b'\n_START_ARTICLE_\nPaasikivi-samfundet\n_START_PARAGRAPH_\nPaasikivi-samfundet (finska: Paasikivi-seura) var en diskussionsklubb som startade 1957 i Helsingfors och inom vilken Finlands utrikespolitiska st\xc3\xa4llning dryftades utg\xc3\xa5ende fr\xc3\xa5n den s\xc3\xa5 kallade Paasikivilinjen. _NEWLINE_Samfundets viktigaste uppgift under de tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta decennierna var att tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ra som en st\xc3\xb6dorganisation f\xc3\xb6r Urho Kekkonen. Det grundades officiellt 1958 med syfte att v\xc3\xa4cka intresse f\xc3\xb6r utrikespolitiska sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5l i alla befolkningsskikt, fr\xc3\xa4mja en demokratisk samh\xc3\xa4llsutveckling och f\xc3\xb6rmedla kunskap om Finlands neutrala s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning. Initiativet till bildandet av samfundet utgick fr\xc3\xa5n n\xc3\xa5gra professorer vid Helsingfors universitet med politisk hemvist i Agrarf\xc3\xb6rbundet och Svenska folkpartiets liberala flygel. Medlemmarna var till en b\xc3\xb6rjan fr\xc3\xa4mst personer i ledande samh\xc3\xa4llsst\xc3\xa4llning. _NEWLINE_Samfundet s\xc3\xb6ker p\xc3\xa5verka medborgaropinionerna genom att anordna m\xc3\xb6ten, f\xc3\xb6redrag och diskussioner samt genom att utge publikationer. Stiftelsen f\xc3\xb6r utrikespolitisk forskning, som grundades 1960 inom Paasikivi-samfundets ram, gav f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r upphov till Utrikespolitiska institutet. Detta hade till uppgift att fr\xc3\xa4mja en analytisk debatt om internationella fr\xc3\xa5gor i Finland och p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt st\xc3\xb6dja det utrikespolitiska beslutsfattandet. Institutet bedrev forskning med bland annat EU:s utrikes- och s\xc3\xa4kerhetspolitik som tyngdpunktsomr\xc3\xa5den. Verksamheten finansierades huvudsakligen med statsmedel. \xc3\x85r 1972 \xc3\xb6vertog institutet samfundets tidskrift Ulkopolitiikka-Utrikespolitik (grundad 1960). _NEWLINE_Samfundets inrikespolitiskt aktiva roll str\xc3\xa4ckte sig fram till utg\xc3\xa5ngen av Kekkonens sista presidentperiod. Det var hans viktigaste forum f\xc3\xb6r debatt och tj\xc3\xa4nstgjorde som kampanjcentrum f\xc3\xb6r honom under presidentvalskampanjen 1978. \xc3\x84ven hans eftertr\xc3\xa4dare Mauno Koivisto, Martti Ahtisaari och Tarja Halonen har h\xc3\xa5llit flera centrala tal inf\xc3\xb6r Paasikivi-samfundet i Helsingfors, i likhet med \xc3\xa5tskilliga utl\xc3\xa4ndska statsm\xc3\xa4n. _NEWLINE_Sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt arbetande Paasikivisamfund har sedan 1962 uppst\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 flera h\xc3\xa5ll i Finland (\xc3\xa5r 2005 var de 23 till antalet); som samlande organ tj\xc3\xa4nstgjorde till en b\xc3\xb6rjan en delegation, som bildades f\xc3\xb6r detta \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l 1968; Paasikivi-samfundens f\xc3\xb6rbund (Paasikivi-seurojen liitto) grundades 1994. Det enda svenskspr\xc3\xa5kiga \xc3\xa4r Paasikivi-samfundet i V\xc3\xa4stnyland, grundat 1978.'