b'\n_START_ARTICLE_\nSkara Brae\n_START_SECTION_\nUppt\xc3\xa4ckten och det tidiga utforskandet\n_START_PARAGRAPH_\nVintern 1850 drabbades Orkney\xc3\xb6arna av en sv\xc3\xa5r storm som orsakade stor f\xc3\xb6r\xc3\xb6delse och fler \xc3\xa4n 200 d\xc3\xb6dsfall. I Bay of Skaill hade stormen blottlagt jorden vid en oregelbunden kulle som kallades "Skerrabra". Sedan stormen bedarrat uppt\xc3\xa4ckte bybor konturerna av en bos\xc3\xa4ttning i sanden. Den bestod av ett antal sm\xc3\xa5 hus utan tak._NEWLINE_William Watt of Skaill, laird i omr\xc3\xa5det, p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade en lekmannam\xc3\xa4ssig utgr\xc3\xa4vning, men \xc3\xb6vergav projektet 1868 efter att ha gr\xc3\xa4vt ut fyra hus. Bos\xc3\xa4ttningen fick vara ifred till 1913, d\xc3\xa5 den plundrades p\xc3\xa5 ett ok\xc3\xa4nt antal f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l. 1924 kom fler rester av byn fram efter en ny storm. Delar av ett hus sveptes med i stormen varf\xc3\xb6r det best\xc3\xa4mdes att bos\xc3\xa4ttningen skulle s\xc3\xa4kras och unders\xc3\xb6kas noggrannare. Uppdraget gavs till professor Vere Gordon Childe vid Edinburghs universitet. Childe bes\xc3\xb6kte Skara Brae f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1927.\n_START_SECTION_\nDatering av bos\xc3\xa4ttningen\n_START_PARAGRAPH_\nArbetshypotesen n\xc3\xa4r utgr\xc3\xa4vningarna b\xc3\xb6rjade i slutet av 1920-talet var att bos\xc3\xa4ttningen var fr\xc3\xa5n 500-talet f. Kr. och av piktiskt ursprung. Att bos\xc3\xa4ttningen var av \xc3\xa4ldre datum klarnade en bit i taget, men den r\xc3\xa4tta \xc3\xa5ldern fastslogs f\xc3\xb6rst vid utgr\xc3\xa4vningarna p\xc3\xa5 1970-talet. Detta n\xc3\xa4r kol-14-dateringar avsl\xc3\xb6jade att bos\xc3\xa4ttningen var fr\xc3\xa5n yngre sten\xc3\xa5ldern (neolitikum) och beboddes ungef\xc3\xa4r under 600 \xc3\xa5r under intervallet 3200 och 2500 f. Kr. Skara Brae \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed en av de \xc3\xa4ldsta jordbruksbyarna i Storbritannien, d\xc3\xa4r de tidigare bos\xc3\xa4ttningarna best\xc3\xa5tt av enstaka hus, visserligen ibland n\xc3\xa4ra, men aldrig f\xc3\xb6rbundna med varandra.\n_START_SECTION_\nKol 14-dateringarna\n_START_PARAGRAPH_\nDe C\xe2\x82\x81\xe2\x82\x84-dateringar som gjorts finns offentliggjorda av RCAHMS (Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Scotland). Resultaten finns online i deras databas Canmore, presenterade b\xc3\xa5de med okalibererade v\xc3\xa4rden, det vill s\xc3\xa4ga i \xc3\xa5r f\xc3\xb6re nutid (BP = Before Present), och kalibrerade till \xc3\xa5rtal._NEWLINE_Flertalet \xc3\xa4r gjorda i samband med utgr\xc3\xa4vningarna p\xc3\xa5 1970-talet. Det r\xc3\xb6r sig om totalt 41 dateringar, varav merparten \xc3\xa4r gjorda p\xc3\xa5 djurben (31) och resten p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rkolnad spannm\xc3\xa5l (6) och sn\xc3\xa4ckskal (4).\n_START_SECTION_\nArkeologiska fynd\n_START_PARAGRAPH_\nEtt antal g\xc3\xa5tfulla snidade stenklot har hittats vid bos\xc3\xa4ttningen._NEWLINE_Liknande f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l har gr\xc3\xa4vts fram runtom i Skottland, de flesta i norra delarna och totalt n\xc3\xa4rmare 400. Spiralm\xc3\xb6nstren p\xc3\xa5 en del av dessa stenklot \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmer med f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l funna i Boyne Valley p\xc3\xa5 Irland._NEWLINE_Vissa stenklot \xc3\xa4r tillverkade i sandsten. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k har visat att dessa kan tillverkas p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra timmar. Men n\xc3\xa5gra \xc3\xa4r bearbetade p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4tter verktyg i metall, vilket inneb\xc3\xa4r att de knappast \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n sten\xc3\xa5ldern. De T-formade f\xc3\xb6rem\xc3\xa5len fr\xc3\xa5n Skara Brae \xc3\xa4r skapade i ett mycket h\xc3\xa5rt material. Gordon Childe beskriver dessa som \xe2\x80\x9cett av de mest fantastiska bevisen p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskans skicklighet och t\xc3\xa5lamod som vi k\xc3\xa4nner\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Liknande symboler som p\xc3\xa5 stenkloten har ristats i sten\xc3\xb6verliggare och s\xc3\xa4ngstolpar i husen. Symbolerna beskrivs ibland som \xe2\x80\x9drunskrift\xe2\x80\x9d och har varit f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k._NEWLINE_M\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som hittats \xc3\xa4r tillverkade av d\xc3\xa4ggdjurs-, fisk-, f\xc3\xa5gel-, val- och valrossben och av sp\xc3\xa4ckhuggart\xc3\xa4nder och innefattar sylar, n\xc3\xa5lar, knivar, p\xc3\xa4rlor, skarvyxor, spadar, sm\xc3\xa5 sk\xc3\xa5lar och mest anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rt, elfenbensn\xc3\xa5lar upp till 25 centimeter l\xc3\xa5nga._NEWLINE_S\xc3\xa5 kallade Skaill-knivar anv\xc3\xa4ndes flitigt som verktyg i Skara Brae. Dessa bestod av vassa sk\xc3\xa4rvor som knackats loss fr\xc3\xa5n sandsten._NEWLINE_Fynd av Skaill-knivar har gjorts \xc3\xb6ver hela Orkney och Shetland._NEWLINE_Utgr\xc3\xa4vningarna i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1970-talet kom ner i lager som f\xc3\xb6rblivit vattenfyllda och d\xc3\xa4rigenom bevarat f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som annars skulle ha f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rts. Bland annat hittades ett tr\xc3\xa4handtag och ett nystan med vriden ljung, ett av v\xc3\xa4ldigt f\xc3\xa5 k\xc3\xa4nda fynd av rep fr\xc3\xa5n neolitisk tid.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85terfynd\n_START_PARAGRAPH_\n2016 gjordes ett \xc3\xa5terfynd av en v\xc3\xa4rdefull figurin i valben. Det var den s\xc3\xa5 kallade Skara Brae Buddo, som upphittades 1860 av William G. Watt vid utgr\xc3\xa4vningar av hus nummer tre, men som senare tappades bort. Den \xc3\xa5terfanns vid en genomg\xc3\xa5ng av arkiverade l\xc3\xa5dor vid Stromness-museet. Figurinen \xc3\xa4r 9,5 centimeter h\xc3\xb6g och 7,5 centimeter bred. Watts fynd finns beskriven som en fetisch eller gudabild i antikvarien George Petries rapport fr\xc3\xa5n 1867. I \xc3\xb6vrigt \xc3\xa4r den k\xc3\xa4nd endast fr\xc3\xa5n en skiss i en av Petries anteckningsb\xc3\xb6cker. Figurinen betecknades vid upphittandet som museets nya juvel, av ordf\xc3\xb6randen f\xc3\xb6r Stromess-museet, Kathleen Ireland.\n_START_SECTION_\nBos\xc3\xa4ttningens delar\n_START_PARAGRAPH_\nSedan bos\xc3\xa4ttningen gr\xc3\xa4vts ut visade det sig att delarna daterar sig olika l\xc3\xa5ngt tillbaka i tiden. P\xc3\xa5 kartan till h\xc3\xb6ger har de tio hus som frilagts f\xc3\xa4rgats i tre olika bl\xc3\xa5f\xc3\xa4rger f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4rskilja tre olika byggnadsperioder, fr\xc3\xa5n 3100 f Kr till 2500 f Kr. \xc3\x84ven de \xc3\xa4ldsta delarna av bos\xc3\xa4ttningen b\xc3\xa4r tecken p\xc3\xa5 \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nt material vilket tyder p\xc3\xa5 att bos\xc3\xa4ttningen grundlagts \xc3\xa4nnu tidigare._NEWLINE_Om man ska gradera sj\xc3\xa4lva husen i yngre och \xc3\xa4ldre utg\xc3\xb6r hus 1, 3, 4 och 5 en \xc3\xa4ldre del och hus 2, 6, 7 och 8 en yngre, slutlig del. Alla byggda under den senare delen av bos\xc3\xa4ttningsperioden. Dessutom finns rester av tv\xc3\xa5 byggnader som byggts betydligt tidigare._NEWLINE_Sex h\xc3\xa4rdar har hittats, som anv\xc3\xa4nts b\xc3\xa5de till uppv\xc3\xa4rmning och matlagning. Intill h\xc3\xa4rdarna fanns l\xc3\xa5dor i sten, som var kittade f\xc3\xb6r att vara vattent\xc3\xa4ta. Arkeologerna tror att stenl\xc3\xa5dorna i huvudsak anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att bl\xc3\xb6tl\xc3\xa4gga de sk\xc3\xa5lsn\xc3\xa4ckor som anv\xc3\xa4ndes som fiskbete. Utan bl\xc3\xb6tl\xc3\xa4ggning \xc3\xa4r sk\xc3\xa5lsn\xc3\xa4ckorna inget bra fiskbete._NEWLINE_N\xc3\xa4r bos\xc3\xa4ttningen en g\xc3\xa5ng i tiden uppf\xc3\xb6rdes stod husen drygt 1500 meter fr\xc3\xa5n havet, omgiven av l\xc3\xa4mplig betesmark. Nu har havet gr\xc3\xa4vt sig n\xc3\xa4rmare, s\xc3\xa5 att bes\xc3\xb6karen kan tro att byn byggts vid stranden._NEWLINE_Den sten som anv\xc3\xa4ndes som byggnadsmaterial var r\xc3\xb6d sandsten, som det finns gott om \xc3\xb6ver hela Orkney. Den \xc3\xa4r l\xc3\xa4tt att dela i plattor av l\xc3\xa4mplig tjocklek och har kommit till flitig anv\xc3\xa4ndning som byggnadsmaterial runt om i v\xc3\xa4rlden, d\xc3\xa4r den funnits att tillg\xc3\xa5._NEWLINE_N\xc3\xa4r bos\xc3\xa4ttningen var som st\xc3\xb6rst omfattade den sju eller \xc3\xa5tta hus, som stod i f\xc3\xb6rbindelse med varandra med tunnlar. Med tanke p\xc3\xa5 antalet hus verkar det inte troligt att Skara Brae haft mer \xc3\xa4n femtio innev\xc3\xa5nare n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng under bos\xc3\xa4ttningstiden._NEWLINE_Byggnaderna har best\xc3\xa5tt av ett enda avl\xc3\xa5ngt rum, 20\xe2\x80\x9340 kvadratmeter i yta. Tunnlarna som f\xc3\xb6rband husen var l\xc3\xa5ga, n\xc3\xa5got mindre \xc3\xa4n en meter h\xc3\xb6ga och en halv meter breda. D\xc3\xb6rrarna var ocks\xc3\xa5 l\xc3\xa5ga, men det ska inte tolkas som att befolkningen var l\xc3\xa5gv\xc3\xa4xt. Det var snarare en fr\xc3\xa5ga om att f\xc3\xa5 en b\xc3\xa4ttre v\xc3\xa4rmehush\xc3\xa5llning p\xc3\xa5 den bl\xc3\xa5siga \xc3\xb6n. D\xc3\xb6rrarna var inte h\xc3\xa4ngda. De bestod av en platta av sten eller tr\xc3\xa4, lagom stor f\xc3\xb6r d\xc3\xb6rr\xc3\xb6ppningen, som f\xc3\xa4stes i \xc3\xb6ppningen med st\xc3\xa5ng, s\xc3\xa5 att de var l\xc3\xa4tta att \xc3\xb6ppna. St\xc3\xa4ngerna tillverkades av valben och tr\xc3\xa4._NEWLINE_Avloppet fr\xc3\xa5n respektive hus stod i f\xc3\xb6rbindelse i ett avloppssystem f\xc3\xb6r hela bos\xc3\xa4ttningen och innefattade en enklare toalett i varje hus. Sj\xc3\xa4lva byggnaderna har bevarats i sanden, d\xc3\xa4remot finns inget kvar av taken. Arkeologernas teori \xc3\xa4r att taken byggdes p\xc3\xa5 en stomme av drivved och valben och att det varierade mellan husbyggena, beroende p\xc3\xa5 vad som fanns tillg\xc3\xa4ngligt. Taken t\xc3\xa4cktes f\xc3\xb6rmodligen med torv och h\xc3\xb6lls fast av rep tvinnade av ljung. Det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att ocks\xc3\xa5 sandsten anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att t\xc3\xa4cka taken, med utgr\xc3\xa4vningarna har inte hittat n\xc3\xa5gra rester som tyder p\xc3\xa5 det._NEWLINE_De m\xc3\xb6bler som gr\xc3\xa4vts fram \xc3\xa4r tillverkade i sten \xe2\x80\x93 ocks\xc3\xa5 det ett tecken p\xc3\xa5 bristen p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4. P\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor om de h\xc3\xa4rdar som \xc3\xa5terfunnits fanns rektangul\xc3\xa4ra stenl\xc3\xa5dor som tj\xc3\xa4nat som s\xc3\xa4ngar, b\xc3\xa4ddade med halm och ljung eller ormbunksblad och t\xc3\xa4ckta med f\xc3\xa5r- eller s\xc3\xa4lskinn. \xc3\x84ven sk\xc3\xa5p, byr\xc3\xa5er, stolar och f\xc3\xb6rvaringsl\xc3\xa5dor i husen var byggda i sten, liksom d\xc3\xb6rrarna. Ytterd\xc3\xb6rrarna var f\xc3\xb6rsedda med en st\xc3\xa5ng som kunde skjutas in i d\xc3\xb6rrposten, s\xc3\xa5 att d\xc3\xb6rren h\xc3\xb6lls st\xc3\xa4ngd._NEWLINE_Sju av husen hade en likartad disposition och m\xc3\xb6blering. I det som numrerats som det \xc3\xa5ttonde har d\xc3\xa4remot varken sk\xc3\xa5p eller f\xc3\xb6rvaringsl\xc3\xa5dor hittats. Detta kan ha varit n\xc3\xa5gon form av verkstad. Fynden av sten som vittrat av v\xc3\xa4rme och n\xc3\xa5got som liknar en r\xc3\xb6kkanal st\xc3\xb6der tolkningen. Vidare st\xc3\xa5r huset avskilt fr\xc3\xa5n de \xc3\xb6vriga och har inte isolerats med k\xc3\xb6kkenm\xc3\xb6dding._NEWLINE_Bos\xc3\xa4ttningen uppvisar den tidigast dokumenterade f\xc3\xb6rekomsten i Europa av m\xc3\xa4nniskoloppa av arten Pulex irritans.\n_START_SECTION_\nByn ovanp\xc3\xa5 byn\n_START_PARAGRAPH_\nEftersom byn bebotts i \xc3\xb6ver 600 \xc3\xa5r \xc3\xa4r den fornl\xc3\xa4mning som arkeologerna gr\xc3\xa4vt ut till stora delar l\xc3\xa4mningarna efter det sista \xc3\xa5rhundradet av byns bebyggelse. Efter ungef\xc3\xa4r 300 \xc3\xa5r best\xc3\xa4mde sig inv\xc3\xa5narna f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra boendet. Detta ledde till att det gradvis byggdes en ny by ovanp\xc3\xa5 den gamla. Utgr\xc3\xa4vningarna tyder p\xc3\xa5 att den nya byn tog upp till en hel generation att bygga. Den \xc3\xa4ldre byn j\xc3\xa4mnades med marken och den nya byggdes ovanp\xc3\xa5. Det g\xc3\xa5r inte att s\xc3\xa4ga hur den \xc3\xa4ldre byn s\xc3\xa5g ut. De tv\xc3\xa5 allra \xc3\xa4ldsta husen g\xc3\xa5r att beskriva eftersom inga nya hus byggdes ovanp\xc3\xa5. De var ist\xc3\xa4llet begravda under de tjocka lager av k\xc3\xb6kkenm\xc3\xb6dding, som de nya husen byggdes p\xc3\xa5._NEWLINE_Konstruktionen av de yngre husen p\xc3\xa5minner om de \xc3\xa4ldre, men husgrunderna har st\xc3\xb6rre yta. Kanske beror detta p\xc3\xa5 att det med tiden fanns mer k\xc3\xb6kkenm\xc3\xb6dding att bygga med, vilket gav stabilare konstruktion och d\xc3\xa4rmed m\xc3\xb6jlighet att bygga st\xc3\xb6rre. Huskropparna sitter b\xc3\xa4ttre ihop. De \xc3\xa4ldsta husen ger intryck av en mer frist\xc3\xa5ende konstruktion. Det finns ocks\xc3\xa5 en skillnad i m\xc3\xb6bleringen \xe2\x80\x93 s\xc3\xa4ngarna har i de yngre husen f\xc3\xa5tt plats inne i rummet, medan de byggts in i v\xc3\xa4ggen p\xc3\xa5 de \xc3\xa4ldsta.\n_START_SECTION_\nKlimatet i Skara Brae\n_START_PARAGRAPH_\nTrots den nordliga latituden har Orkney\xc3\xb6arna ett milt klimat tack vare Golfstr\xc3\xb6mmen. Men \xc3\xb6arna piskas av h\xc3\xa5rda vindar, n\xc3\xa5got som verkar ha \xc3\xb6kat ungef\xc3\xa4r 3800 f. Kr, det vill s\xc3\xa4ga ett halvt \xc3\xa5rtusende innan Skara Brae bosattes permanent._NEWLINE_Detta ledde till att \xc3\xb6n impregnerades med b\xc3\xa5de sand och salt. Den skog som fanns p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna och som bland annat bestod av bj\xc3\xb6rk, hassel och s\xc3\xa4lg f\xc3\xb6rsvann gradvis. N\xc3\xa4r bos\xc3\xa4ttarna kom hade skogen ersatts av buskmark och gr\xc3\xa4ssl\xc3\xa4tter med b\xc3\xb6ljande sanddyner._NEWLINE_Trots det h\xc3\xa5rda v\xc3\xa4dret var det varmare \xc3\xa4n idag p\xc3\xa5 Orkney. Det var ungef\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 grader h\xc3\xb6gre medeltemperatur, vilket gjorde stor skillnad. Det varmare klimatet har p\xc3\xa5visats med pollenanalys, men ocks\xc3\xa5 vid utgr\xc3\xa4vningar. Stora m\xc3\xa4ngder av fisken sk\xc3\xa4rsnultra (Symphodus melops) har hittats vid Quanterness och Pagrus major, en fiskart i familjen havsrudefiskar, har hittats vid Midhowe, Rousay. Dessa fiskarter \xc3\xa4r idag s\xc3\xa4llsynta s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt norrut.\n_START_SECTION_\nLivet i Skara Brae\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r femtusen \xc3\xa5r sedan uppf\xc3\xb6rde inv\xc3\xa5narna p\xc3\xa5 Orkney\xc3\xb6arna ett komplex av byggnader och bos\xc3\xa4ttningar, d\xc3\xa4r Skara Brae utg\xc3\xb6r den b\xc3\xa4st bevarade.\n_START_SECTION_\nDjurh\xc3\xa5llningen\n_START_PARAGRAPH_\nInv\xc3\xa5narna h\xc3\xb6ll n\xc3\xb6tboskap och grisar. De hade ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5r eller getter \xe2\x80\x93 av utgr\xc3\xa4vningarna g\xc3\xa5r inte att s\xc3\xa4ga vilketdera. Det kan till och med ha funnits b\xc3\xa5de f\xc3\xa5r och getter vid bos\xc3\xa4ttningen.\n_START_SECTION_\nFisket\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gra fiskeredskap har inte \xc3\xa5terfunnits i bos\xc3\xa4ttningen. D\xc3\xa4remot gott om fiskben, mestadels torsk och sej. Detta har f\xc3\xa5tt arkeologerna att dra slutsatsen att fisket till \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande del var kustbundet._NEWLINE_Inga redskap f\xc3\xb6r valf\xc3\xa5ngst har heller \xc3\xa5terfunnits. En del verktyg \xc3\xa4r tillverkade i valben och arkeologerna tror att valben ocks\xc3\xa5 kan ha anv\xc3\xa4nts i takkonstruktionerna och som br\xc3\xa4nsle. V\xc3\xa4ldigt litet rester av valben har hittats. Detta styrker tesen att aktiv valjakt inte f\xc3\xb6rekommit. Troligtvis n\xc3\xb6jde sig bos\xc3\xa4ttningen med att ta tillvara strandade valar.\n_START_SECTION_\nVerktygen\n_START_PARAGRAPH_\nDe fynd som gjorts tyder p\xc3\xa5 att verktygen tillverkades i tv\xc3\xa5 steg. Det var brist p\xc3\xa5 flintsten, som \xc3\xa4r utm\xc3\xa4rkt f\xc3\xb6r att tillverka vassa verktyg. Skiffer fanns det mera av, men det ger ganska sl\xc3\xb6a verktyg. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r anv\xc3\xa4nde inv\xc3\xa5narna den begr\xc3\xa4nsande tillg\xc3\xa5ngen av sten till att g\xc3\xb6ra sm\xc3\xa5 stenverktyg, med vilka de tillverkade verktyg i ben, horn och tr\xc3\xa4 i r\xc3\xa4tt storlek. Benen kom fr\xc3\xa5n n\xc3\xb6tboskap och fr\xc3\xa5n val och s\xc3\xa4l. Tr\xc3\xa4et var f\xc3\xb6rmodligen drivved eller s\xc3\xa5dant som erh\xc3\xa5llits i utbyteshandel. Medan sten\xc3\xa5lderns folk p\xc3\xa5 andra h\xc3\xa5ll hade sten i sin verktygsl\xc3\xa5da, hade inv\xc3\xa5narna i Skara Brae en verktygsl\xc3\xa5da i ben \xe2\x80\x93 och tr\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xa5gan om br\xc3\xa4nsle och varmh\xc3\xa5llning\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r inte klarlagt vilket br\xc3\xa4nsle inv\xc3\xa5narna anv\xc3\xa4nde f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rme och matlagning. Under de \xc3\xa5rhundraden som Skara Brae var bebott fanns i princip ingen skog p\xc3\xa5 \xc3\xb6n. Childe var s\xc3\xa4ker p\xc3\xa5 att torv var det br\xc3\xa4nsle som anv\xc3\xa4ndes, men noggrann analys av vegetationsm\xc3\xb6nster och \xe2\x80\x93utveckling tyder p\xc3\xa5 att tjockare lager av torv inte utbildades p\xc3\xa5 \xc3\xb6n f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n n\xc3\xa4rmare ettusen \xc3\xa5r senare. Andra m\xc3\xb6jliga br\xc3\xa4nslek\xc3\xa4llor \xc3\xa4r drivved, djurspillning och t\xc3\xa5ng. P\xc3\xa5 ett antal st\xc3\xa4llen har arkeologerna hittas glasaktigt, slaggliknande material som kan vara resterna efter br\xc3\xa4nd kelp. Ritchie menar i sin sammanfattning av vad arkeologerna kommit fram till att drivved varit alltf\xc3\xb6r v\xc3\xa4rdefull f\xc3\xb6r att eldas. Att g\xc3\xb6dsel, framf\xc3\xb6r allt kog\xc3\xb6dsel, varit ett bra br\xc3\xa4nsle, men som funnits i alltf\xc3\xb6r ringa omfattning. Att t\xc3\xa5ng visserligen fungerat mindre bra, men ist\xc3\xa4llet funnits i stora, praktiskt taget obegr\xc3\xa4nsade m\xc3\xa4ngder och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r troligen varit den huvudsakliga br\xc3\xa4nslek\xc3\xa4llan. Slutsatsen \xc3\xa4r att tillg\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 br\xc3\xa4nsle under den h\xc3\xa4r tidsperioden varit \xe2\x80\x9dett n\xc3\xa4stan dagligt problem\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nKl\xc3\xa4dseln\n_START_PARAGRAPH_\nInga kl\xc3\xa4der har bevarats i sanden. Inga redskap f\xc3\xb6r att spinna eller v\xc3\xa4va har \xc3\xa5terfunnits, varf\xc3\xb6r arkeologerna i alla fall har dragit slutsatsen att inv\xc3\xa5narna inte burit textila material. D\xc3\xa4remot har m\xc3\xa5nga fynd gjorts av verktyg f\xc3\xb6r att sy och att bereda skinn._NEWLINE_Kl\xc3\xa4derna gjordes f\xc3\xb6rmodligen i skinn och p\xc3\xa4ls fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5de djurh\xc3\xa5llning och jakt. Detta inkluderar utter- och m\xc3\xa5rdskinn. Ben fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5rd har bland annat hittats vid utgr\xc3\xa4vningarna i det n\xc3\xa4raliggande Westray.  Dun fr\xc3\xa5n sj\xc3\xb6f\xc3\xa5gel har troligen varit en bra f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkning till vinterkl\xc3\xa4derna.\n_START_SECTION_\nBelysningen\n_START_PARAGRAPH_\nOm belysningen enbart kom fr\xc3\xa5n husens h\xc3\xa4rdar var det riktigt m\xc3\xb6rkt i de halvt underjordiska boningarna. Det finns inga fynd som styrker att lampor f\xc3\xb6rekommit, men det g\xc3\xa5r heller inte att utesluta. Om det fanns lampor b\xc3\xb6r dessa ha haft olja fr\xc3\xa5n s\xc3\xa4l, val eller sj\xc3\xb6f\xc3\xa5gel som br\xc3\xa4nsle. Och om s\xc3\xa5 var fallet, var boningarna \xc3\xa4nd\xc3\xa5 t\xc3\xa4mligen d\xc3\xa5ligt upplysta.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb6bler och toalett\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gra av v\xc3\xa4rldens \xc3\xa4ldsta bevarade m\xc3\xb6bler har gr\xc3\xa4vts fram i Skara Brae. S\xc3\xa4ngarna i de \xc3\xa4ldsta husen har byggts in i v\xc3\xa4ggen och var f\xc3\xb6rmodligen mycket bekv\xc3\xa4ma. \xc3\x84ndarna och ena l\xc3\xa5ngsidan tillverkades av tunna stenplattor och "l\xc3\xa5dan" fylldes sedan med mjuk mossa. Inv\xc3\xa5narna tillverkade ocks\xc3\xa5 hyllsk\xc3\xa4nkar eller serveringsbord av tunna stenplattor, som var det f\xc3\xb6rsta en bes\xc3\xb6kare fick se, n\xc3\xa4r den klev in genom d\xc3\xb6rren. H\xc3\xa4r finns ocks\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldens \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda toalett, f\xc3\xb6rsedd med avloppssystem. Den daterar sig till ungef\xc3\xa4r 2800 f. Kr. Stenkl\xc3\xa4dda avloppsr\xc3\xa4nnor ledde bort fr\xc3\xa5n toalettrummen och verkar ha g\xc3\xa5tt under bos\xc3\xa4ttningen till en n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gen klippa, d\xc3\xa4r avfallet rann ut i havet.\n_START_SECTION_\nVentilationen\n_START_PARAGRAPH_\nBoningarna hade med s\xc3\xa4kerhet r\xc3\xa4tt d\xc3\xa5lig luftv\xc3\xa4xling och var mer eller mindre r\xc3\xb6kfyllda. Eftersom taken inte bevarats vet arkeologerna inte om det fanns r\xc3\xb6kh\xc3\xa5l ovanf\xc3\xb6r h\xc3\xa4rdarna. Fr\xc3\xa5n andra bos\xc3\xa4ttningar vet man att d\xc3\xa4r eldst\xc3\xa4der inte hade r\xc3\xb6kh\xc3\xa5l byggdes taken s\xc3\xa5 att r\xc3\xb6ken kunde ventileras ut mellan tak och v\xc3\xa4ggar. Konstruktionen kunde ha varit av typen r\xc3\xb6kstuga eller eldhus.\n_START_SECTION_\nAvfallshanteringen\n_START_PARAGRAPH_\nDelar av avfallet anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att bygga och isolera husen, men vad gjorde inv\xc3\xa5narna med resten? Bos\xc3\xa4ttningar av denna typ samlade ofta p\xc3\xa5 sig en soph\xc3\xb6g n\xc3\xa5gonstans utanf\xc3\xb6r byn. N\xc3\xa5gon s\xc3\xa5dan soph\xc3\xb6g har inte \xc3\xa5terfunnits vid utgr\xc3\xa4vningarna. Det kan vara s\xc3\xa5 att soph\xc3\xb6gen fanns i det omr\xc3\xa5de som havet slukat. Vid Noltland p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Westray, som har en liknande neolitisk bos\xc3\xa4ttning som Skara Brae, har en soph\xc3\xb6g p\xc3\xa5 drygt 1\xc2\xa0000 kvadratmeter gr\xc3\xa4vts fram.\n_START_SECTION_\nFritiden\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gra s\xc3\xa4kra uppgifter om inv\xc3\xa5narnas fritidsintressen har utgr\xc3\xa4vningarna inte gett. Men flera f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l i ben har upphittats som verkar ha anv\xc3\xa4nts som t\xc3\xa4rningar. Dessutom har snidade ben fr\xc3\xa5n ko hittats, som kan ha anv\xc3\xa4nts i n\xc3\xa5gon form av s\xc3\xa4llskapsspel eller f\xc3\xb6r att utf\xc3\xb6ra sp\xc3\xa5domar.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4kekonsten\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rmodligen fanns en l\xc3\xa4kekonst som byggde p\xc3\xa5 \xc3\xb6rtmediciner och att ta vara p\xc3\xa5 annat som naturen bj\xc3\xb6d. Det finns ett fynd som st\xc3\xb6der det antagandet. Stora m\xc3\xa4ngder av skinn fr\xc3\xa5n svartnande \xc3\xa4ggsvamp (Bovista nigrescens) har gjorts. Svampen \xc3\xa4r visserligen \xc3\xa4tlig medan den mognar, men den har ocks\xc3\xa5 en blodstillande verkan som varit k\xc3\xa4nd bland sten\xc3\xa5ldersfolken.\n_START_SECTION_\nLedarskapet i Skara Brae\n_START_PARAGRAPH_\nSkara Brae var ett samh\xc3\xa4lle av familjer. Huskonstruktionerna \xc3\xa4r t\xc3\xa4mligen likartade vilket f\xc3\xa5tt arkeologerna att dra slutsatsen att samh\xc3\xa4llet varit t\xc3\xa4mligen j\xc3\xa4mst\xc3\xa4llt, utan \xc3\xb6vergripande ledarskap. Snarare hade den som var s\xc3\xa4rskilt kunnig p\xc3\xa5 ett omr\xc3\xa5de, till exempel fiske, ledarskap utifr\xc3\xa5n auktoritet.\n_START_SECTION_\nKontakten med andra bos\xc3\xa4ttningar\n_START_PARAGRAPH_\nSkara Brae var ett sj\xc3\xa4lvhush\xc3\xa5ll, men det finns en hel del fynd som visar p\xc3\xa5 byteshandel med omgivande byar._NEWLINE_Hematit, som \xc3\xa4r en v\xc3\xa4rdefull j\xc3\xa4rnmalm, har hittats i bos\xc3\xa4ttningen. Den \xc3\xa5terfinns n\xc3\xa4rmast p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Hoy och b\xc3\xb6r ha erh\xc3\xa5llits i byteshandel. Hematit anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6rmodligen f\xc3\xb6r l\xc3\xa4derarbeten, f\xc3\xb6r att ge skinnen en b\xc3\xa4ttre finish._NEWLINE_En annan viktig orsak att h\xc3\xa5lla kontakt med andra bos\xc3\xa4ttningar var att undvika inavel. Det levde aldrig fler \xc3\xa4n 20 familjer vid Skara Brae, vilket inte r\xc3\xa4cker f\xc3\xb6r giften inom byn._NEWLINE_De religi\xc3\xb6sa monument som uppf\xc3\xb6rts p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna vid denna tidpunkt tyder ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ett samarbete mellan byarna.\n_START_SECTION_\nObesvarade fr\xc3\xa5gor\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns gott om fr\xc3\xa5gor som \xc3\xa5terst\xc3\xa5r att besvara, eller d\xc3\xa4r arkeologerna \xc3\xa4nnu bara har delar av svaret.\n_START_SECTION_\nVilka var inv\xc3\xa5narna?\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r bos\xc3\xa4ttningen uppt\xc3\xa4cktes f\xc3\xb6rutsattes inv\xc3\xa5narna vara pikter, ett folkslag av ok\xc3\xa4nt ursprung som bosatte sig i \xc3\xb6stra och norra Skottland under den brittiska j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lderns slutskede, det vill s\xc3\xa4ga n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng mellan 100 och 400 e. Kr._NEWLINE_Allt eftersom Skara Brae gr\xc3\xa4vdes ut stod det klart att bos\xc3\xa4ttningen var mycket \xc3\xa4ldre. Men vilka var det d\xc3\xa5 som bodde d\xc3\xa4r?_NEWLINE_Det finns inga direkta bevis p\xc3\xa5 kontakter med Skandinavien vid den h\xc3\xa4r tidsperioden. Anna Ritchie sammanfattar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r arkeologernas slutsatser (1995) s\xc3\xa5 h\xc3\xa4r:_NEWLINE_De \xc3\xa4ldsta fynden daterar sig fr\xc3\xa5n 3600 f. Kr. och g\xc3\xa4ller Knap of Howar. B\xc3\xa5de dessa fynd och fynden vid Skara Brae tyder emellertid p\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu \xc3\xa4ldre bos\xc3\xa4ttningar. Samtidiga bos\xc3\xa4ttningar har hittats p\xc3\xa5 Shetland . F\xc3\xb6rmodligen har \xc3\xb6arna koloniserats fr\xc3\xa5n Caithness p\xc3\xa5 det skotska fastlandets nordostspets. De gravar fr\xc3\xa5n \xc3\xa4ldsta tid som finns i p\xc3\xa5 Orkney\xc3\xb6arna b\xc3\xa4r stora likheter med motsvarande fynd i Caithness och st\xc3\xb6djer den teorin._NEWLINE_Emellertid finns det flera fynd som tyder p\xc3\xa5 betydligt \xc3\xa4ldre bos\xc3\xa4ttningar i norra Skottland. Till exempel tyder fynd vid Shieldaig i Wester Ross p\xc3\xa5 att de norra delarna kan ha varit befolkade \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 j\xc3\xa4gartiden. Betr\xc3\xa4ffande Orkney \xc3\xa4r det sv\xc3\xa5rt att veta, eftersom de delar som borde ha bebotts av j\xc3\xa4garfolken mestadels hunnit f\xc3\xb6rsvinna under vattnet. Utgr\xc3\xa4vningarna vid Inverness 1979 p\xc3\xa5visade emellertid mesolitiska kvarl\xc3\xa4mningar. Det finns d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r visst st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r teorin att trakten varit bebodd redan under j\xc3\xa4gartiden. I s\xc3\xa5 fall kan bos\xc3\xa4ttningen i Skara Brae ha r\xc3\xb6rt sig om rent lokala f\xc3\xb6rflyttningar. \xc3\x84ven d\xc3\xa5 \xc3\xa4r Caithness en rimlig gissning.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84r detta hela bos\xc3\xa4ttningen?\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns fortfarande delar av bos\xc3\xa4ttningen kvar i marken, \xc3\xa4ven om det \xc3\xa4r mindre delar som \xc3\xa5terst\xc3\xa5r. Men den stora fr\xc3\xa5gan \xc3\xa4r hur mycket havet er\xc3\xb6vrat innan bos\xc3\xa4ttningen uppt\xc3\xa4cktes 1850. Den bevarades visserligen mycket v\xc3\xa4l av k\xc3\xb6kkenm\xc3\xb6dding och sand, men havet och de h\xc3\xa5rda stormarna eroderade under \xc3\xa5rhundraden dessf\xc3\xb6rinnan kustlinjen h\xc3\xa5rt och det \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r m\xc3\xb6jligt att delar av byn, till och med stora delar, hunnit slukas av havet innan fornl\xc3\xa4mningen uppt\xc3\xa4cktes.\n_START_SECTION_\nHade bos\xc3\xa4ttarna ett skriftspr\xc3\xa5k?\n_START_PARAGRAPH_\nDet har varit gott om fynd av skrivna symboler vid bos\xc3\xa4ttningen. S\xc3\xa5dana har hittats p\xc3\xa5 stenkloten som beskrivits ovan, men ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 m\xc3\xb6bler och s\xc3\xa4ngposter. Symbolerna har beskrivits som "runliknande" och varit f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r flera \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k. Castleden menar i sitt verk om \xe2\x80\x9cStonehenge-folket\xe2\x80\x9d att de kolon som avskiljer vertikala och diagonala symboler kan vara avskiljare mellan ord. Det finns emellertid inga entydiga bevis f\xc3\xb6r att folket skulle ha haft ett utvecklat skriftspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nHur typisk \xc3\xa4r bos\xc3\xa4ttningen?\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta utgr\xc3\xa4vningarna i Skottland har skett vid kusten och ute p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna. Bidragande orsaker \xc3\xa4r jordbrukets utveckling men ocks\xc3\xa5 att havet eroderar kustlinjerna och g\xc3\xb6r att fynd kommer i dagen. Arkeologerna k\xc3\xa4mpar mot tiden, f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4dda de fynd som r\xc3\xa4ddas kan. Skara Brae \xc3\xa4r ett typexempel p\xc3\xa5 detta, d\xc3\xa4r stormarna och havet avsl\xc3\xb6jade fornl\xc3\xa4mningarna, men ocks\xc3\xa5 har t\xc3\xa4rt p\xc3\xa5 dem._NEWLINE_Ett stort problem med utgr\xc3\xa4vningarna \xc3\xa4r att risken f\xc3\xb6r att dra felaktiga slutsatser \xc3\xb6kar, n\xc3\xa4r bara vissa milj\xc3\xb6er utforskas. Kan man verkligen dra de slutsatser som verkar uppenbara, n\xc3\xa4r inlandet alls inte har utforskats, fr\xc3\xa5gar sig till exempel arkeologen Caroline Wickham-Jones vid Edinburghs universitet.\n_START_SECTION_\nDet nya hotet mot Skara Brae\n_START_PARAGRAPH_\nFast\xc3\xa4n bos\xc3\xa4ttningen byggdes n\xc3\xa4stan tv\xc3\xa5 kilometer fr\xc3\xa5n stranden, har den de senaste \xc3\xa5rhundradena alltmer kommit att hotas av havsvattnet. Femtusen \xc3\xa5r efter uppf\xc3\xb6rande har havet eroderat sig fram till husen. Samma \xc3\xa5r som skyddet av Skara Brae blev statligt, 1924, drabbades omr\xc3\xa5det av en ovanligt sv\xc3\xa5r storm och beslut togs om att bygga en skyddsvall. Sedan 1926 skyddas husen av en betongv\xc3\xa4gg mot det n\xc3\xa4rmande havet och de h\xc3\xa5rda h\xc3\xb6ststormarna._NEWLINE_Efter snart etthundra \xc3\xa5r vittrar betongen och havsvattnet kan komma att bryta sig igenom skyddsvallen och \xc3\xb6versv\xc3\xa4mma fornl\xc3\xa4mningen. Arkeologer har f\xc3\xb6reslagit att det antingen byggs en ny skyddsvall eller att fornl\xc3\xa4mningen flyttas, sten f\xc3\xb6r sten. B\xc3\xa5da f\xc3\xb6rslagen kr\xc3\xa4ver emellertid en finansiering som \xc3\xa4nnu inte ordnats._NEWLINE_Julie Gibson, som \xc3\xa4r arkeolog vid University of the Highlands and Islands, p\xc3\xa5 Orkney kallar Skara Brae f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9dSkottlands mest s\xc3\xa5rbara fornl\xc3\xa4mning\xe2\x80\x9d Gibson ser inte en flytt av fornl\xc3\xa4mningen som n\xc3\xa5got alternativ: \xe2\x80\x9cDet finns l\xc3\xa4mningar kvar, som inte gr\xc3\xa4vts ur.\xe2\x80\x9d\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Den skyddsvall som skyddar Skara Brae fr\xc3\xa5n havet kan i sig, indirekt leda till erosion i det omgivande landskapet s\xc3\xa5 att havet kringr\xc3\xa4nner bos\xc3\xa4ttningen p\xc3\xa5 respektive sida om skyddsvallen._NEWLINE_I en vetenskaplig rapport 2016 pekades Skara Brae ut tillsammans med Venedig och Frihetsgudinnan som de kulturl\xc3\xa4mningar som \xc3\xa4r mest s\xc3\xa5rbara p\xc3\xa5 grund av klimatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna.\n_START_SECTION_\nAndra bos\xc3\xa4ttningar i Orkney\n_START_PARAGRAPH_\nEn liknande, men mindre bos\xc3\xa4ttning hittades vid Rinyo p\xc3\xa5 Rousay vintern 1937\xe2\x80\x9338. Den gr\xc3\xa4vdes ut 1938 och 1946 av Vere Gordon Childe och W. G. Grant._NEWLINE_Knap of Howar p\xc3\xa5 Orkney\xc3\xb6n Papa Westray \xc3\xa4r en v\xc3\xa4lbevarad sten\xc3\xa5ldersbos\xc3\xa4ttning, som kan vara det allra \xc3\xa4ldsta bevarade stenhuset i norra Europa. Kol-14-datering tyder p\xc3\xa5 att bos\xc3\xa4ttningen anlades 3700 f Kr._NEWLINE_Utgr\xc3\xa4vningar vid Links of Noltland p\xc3\xa5 Westray har lett till fynd som uppvisar stora likheter med fynden vid Skara Brae.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nBetydelsen av Skara Brae \xc3\xa4r omtvistad. Spr\xc3\xa5ken har blandats friskt i omr\xc3\xa5det. Det enda som med s\xc3\xa4kerhet kan s\xc3\xa4gas \xc3\xa4r att bos\xc3\xa4ttarna f\xc3\xb6r femtusen \xc3\xa5r sedan sa n\xc3\xa5got annat, om de nu ben\xc3\xa4mnde bos\xc3\xa4ttningen med n\xc3\xa5got annat \xc3\xa4n "hem"._NEWLINE_En teori \xc3\xa4r att namnet influerats av norskan, eftersom Orkney\xc3\xb6arna under flera hundra \xc3\xa5r var under norskt inflytande._NEWLINE_Skara kan h\xc3\xa4rledas till norska \xe2\x80\x9dsk\xc3\xa5ra\xe2\x80\x9d i betydelsen skr\xc3\xa5ma, \xc3\xa4rr. Det kan alternativt h\xc3\xa4rledas till norskans \xe2\x80\x9dsker\xe2\x80\x9d (engelska \xe2\x80\x9dskerry\xe2\x80\x9d), en klippa i sj\xc3\xb6n. J\xc3\xa4mf\xc3\xb6r det lilla skotska fiskel\xc3\xa4get Skerray, i Sutherland, d\xc3\xa4r namnet h\xc3\xa4rletts till skotska g\xc3\xa4liskans Sgeirea, i denna betydelse._NEWLINE_\xe2\x80\x9dBrae\xe2\x80\x9d betyder p\xc3\xa5 skotska kulle eller sluttning. I shetl\xc3\xa4ndsk dialekt ska det ha haft en annan betydelse, och kommit fr\xc3\xa5n gammelnorskans \xe2\x80\x9dbrei\xc3\xb0r\xe2\x80\x9d som betyder bred._NEWLINE_Tillf\xc3\xb6rlitliga k\xc3\xa4llor st\xc3\xa5r inte att finna, vilket visar hur sv\xc3\xa5r den etymologiska h\xc3\xa4rledningen kan vara d\xc3\xa4r spr\xc3\xa5ken influerat varandra under l\xc3\xa5ng tid och namnen \xc3\xa4r gamla. Skara Brae skulle allts\xc3\xa5 kunna ha betytt \xe2\x80\x9dDen breda klippan i sj\xc3\xb6n\xe2\x80\x9d, men ocks\xc3\xa5 lika g\xc3\xa4rna \xe2\x80\x9dDen skrovliga sluttningen\xe2\x80\x9d._NEWLINE_H\xc3\xa4r b\xc3\xb6r till\xc3\xa4ggas att befolkningen f\xc3\xb6r hundra \xc3\xa5r sedan lika ofta sa Skerrabra som Skara Brae._NEWLINE_En helt annan tolkning av namnet Skara Brae g\xc3\xb6r Jordan och Effland. De menar att namnet bokstavligen kan \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttas som skarvarnas kulle.\n_START_SECTION_\nEn logotyp f\xc3\xb6r Skara Brae\n_START_PARAGRAPH_\nBland de arkeologiska fynd som beskrivits ovan finns ett antal som har ett karakt\xc3\xa4ristiskt m\xc3\xb6nster, tv\xc3\xa5 spiraler och tv\xc3\xa5 romber. M\xc3\xb6nstret dekorerar husen, men har framf\xc3\xb6r allt hittats p\xc3\xa5 kruksk\xc3\xa4rvor. Det har kommit att bli ett signum f\xc3\xb6r Skara Brae och \xc3\xa4r popul\xc3\xa4rt bland konsthantverkare och keramiker p\xc3\xa5 Orkney. M\xc3\xb6nstret \xc3\xa4r annars k\xc3\xa4nt fr\xc3\xa5n ett flertal andra fyndplatser, till exempel fr\xc3\xa5n Newgrange p\xc3\xa5 Irland som \xc3\xa4r samtida med Skara Brae, vid Barclodiad y Gawres, p\xc3\xa5 Anglesey i Wales och p\xc3\xa5 Iberiska halv\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nTreasuredplaces.org\n_START_PARAGRAPH_\nI samband med sitt etthundra\xc3\xa5rsjubileum gjorde RCAHMS en omr\xc3\xb6stning hos allm\xc3\xa4nheten, om sina arkivfoton. Etthundra bilder fick t\xc3\xa4vla. Skara Brae tog en \xc3\xa5ttondeplats, med en bild ur \xe2\x80\x9dVere Gordon Childe Collection\xe2\x80\x9d, ett fotografi taget vid utgr\xc3\xa4vningarna 1930.\n_START_SECTION_\nMusikgruppen\n_START_PARAGRAPH_\nSkara Brae har gett namn \xc3\xa5t den irl\xc3\xa4ndska musikgrupp med traditionell irl\xc3\xa4ndsk musik som bildades 1970, av medlemmarna Micheal O Domhnaill, Tr\xc3\xadona N\xc3\xad Dhomhnaill, Maighread Ni Dhomhnaill och D\xc3\xa1ith\xc3\xad Sproule. F\xc3\xb6rutom live-spelningar utkom ett musikalbum innan gruppen splittrades 1972. Albumet fick namnet \xe2\x80\x9dSkara Brae\xe2\x80\x9d och bestod av g\xc3\xa4liska visor._NEWLINE_Gruppen \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades 1998 f\xc3\xb6r en konsert i Irland och 2013 igen, f\xc3\xb6r en USA-turn\xc3\xa9.'