b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa4mpingebacken 13\n_START_SECTION_\nKvarteret\n_START_PARAGRAPH_\nI Tensta togs det f\xc3\xb6rsta spadtaget den 2 november 1966. Stadsplanen f\xc3\xb6r kvarteret Neglinge utformades av arkitekt Igor Dergalin och fastst\xc3\xa4lldes 1965. Husen uppf\xc3\xb6rdes mellan 1968 och 1970. Kvarteret best\xc3\xa5r av tre parallella loftg\xc3\xa5ngshus i sex v\xc3\xa5ningar med suterr\xc3\xa4ngplan samt tv\xc3\xa5 tv\xc3\xa5v\xc3\xa5ningshus som tillsammans bildar tv\xc3\xa5 avgr\xc3\xa4nsade g\xc3\xa5rdar med lekplatser. G\xc3\xa5rdarna mellan husen \xc3\xa4r underbyggda med garage och utrustade med hissar som g\xc3\xa5r direkt upp i husen. _NEWLINE_Byggherre var Svenska Bost\xc3\xa4der och deras eget arkitektkontor stod f\xc3\xb6r ritningarna som \xc3\xa4r daterade 15 mars 1967 och undertecknade \xe2\x80\x9dGunnar Andersson arkitekt SAR\xe2\x80\x9d. Husen uppf\xc3\xb6rdes i en kombination av platsgjuten betong, prefabricerade betongelement och utfackningsv\xc3\xa4ggar i murade l\xc3\xa4ttbetongblock. Entrepren\xc3\xb6r var Sk\xc3\xa5nska Cementgjuteriet (dagens Skanska). Kvarteret renoverades \xc3\xa5r 2006._NEWLINE_Husen i kvarteret Neglinge har planerings- och stadsbyggnadshistoriska v\xc3\xa4rden. De \xc3\xa4r gr\xc3\xb6nklassade av Stadsmuseet vilket betyder bebyggelse som \xc3\xa4r s\xc3\xa4rskilt v\xc3\xa4rdefull fr\xc3\xa5n historisk, kulturhistorisk, milj\xc3\xb6m\xc3\xa4ssig eller konstn\xc3\xa4rlig synpunkt. Omr\xc3\xa5det \xc3\xa4r ett bra exempel p\xc3\xa5 det storskaliga byggandet som till\xc3\xa4mpades under miljonprogrammet p\xc3\xa5 J\xc3\xa4rvaf\xc3\xa4ltet. Det representerar ett av de likartade loftg\xc3\xa5ngshusomr\xc3\xa5dena i Tensta-Hjulsta, vilka alla har haft Gunnar Andersson vid Svenska Bost\xc3\xa4der som arkitekt.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4mpingebacken 13\n_START_PARAGRAPH_\nStadsmuseets museil\xc3\xa4genhet ligger p\xc3\xa5 andra v\xc3\xa5ningen i den mellersta lofthusl\xc3\xa4ngan. Det r\xc3\xb6r sig om en l\xc3\xa4genhet om tre rum och k\xc3\xb6k med separat bad med WC samt ytterligare ett WC med bid\xc3\xa9. Bostadsytan \xc3\xa4r 85 m\xc2\xb2. I loftg\xc3\xa5ngshusen \xc3\xa5terfinns huvudsakligen treor som \xc3\xa4r parvis spegelv\xc3\xa4nda mot k\xc3\xb6kens och badrummens r\xc3\xb6rstammar. _NEWLINE_L\xc3\xa4genheten \xc3\xa4r v\xc3\xa4l planerad, exempelvis n\xc3\xa5s samtliga rum fr\xc3\xa5n en "neutral" hall. I \xc3\xa4nden av hallen anordnades en stor kl\xc3\xa4dkammare. Vardagsrummet fick tillg\xc3\xa5ng till balkong. K\xc3\xb6ket har plats f\xc3\xb6r ett matbord vid f\xc3\xb6nstret och utrustades med fast inredning enligt Svensk k\xc3\xb6ksstandard. Snickerierna tillverkades p\xc3\xa5 fabrik av Marbodal. I k\xc3\xb6ket fanns kylsk\xc3\xa5p men ingen frys. Golvmaterialet i l\xc3\xa4genheten bestod av vinylplattor (hall och k\xc3\xb6k), linoleummatta (sovrum), plastmatta (WC och badrum) och ekstavsparkett i vardagsrummet._NEWLINE_I januari 1969 flyttade de f\xc3\xb6rsta familjerna in p\xc3\xa5 K\xc3\xa4mpingebacken 13. D\xc3\xa5 var kvarteret fortfarande en stor byggarbetsplats. Tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar var klara, resten av huset var inkl\xc3\xa4tt i presenningar och utanf\xc3\xb6r fick man g\xc3\xa5 i lerv\xc3\xa4lling. Till v\xc3\xa5ren 1969 var husen f\xc3\xa4rdigbyggda men omgivningen var l\xc3\xa5ngt ifr\xc3\xa5n klart. Tensta centrum \xc3\xb6ppnade f\xc3\xb6rst 1970 och tunnelbanans station "Tensta" togs i bruk den 31 augusti 1975._NEWLINE_En av familjerna som kom hit i januari 1969 var familjen Artursson med sina tre barn. De hade tidigare bott i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping och lockades till Stockholm av tillg\xc3\xa5ng till arbete och l\xc3\xa5ga hyror. Det \xc3\xa4r deras bostad som \xc3\xa4r dagens museil\xc3\xa4genhet. Artursson stannade p\xc3\xa5 K\xc3\xa4mpingebacken 13 fram till 1978 f\xc3\xb6r att flytta till ett radhus i Kista. Under Arturssons tid och senare hyresg\xc3\xa4ster f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades l\xc3\xa4genhetens ytskikt och m\xc3\xa5lning._NEWLINE_I samband med att Svenska Bost\xc3\xa4der l\xc3\xa4t renovera husen vid K\xc3\xa4mpingebacken fick Stockholms stadsmuseum \xc3\xb6verta en av l\xc3\xa4genheterna. Vintern 2005 till 2006 renoverades museil\xc3\xa4genheten till sitt ursprungsskick med undantag av badrummet som ingick i Svenska Bost\xc3\xa4ders renoveringsprogram. I augusti 2006 \xc3\xb6ppnades l\xc3\xa4genheten f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten.'