Eld \xc3\xa4r F\xc3\xb6dd" (tidigare \xc3\xb6knam "R\xc3\xb6kande Grodan"), var en mycket inflytelserik politisk person, som omtalas i glyfinskrifter p\xc3\xa5 monument fr\xc3\xa5n Mayakulturen i Mesoamerikansk kronologis klassiska period (250-800), fr\xc3\xa4mst Tikal men \xc3\xa4ven Uaxactun och Copan av vilka flera stadsstater han er\xc3\xb6vrade under \xc3\xa5ren 378-379. Han anses ha varit en general uts\xc3\xa4nd fr\xc3\xa5n Teotihuacan av h\xc3\xa4rskaren Atlatl Cauac, Spjutkastande Ugglan.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nMed sitt ursprung fr\xc3\xa5n Teotihuacan eller dess n\xc3\xa4rhet, blev Siyaj K\'ak\' en krigsherre i Mayas hj\xc3\xa4rta i Pet\xc3\xa9nb\xc3\xa4ckenet (i dagens Guatemala) under 300-talet. Under 378 och 379 skaffade han sig \xc3\xb6verinseende vid avs\xc3\xa4ttning av kungar f\xc3\xb6r viktiga Maya stadsstater, s\xc3\xa5dana som Tikal, Uaxactun och Cop\xc3\xa1n med nya h\xc3\xa4rskare som kunde h\xc3\xa4vda h\xc3\xa4rkomst fr\xc3\xa5n Atlatl Cauac, "Spjutkastande Ugglan", som anses ha varit Teotihuacans h\xc3\xb6gste ledare. Som Eld \xc3\xa4r F\xc3\xb6dd, blev han tvungen att framst\xc3\xa4llas b\xc3\xa4rande Teotihuacansk f\xc3\xa4ltuniform. Det \xc3\xa4r under hans livstid, som den centrala mexikanska huvudstadens offentliga arkitektur b\xc3\xb6rjade tr\xc3\xa4nga in i Mayaregionen; s\xc3\xa4rskilt talud-tablero stilen, som var s\xc3\xa5 karakteristisk f\xc3\xb6r Mexikanska plat\xc3\xa5n, och s\xc3\xa5 atypisk f\xc3\xb6r Mayaarkitektur._NEWLINE_Siyaj K\'ak\' f\xc3\xb6rblev en styrkepunkt i regionen till sim d\xc3\xb6d under tidiga 400-talet, med rollen som \xc3\xb6verhuvud f\xc3\xb6r s\xc3\xa5dana kungar som Tikals Yax Nuun Ayiin I (aka "Krokn\xc3\xa4san"). Siyah K\'ak\'s uppdykande markerade b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 ett kraftigt kulturellt infl\xc3\xb6de fr\xc3\xa5n Mexikodalen. Att detta inte uppn\xc3\xa5ddes enbart via fredlig samverkan utan \xc3\xa4ven kr\xc3\xa4vde milit\xc3\xa4r invasion, framg\xc3\xa5r av de m\xc3\xa5nga monument fr\xc3\xa5n hans framfart som nedtecknats l\xc3\xa5ngt efter hans d\xc3\xb6d.\n_START_SECTION_\nStele 15 fr\xc3\xa5n Waka\'\n_START_PARAGRAPH_\nStele 15 \xc3\xa4r en bearbetad sten som visar enbart mayaskrift. Keith Eppich daterar stelen till 416. Monumentet uppger namnen p\xc3\xa5 h\xc3\xa4rskare i El Per\xc3\xba bak\xc3\xa5t till mitten av 300-talet. Glyfstenen beskriver \xc3\xa4ven hur en fr\xc3\xa4mmande h\xc3\xa4rf\xc3\xb6rare Siyaj K\'ak\', kom till Waka\' under januari 378. Enligt epigrafern David Stuart (Mayanist), st\xc3\xb6djer denna stele uppfattningen att Siyaj K\'ahk\' tar sin v\xc3\xa4g genom Waka\' omkring \xc3\xa5tta dagar, innan han tar \xc3\xb6ver Tikal\'s regering.\n_START_SECTION_\nStele 16 fr\xc3\xa5n Waka\'\n_START_PARAGRAPH_\nStele 16 ritades f\xc3\xb6rst av Ian Graham p\xc3\xa5 det tidiga 1970-talet och senare 2004 av David Freidel. Monumentet, som hittades n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 meter fr\xc3\xa5n Stele 15, visar en man som b\xc3\xa4r en huvuddress och kunglig utstyrsel liknande Teotihuacan-h\xc3\xa4rskarnas. Mannen h\xc3\xa5ller en stav med f\xc3\xa5gelhuvud p\xc3\xa5 h\xc3\xb6ger och en knippa p\xc3\xa5 sin v\xc3\xa4nstra sida. David Freidel f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att f\xc3\xa5gelhuvudet \xc3\xa4r en symbol f\xc3\xb6r "Spjutkastande Ugglan." Detta \xc3\xa4r ett namn som \xc3\xa5satts en viss Teotihuacansk kung, och kan vara Siyaj K\'ak\'s far. Epigrafen Stanley Guenter deshiffrerade delar av Mayaskriften p\xc3\xa5 Stele 16 och menar att den s\xc3\xa4ger "st\xc3\xa4llde upp [sin] rubriksten, Siyaj K\'ak\'". Freidel menar att detta monument \xc3\xa4r en bild av h\xc3\xa4rf\xc3\xb6raren som rests m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r efter att han hade f\xc3\xa4rdats igenom Waka\'.'