b'\n_START_ARTICLE_\nJukkasj\xc3\xa4rvi socken\n_START_SECTION_\nFornl\xc3\xa4mningar\n_START_PARAGRAPH_\nCirka 15 boplatser fr\xc3\xa5n sten\xc3\xa5ldern \xc3\xa4r funna och \xc3\xb6ver 1 000 f\xc3\xa5ngstgropar har p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats. Fr\xc3\xa5n den samiska kulturen \xc3\xa4r ett tiotal offerplatser k\xc3\xa4nda.\n_START_SECTION_\nTidigmodern historia\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r Jukkasj\xc3\xa4rvi socken bildades i b\xc3\xb6rjan av 1600-talet bestod befolkningen helt av samer som var organiserade i de tv\xc3\xa5 historiska lappbyarna Siggevara och Tingevara._NEWLINE_P\xc3\xa5 1630-talet b\xc3\xb6rjade nybyggare flytta in fr\xc3\xa5n nedre Tornedalen. Det f\xc3\xb6rsta nybygget var Kuoksu, som anlades av J\xc3\xb6ns J\xc3\xb6nsson Pirkkoi fr\xc3\xa5n Heden\xc3\xa4set. Omkring 1650 anlades Lainio av Klemet Olofsson Hietaniemi fr\xc3\xa5n samma by. D\xc3\xa4refter f\xc3\xb6ljde Ullatti p\xc3\xa5 1670-talet, Keinosuando 1673 och Vittangi 1674. Korpralen Olof Mickelsson T\xc3\xb6rnqvist slog sig ned vid Soutuj\xc3\xa4rvi p\xc3\xa5 1680-talet och grundade en by som senare f\xc3\xb6rflyttades till Puoltikasvaara och Skaulo vid samma sj\xc3\xb6. Parakka anlades ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 1680-talet av Henrik Mickelsson, som kan ha varit same. Andra samiska nybyggen var Piilij\xc3\xa4rvi (1715), Killingi (1725) och Vettasj\xc3\xa4rvi (1738). Fram till 1738 tillkom \xc3\xa4ven Soppero. Av dessa \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes Ullatti, Keinosuando, Soutuj\xc3\xa4rvi, Killingi och Vettasj\xc3\xa4rvi till G\xc3\xa4llivare socken i samband med dess bildande p\xc3\xa5 1740-talet.\n_START_SECTION_\nAdministrativ historik\n_START_PARAGRAPH_\nJukkasj\xc3\xa4rvi socken br\xc3\xb6ts 1606 ut ur Enontekis socken under namnet Simoj\xc3\xa4rvi socken som namn\xc3\xa4ndrades till det nuvarande 1673._NEWLINE_N\xc3\xa4r 1862 \xc3\xa5rs kommunreform genomf\xc3\xb6rdes i Lappland 1874 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes ansvaret f\xc3\xb6r de kyrkliga fr\xc3\xa5gorna till Jukkasj\xc3\xa4rvi f\xc3\xb6rsamling och f\xc3\xb6r de borgerliga fr\xc3\xa5gorna till Jukkasj\xc3\xa4rvi landskommun. \xc3\x85r 1913 utbr\xc3\xb6ts ur f\xc3\xb6rsamlingen Vittangi f\xc3\xb6rsamling. Landskommunen ombildades 1948 till Kiruna stad som 1971 ombildades till Kiruna kommun._NEWLINE_1 januari 2016 inr\xc3\xa4ttades distrikten Jukkasj\xc3\xa4rvi och Vittangi, med samma omfattning som motsvarande f\xc3\xb6rsamlingar hade 1999/2000 och fick 1913, och vari detta sockenomr\xc3\xa5de ing\xc3\xa5r._NEWLINE_Socknen har tillh\xc3\xb6rt f\xc3\xb6gderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Lappland.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nJukkasj\xc3\xa4rvi socken ligger kring Torne \xc3\xa4lv och Tornetr\xc3\xa4sk. Socknen \xc3\xa4r i \xc3\xb6ster en myrrik skogsbygd med l\xc3\xa5gfj\xc3\xa4ll och i v\xc3\xa4ster finns h\xc3\xb6gfj\xc3\xa4ll d\xc3\xa4r Sveriges h\xc3\xb6gsta h\xc3\xb6jd Kebnekaise n\xc3\xa5r 2\xc2\xa0121 meter \xc3\xb6ver havet.\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet (1556 Juckes tr\xc3\xa4sk) kommer fr\xc3\xa5n kyrkbyn och \xc3\xa4r taget fr\xc3\xa5n ett samisk namn ocks\xc3\xa5 anv\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6n och som har en oklar tolkning._NEWLINE_Namnet skrevs vid folkr\xc3\xa4kningarna 1890 och 1900 Juckasj\xc3\xa4rvi socken och vid folkr\xc3\xa4kningen 1910 Jukkasj\xc3\xa4rvi socken.'