b'\n_START_ARTICLE_\nGustavianska tiden\n_START_SECTION_\nEn ny grundlag med maktf\xc3\xb6rdelning\n_START_PARAGRAPH_\nMot slutet av frihetstiden hade det under inverkan av Montesquieus id\xc3\xa9er framst\xc3\xa4llts yrkanden om en p\xc3\xa5 maktf\xc3\xb6rdelning grundad f\xc3\xb6rfattningsrevision. En s\xc3\xa5dan s\xc3\xb6kte Gustav III nu f\xc3\xa5 till st\xc3\xa5nd genom den nya grundlag, 1772 \xc3\xa5rs regeringsform, som han efter statskuppen samma \xc3\xa5r tvingade riksdagen att godk\xc3\xa4nna. Men han gav den en nationell-historisk orientering genom att f\xc3\xb6rklara att den \xc3\xa5syftade en \xc3\xa5terg\xc3\xa5ng till f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena f\xc3\xb6re 1680, det vill s\xc3\xa4ga till den maktf\xc3\xb6rdelning vars rubbande genom det karolinska env\xc3\xa4ldet och sedan genom frihetstidens f\xc3\xb6rfattning visat sig s\xc3\xa5 \xc3\xb6desdigert. I enlighet med detta delades nu lagstiftningsr\xc3\xa4tten mellan kungen och riksdagen. Den senares beskattningsr\xc3\xa4tt erk\xc3\xa4ndes, men den fr\xc3\xa5nk\xc3\xa4ndes r\xc3\xa4tt att blanda sig i r\xc3\xa4ttskipningen och f\xc3\xb6rvaltningen, som helt underordnades regeringen. Denna bestod fortfarande av kungen och r\xc3\xa5det, men den f\xc3\xb6rre tillsatte nu det senare och hade i regel beslutander\xc3\xa4tten._NEWLINE_Med dessa reformer m\xc3\xb6jliggjordes en fr\xc3\xa5n \xc3\xa4mbetsmannaintresset frigjord kontroll \xc3\xb6ver f\xc3\xb6rvaltningen, och en str\xc3\xa4ng r\xc3\xa4fst med de byr\xc3\xa5kratiska missbruken fr\xc3\xa5n frihetstiden blev ocks\xc3\xa5 en av det nya statsskickets b\xc3\xa4sta frukter. \xc3\x84ven inom andra omr\xc3\xa5den visade sig denna uppryckning. Genom en myntrealisation 1777, med Johan Liljencrants som upphovsman, botades omsider f\xc3\xb6rvirringen i penningv\xc3\xa4sendet, och reformer i fysiokratisk anda l\xc3\xa4ttade p\xc3\xa5 det merkantilistiska n\xc3\xa4ringstv\xc3\xa5nget. Upplysningstidens id\xc3\xa9er fick s\xc3\xa4tta pr\xc3\xa4gel p\xc3\xa5 lagstiftningen, och i enlighet med dem \xc3\xa5terupplivades 1774 tryckfriheten, som dragits med i det f\xc3\xb6rra statsskickets fall. Det skedde dock inte genom en grundlag utan genom en kunglig f\xc3\xb6rordning, vilket l\xc3\xa4ngre fram m\xc3\xb6jliggjorde godtyckliga inskr\xc3\xa4nkningar i denna._NEWLINE_Genom en p\xc3\xa5 samma g\xc3\xa5ng fast och hovsam politik och med st\xc3\xb6d av Frankrike avv\xc3\xa4rjdes den krigsfara som blev en f\xc3\xb6ljd av den ryska kejsarinnan Katarina II:s harm \xc3\xb6ver f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen i det svenska statsskicket. Till tryggande av rikets framtida s\xc3\xa4kerhet f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades krigsv\xc3\xa4sendet till lands och till sj\xc3\xb6ss. _NEWLINE_Gustav III:s regering l\xc3\xa4t \xc3\xa4ven fr\xc3\xa4mja vetenskap, konst och litteratur, bland annat genom att instifta Svenska Akademien.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rfattningskris\n_START_PARAGRAPH_\nDet nya statsskicket v\xc3\xa4ckte till en b\xc3\xb6rjan allm\xc3\xa4n bel\xc3\xa5tenhet, men det inneh\xc3\xb6ll dock fr\xc3\xb6n till slitningar, och personliga f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden v\xc3\xa5llade att dessa fick tillf\xc3\xa4lle att utveckla sig. Sveriges f\xc3\xb6rfattning p\xc3\xa5 Gustav II Adolfs tid, som Gustav III ville \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla, innebar visserligen en maktf\xc3\xb6rdelning, men den hade inte tillr\xc3\xa4ckligt best\xc3\xa4mt gr\xc3\xa4nserna f\xc3\xb6r denna, och denna oklarhet fann Gustav III, anh\xc3\xa4ngare som han innerst var av den upplysta despotismen, l\xc3\xa4mpligt att l\xc3\xa5ta fortbest\xc3\xa5 i den nya f\xc3\xb6rfattningen. D\xc3\xa4rmed kastade han \xc3\xb6verbord den konstitutionella erfarenhet som kunnat h\xc3\xa4mtas fr\xc3\xa5n frihetstiden. _NEWLINE_R\xc3\xa5det skulle visserligen enligt 1772 \xc3\xa5rs regeringsform vara regeringskonseljen, men m\xc3\xb6jligheten att l\xc3\xa5ta det bli en verkligt konstitutionell s\xc3\xa5dan omintetgjordes, d\xc3\xa5 dess under frihetstiden inf\xc3\xb6rda ansvarighet inf\xc3\xb6r riksdagen togs bort. Genom oklara f\xc3\xb6rfattningsbest\xc3\xa4mmelser sattes kungen i tillf\xc3\xa4lle att vid regeringens f\xc3\xb6rande anv\xc3\xa4nda icke officiella r\xc3\xa5dgivare i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r riksr\xc3\xa5den. Riksdagens r\xc3\xa4tt att sammantr\xc3\xa4da p\xc3\xa5 best\xc3\xa4mda tider f\xc3\xb6ll bort, och \xc3\xa5terst\xc3\xa4llandet av 1617 \xc3\xa5rs riksdagsordning medf\xc3\xb6rde en os\xc3\xa4kerhet om formerna f\xc3\xb6r dess verksamhet, som f\xc3\xb6rsvagade dess maktst\xc3\xa4llning._NEWLINE_Det missn\xc3\xb6je som framkallades av allt detta fick ytterligare n\xc3\xa4ring genom missgrepp av kungen, till exempel br\xc3\xa4nnvinstillverkningens monopolisering i form av kronobr\xc3\xa4nnerier och pastoratshandeln, genom hans sl\xc3\xb6seri och genom hans senare \xc3\xa4ventyrliga utrikespolitik i hattarnas anda._NEWLINE_Skulden till att det goda f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan kung och folk st\xc3\xb6rdes var dock inte uteslutande Gustav III:s. Fast\xc3\xa4n revolutionen gjort slut p\xc3\xa5 partimotsatsen "hattar" och "m\xc3\xb6ssor", fortlevde partif\xc3\xb6rbistringen som ett arv fr\xc3\xa5n frihetstiden. P\xc3\xa5 \xc3\xa5tskilliga h\xc3\xa5ll, s\xc3\xa4rskilt inom adeln, hade man inte f\xc3\xb6rsonat sig med st\xc3\xa4nderregementets underg\xc3\xa5ng. Missn\xc3\xb6jet inom landet m\xc3\xb6jliggjorde uppkomsten av ett m\xc3\xa4ktigt adligt oppositionsparti, vilket s\xc3\xb6kte st\xc3\xb6d hos den ryska kejsarinnan Katarina II, som inte f\xc3\xb6rl\xc3\xa5tit den av henne omhuldade frihetstidsf\xc3\xb6rfattningens omst\xc3\xb6rtande._NEWLINE_\xc3\x96vertygelsen om att rikets yttre s\xc3\xa4kerhet d\xc3\xa4rmed var hotad f\xc3\xb6rm\xc3\xa5dde Gustav III att kasta sig i krig med Ryssland (1788-90). D\xc3\xa4rigenom f\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6rfattningskrisen till ett utbrott. F\xc3\xb6rbittrade \xc3\xb6ver de adliga officerarnas f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri i Anjalaf\xc3\xb6rbundet, h\xc3\xa4nf\xc3\xb6rda \xc3\xb6ver kungens agerande och en \xc3\xb6nskan att bryta adelns sociala \xc3\xb6vermakt, som Gustav III sj\xc3\xa4lv fr\xc3\xa4mjat, gav de ofr\xc3\xa4lse st\xc3\xa5nden p\xc3\xa5 1789 \xc3\xa5rs riksdag sin medverkan till genomf\xc3\xb6randet av f\xc3\xb6renings- och s\xc3\xa4kerhetsakten. D\xc3\xa4rigenom blev Gustav III env\xc3\xa4ldig, visserligen inte med avseende p\xc3\xa5 lagstiftning, beskattning och r\xc3\xa4ttskipning, men med avseende p\xc3\xa5 regering, och d\xc3\xa4rigenom br\xc3\xb6t han s\xc3\xa5lunda sj\xc3\xa4lv delvis ner 1772 \xc3\xa5rs maktf\xc3\xb6rdelning._NEWLINE_Den adliga oppositionens f\xc3\xb6rbittring tog sig uttryck i mordet p\xc3\xa5 Gustav III. Epoken misslyckades i f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket att f\xc3\xa5 till st\xc3\xa5nd en tillfredsst\xc3\xa4llande l\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfattningsproblemet som alltsedan 1680-talet orsakat oro i landet. I st\xc3\xa4llet \xc3\xb6kades denna oro ytterligare genom en ny maktf\xc3\xb6rskjutning, som inom inflytelserika kretsar framkallade os\xc3\xa4mja.\n_START_SECTION_\nFinland f\xc3\xb6rloras\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Gustav IV Adolfs regeringstid 1792-1809 kom det politiska system som fadern Gustav III skapat att orsaka problem.  Den unge kungen saknade den politiska f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att ensam lotsa landet genom Napoleonkrigen och env\xc3\xa4ldet lade hinder i v\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r en nationell samling.  F\xc3\xb6rbittringen \xc3\xb6ver detta framkallade inom de h\xc3\xb6gre \xc3\xa4mbetsmannakretsarna ett s\xc3\xa5 stort missn\xc3\xb6je att kungen inte bara l\xc3\xa4mnades utan st\xc3\xb6d utan rent av motarbetades._NEWLINE_Hans avs\xc3\xa4ttning 1809, som f\xc3\xb6ljdes av kronans \xc3\xb6verflyttning till hans farbror Karl XIII (1809-1818), r\xc3\xa5dde inte genast bot p\xc3\xa5 landets problem. I freden i Fredrikshamn 1809 gick hela Finland j\xc3\xa4mte \xc3\x85land och en del av V\xc3\xa4sterbotten f\xc3\xb6rlorat.'