b"\n_START_ARTICLE_\nMarie-Jos\xc3\xa9 Chombart de Lauwe\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nFadern var barnl\xc3\xa4kare i Paris och hade under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget skadats av gaserna i skyttegravarna. Marie-Jos\xc3\xa9 tillbringade skolloven i C\xc3\xb4tes-d\xe2\x80\x99Armor p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Br\xc3\xa9hat, d\xc3\xa4r hennes farmor bodde. \xc3\x85r 1936 f\xc3\xb6rtidspensioneras hennes far och hela familjen flyttar till \xc3\xb6n._NEWLINE_Yvette Marie-Jos\xc3\xa9 Wilborts, kallad Marie-Jo, g\xc3\xa5r med i motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen vid 17 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder i Bretagne.\n_START_SECTION_\nMotst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen i Bretagne 1940\xe2\x80\x931942\n_START_PARAGRAPH_\nUnder sommaren 1940 g\xc3\xa5r de tyska trupperna i land p\xc3\xa5 Br\xc3\xa9hat och Br\xc3\xa9hat-borna f\xc3\xb6rbereder sitt motst\xc3\xa5nd. N\xc3\xa4tter n\xc3\xa4r m\xc3\xa5nen inte lyser s\xc3\xa5 starkt ror b\xc3\xa5tar \xc3\xb6ver till England. Trots faran b\xc3\xb6rjar Marie-Jo att transportera meddelanden: \xe2\x80\x9dFast\xc3\xa4n jag var s\xc3\xa5 ung gjorde jag det inte bl\xc3\xa5\xc3\xb6gt. Avr\xc3\xa4ttningarna skedde v\xc3\xa4ldigt snabbt och situationen var kritisk, men vi \xc3\xb6verv\xc3\xa4gde riskerna\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_H\xc3\xb6sten 1941 inleder hon sina l\xc3\xa4karstudier i Rennes och skaffar en Ausweis (passersedel) som g\xc3\xb6r det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r henne att vistas i ockupationszonerna l\xc3\xa4ngs kusten f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4lsa p\xc3\xa5 sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar. Hon tillh\xc3\xb6r motst\xc3\xa5ndsgruppen \xe2\x80\x9dLa Bande \xc3\xa0 Sidonie\xe2\x80\x9d som grundades av hennes mor och sedan integrerades i \xe2\x80\x9dGeorges France 31\xe2\x80\x9d, som i sin tur var knuten till den brittiska underr\xc3\xa4ttelsetj\xc3\xa4nsten. G\xc3\xb6mda i hennes anatomib\xc3\xb6cker transporterades f\xc3\xb6rsvarsplaner \xc3\xb6ver kustomr\xc3\xa5det under n\xc3\xa4san p\xc3\xa5 fienden, f\xc3\xb6r att sedan skickas \xc3\xa4nda till de allierade i England. _NEWLINE_I Rennes tr\xc3\xa4ffades medlemmarna i n\xc3\xa4tverket p\xc3\xa5 Caf\xc3\xa9 de l\xe2\x80\x99Europe et de la Paix. 1941 arresteras aktivisterna i motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen i omr\xc3\xa5det. Gruppen i Rennes klarar sig undan, men det visar sig att den nya f\xc3\xb6rbindelseagenten \xe2\x80\x9dGeorges\xe2\x80\x9d \xc3\xa4r en dubbelspion som arbetar f\xc3\xb6r Abwehr. Han lyckas ta sig in i motst\xc3\xa5ndsgruppen f\xc3\xb6r att sedan ange medlemmarna. Marie-Jo anh\xc3\xa5lls den 22 maj 1942 hos sin hyresv\xc3\xa4rdinna. Framf\xc3\xb6r huset v\xc3\xa4ntar en svart Gestapobil. Hon hinner knappt skriva en lapp p\xc3\xa5 k\xc3\xb6ksbordet: \xe2\x80\x9dJag \xc3\xa4r arresterad. Underr\xc3\xa4tta familj och v\xc3\xa4nner\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_Hon f\xc3\xa4ngslades f\xc3\xb6rst av tyska arm\xc3\xa9n i Rennes och f\xc3\xb6rdes sedan till Angers d\xc3\xa4r hon \xc3\xa5terfann sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar och elva andra medlemmar i motst\xc3\xa5ndsn\xc3\xa4tverket.\n_START_SECTION_\nDeporteringen till Ravensbr\xc3\xbcck\n_START_PARAGRAPH_\nMarie-Jo f\xc3\xb6rflyttas senare till la Sant\xc3\xa9-f\xc3\xa4ngelset f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rh\xc3\xb6ras av Gestapo. D\xc3\xa4r tr\xc3\xa4ffar hon Marie-Claude Vaillant-Couturier och lyckas genom betongtoaletterna kommunicera med kvinnan i cellen bredvid, France Bloch-S\xc3\xa9razin, en 29-\xc3\xa5rig aktivist i motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen, kommunist och judinna som tillverkade spr\xc3\xa4ngmedel till Raymond Loserands grupp.  Slutligen f\xc3\xb6rs hon till f\xc3\xa4ngelset i Fresnes._NEWLINE_Marie-Jo d\xc3\xb6ms till d\xc3\xb6den, ett straff som sedan f\xc3\xb6rmildras till NN-deportation (\xe2\x80\x9dNacht und Nebel\xe2\x80\x9d, natt och dimma). T\xc3\xa5get g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n Gare de l'Est i Paris den 26 juli 1943 och Marie-Jo, hennes mor och 56 andra fransyskor som ocks\xc3\xa5 deporteras enligt NN-dekretet, transporteras i f\xc3\xa5ngvagn till koncentrationsl\xc3\xa4gret i Ravensbr\xc3\xbcck. De 58 kvinnorna placeras i NN block 32._NEWLINE_Marie-Jo jobbar i Siemensfabriken i l\xc3\xa4gret och tillverkar illegalt sm\xc3\xa5 g\xc3\xa5vor f\xc3\xb6r att muntra upp sina kamrater. _NEWLINE_Kvinnorna f\xc3\xb6rflyttades med resten av NN-f\xc3\xa5ngarna den 2 mars 1945 till l\xc3\xa4gret i Mauthausen varifr\xc3\xa5n de fritogs den 21 april av R\xc3\xb6da Korset efter att greve Folke Bernadotte f\xc3\xb6rhandlat med Himmler, och det svenska R\xc3\xb6da Korsets vita bussar f\xc3\xb6rde kvinnorna mot Schweiz. _NEWLINE_Marie-Jos far som deporterats till l\xc3\xa4gret i Buchenwald dog den 24 februari 1944.\n_START_SECTION_\nRavensbr\xc3\xbccks Kinderzimmer\n_START_PARAGRAPH_\nSommaren 1944 f\xc3\xb6rflytta Marie-Jo till Kinderzimmer (barnrummet) i block 11. Det var ett rum med tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningss\xc3\xa4ngar d\xc3\xa4r upp till 40 bebisar l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 tv\xc3\xa4ren. D\xc3\xa5lig hygien, inga bl\xc3\xb6jor, inga nappflaskor, inga nappar \xe2\x80\x93 f\xc3\xa5ngar i l\xc3\xa4gret bidrog med n\xc3\xa5gra lakan, sm\xc3\xa5flaskor och lite mj\xc3\xb6lk, men detta f\xc3\xb6rhindrade inte f\xc3\xb6rlusten av st\xc3\xb6rre delen av barnen. Av 500 barn som f\xc3\xb6ds i Ravensbr\xc3\xbcck \xc3\xb6verlever endast ett fyrtiotal, och La Fondation pour la m\xc3\xa9moire de la d\xc3\xa9portation (FMD), visar att av 23 franska barn \xc3\xb6verlevde enbart tre: Sylvie Aymler (f\xc3\xb6dd i mars 1945), Jean-Claude Passerat (f\xc3\xb6dd i november 1944) och Guy Poirot (f\xc3\xb6dd i mars 1945). Marie-Jo n\xc3\xa4rvarar ocks\xc3\xa5 vid steriliseringen av zigenarkvinnor, och vid medicinska experiment som de nazistiska l\xc3\xa4karna genomf\xc3\xb6r p\xc3\xa5 unga polska aktivister inom motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen, i NN block 32. Efter befrielsen vittnade Marie-Jo mot Fritz Suhren, bef\xc3\xa4lhavare vid koncentrationsl\xc3\xa4gret i Ravensbr\xc3\xbcck mellan 1942 och 1945, som \xc3\xa5talades f\xc3\xb6r brott mot m\xc3\xa4nskligheten.\n_START_SECTION_\nEfter andra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nMarie-Jon kommer tillbaka fr\xc3\xa5n d\xc3\xb6dsl\xc3\xa4gret genom Schweiz och Annemasse, anl\xc3\xa4nder i Paris den 1 maj 1945 f\xc3\xb6r att sedan \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Br\xc3\xa9hat. Hon lyckas \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till det vanliga livet och \xc3\xa5terupptar sina l\xc3\xa4karstudier. Hon gifter sig med Paul-Henry Chombart de Lauwe f\xc3\xa5r fyra barn. _NEWLINE_Hon blir \xc3\xa5ter aktivist f\xc3\xb6r kampen mot tortyr under Algerietrevolten. 1954 ansluter hon sig till CNRS \xe2\x80\x93 Frankrikes nationella centrum f\xc3\xb6r vetenskaplig forskning- och arbetar med professor Heuyer, \xc3\xb6verl\xc3\xa4karen vid barpsykiatrin vid Salp\xc3\xaatri\xc3\xa8re-sjukhuset i Paris._NEWLINE_Marie-Jos\xc3\xa9 \xc3\xa4r medlem i det franska F\xc3\xb6rbundet f\xc3\xb6r de m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheterna, sitter i ordf\xc3\xb6randegruppen f\xc3\xb6r la F\xc3\xa9deration nationale des d\xc3\xa9port\xc3\xa9s et intern\xc3\xa9s et patriotes (FNDIRP \xe2\x80\x93 ett f\xc3\xb6rbund grundat 1945 som rotar sig i motst\xc3\xa5ndet mot det nazistiska v\xc3\xa5ldet och de som f\xc3\xb6ll offer f\xc3\xb6r det) och \xc3\xa4r sedan Marie Claude Vaillant-Couturiers d\xc3\xb6d 1996, ordf\xc3\xb6rande i FMD."