b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4llning\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4llning, hetsning eller smidessvetsning, \xc3\xa4r en sammanfognings- och legeringsteknik d\xc3\xa4r man utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 eller flera metallstycken i fast tillst\xc3\xa5nd, exempelvis j\xc3\xa4rn, nickel och platina, som v\xc3\xa4rms till h\xc3\xb6g temperatur och sedan smids samman. Processen \xc3\xa4r en av de enklaste f\xc3\xb6r att sammanfoga tv\xc3\xa5 metall\xc3\xa4mnen och har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r anv\xc3\xa4nts sedan l\xc3\xa5ngt tillbaka. Sedan metoderna b\xc3\xa5gsvetsen och gassvetsen uppfunnits under den industriella revolutionen har smidessvetsning blivit ersatt p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll.\n_START_SECTION_\nUrsprung\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4llning har sitt ursprung i konsten att smida j\xc3\xa4rn och st\xc3\xa5l. Kunskapen att v\xc3\xa4lla samman j\xc3\xa4rn \xc3\xa4r troligtvis lika gammal som bruket av j\xc3\xa4rn, och har haft stor betydelse \xc3\xa4nda fram till dagens moderna industri d\xc3\xa4r den n\xc3\xa4stan uteslutande ersatts av svetsning. Den gamla tekniken att v\xc3\xa4lla samman j\xc3\xa4rn lever dock kvar hos konstsmeder och vapensmeder. Tillverkning av l\xc3\xa4nkar till k\xc3\xa4tting \xc3\xa4r ett av de traditionella anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5dena.\n_START_SECTION_\nTeknologi\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 bitar j\xc3\xa4rn v\xc3\xa4lls samman s\xc3\xa5 bildar de en bit. Efter en perfekt v\xc3\xa4llning \xc3\xa4r fogen lika stark som materialet omkring. V\xc3\xa4llning skiljer sig fr\xc3\xa5n konventionell svetsning i det att metallen inte n\xc3\xa5r sm\xc3\xa4ltpunkten vid sammanfogningen. Bindningar mellan atomerna sker genom att lokal plastisk deformation och h\xc3\xb6ga temperaturer underl\xc3\xa4ttar diffusion av atomer i ytlagren. Det finns ocks\xc3\xa5 moderna sammanfogningsmetoder som bygger p\xc3\xa5 fysikaliska processer i det fasta tillst\xc3\xa5ndet, bl a Friction Stir Welding (FSW) och Diffusion Bonding. Den senare metoden kan exempelvis svetsa samman aluminium med titan.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rberedelser\n_START_PARAGRAPH_\nInnan ytorna v\xc3\xa4lls s\xc3\xa5 formas de s\xc3\xa5 att orenheter l\xc3\xa4tt pressas ut vid sammanfogningen. Om oxider eller flussmedel stannar kvar i fogen s\xc3\xa5 blir den svagare, och i v\xc3\xa4rsta fall lossnar bitarna helt. F\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla bitarna s\xc3\xa5 rena som m\xc3\xb6jligt fr\xc3\xa5n oxider under uppv\xc3\xa4rmning s\xc3\xa5 regleras syrem\xc3\xa4ngden i h\xc3\xa4rden noga, och den b\xc3\xb6r ha en svagt reducerande effekt. Om det \xc3\xa4r f\xc3\xb6r mycket syre i elden kan j\xc3\xa4rnet ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nnas. Utformningen av fogytorna \xc3\xa4r viktiga f\xc3\xb6r att temperaturen inte skall hinna sjunka f\xc3\xb6r mycket, eftersom detta p\xc3\xa5verkar vidh\xc3\xa4ftningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan.\n_START_SECTION_\nUpphettning\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r ytorna \xc3\xa4r klara hettas de upp till n\xc3\xa4ra v\xc3\xa4llningstemperaturen. De tas d\xc3\xa4refter ur elden och borstas med st\xc3\xa5lborste, varefter flussmedel l\xc3\xa4ggs p\xc3\xa5. Som flussmedel anv\xc3\xa4nds sand eller borax. Flussmedlet s\xc3\xa4nker oxidernas sm\xc3\xa4ltpunkt, s\xc3\xa5 att de l\xc3\xa4ttare pressas ut ur fogen. Sedan l\xc3\xa4gges j\xc3\xa4rnen in i elden igen f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4rmas till v\xc3\xa4llningstemperaturen, inte l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n sm\xc3\xa4ltpunkten. J\xc3\xa4rnet \xc3\xa4r d\xc3\xa5 vitgl\xc3\xb6dgat och har en temperatur omkring 1350 \xc2\xb0C. Det sv\xc3\xa5ra \xc3\xa4r att veta n\xc3\xa4r ytorna n\xc3\xa5tt r\xc3\xa4tt temperatur, f\xc3\xb6r om j\xc3\xa4rnet tas ur \xc3\xa4ssjan s\xc3\xa5 oxideras det snabbt vilket f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrar vidh\xc3\xa4ftning. I st\xc3\xa4llet kan smeden k\xc3\xa4nna f\xc3\xb6rsiktigt p\xc3\xa5 det med en st\xc3\xa5ltr\xc3\xa5d. N\xc3\xa4r tr\xc3\xa5den klibbar mot ytan har r\xc3\xa4tt temperatur n\xc3\xa5tts.\n_START_SECTION_\nSammansmidning\n_START_PARAGRAPH_\nNu m\xc3\xa5ste smeden arbeta snabbt. J\xc3\xa4rnen tas snabbt fr\xc3\xa5n \xc3\xa4ssjan till st\xc3\xa4det, och med n\xc3\xa5gra l\xc3\xa4tta hammarslag knackas ytorna mot varandra s\xc3\xa5 att flussmedlet pressas ut och metallen f\xc3\xa5r kontakt. Fogen \xc3\xa4r \xc3\xa4nnu inte s\xc3\xa5 stark och kanske inte helt sammanfogad, s\xc3\xa5 j\xc3\xa4rnet l\xc3\xa4ggs i elden igen, och proceduren upprepas till dess att v\xc3\xa4llen \xc3\xa4r klar. Sammanfogning kan \xc3\xa4ven ske genom pressning eller valsning.\n_START_SECTION_\nEfterbearbetning\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r fogen v\xc3\xa4l \xc3\xa4r klar g\xc3\xa5r den att smida till \xc3\xb6nskad form.'