b'\n_START_ARTICLE_\nQuito\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rspansk tid\n_START_PARAGRAPH_\nQuitos historia g\xc3\xa5r tillbaka till det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rtusendet d\xc3\xa5 nomadiska stammar flyttade till omr\xc3\xa5det och byggde ett kommersiellt centrum i Quitos nuvarande l\xc3\xa4ge. Tidigt under 1500-talet er\xc3\xb6vrade Inkafolket staden, med f\xc3\xb6rhoppningen att ut\xc3\xb6ka sitt kungad\xc3\xb6me, men n\xc3\xa4r spanjorerna anl\xc3\xa4nde 1533 \xc3\xb6vergavs planerna. Rumi\xc3\xb1ahui, en inkageneral, br\xc3\xa4nde staden f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhindra spanjorerna fr\xc3\xa5n att \xc3\xb6verta den och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde d\xc3\xa4rmed sp\xc3\xa5ren av den f\xc3\xb6rspanska staden.\n_START_SECTION_\nKolonisering\n_START_PARAGRAPH_\nInf\xc3\xb6dingarnas motst\xc3\xa5nd under den spanska er\xc3\xb6vringen fortsatte under 1534, d\xc3\xa5 Francisco Pizarro den 15 augusti grundade San Francisco de Quito. 6 december 1534, grundades staden officiellt av 204 bos\xc3\xa4ttare och Sebasti\xc3\xa1n de Belalc\xc3\xa1zar, som besegrade Rumi\xc3\xb1ahui och avslutade det organiserade motst\xc3\xa5ndet. Rumi\xc3\xb1ahui avr\xc3\xa4ttades 10 januari 1535. Den 14 mars 1541, utn\xc3\xa4mndes Quito till stad och 14 februari 1556 fick staden titeln Muy Noble y Muy Leal Ciudad de San Francisco de Quito ("Den mycket nobla och lojala staden San Francisco de Quito")._NEWLINE_Spanjorerna etablerade snabbt den katolska religionen i Quito, med det f\xc3\xb6rsta templet, El Bel\xc3\xa9n, som byggdes innan staden officiellt hade grundats. I januari 1535 byggdes San Francisco-klostret, det f\xc3\xb6rsta av 20 kyrkor och kloster som byggdes under koloniseringsperioden. Spanjorerna missionerade bland inf\xc3\xb6dingarna, men de anv\xc3\xa4nde dem \xc3\xa4ven som gratis byggarbetskraft, framf\xc3\xb6r allt under den inledande perioden. Quitos biskopsd\xc3\xb6me grundades 1545 och utvidgades till Quitos \xc3\xa4rkestift 1849._NEWLINE_1809, efter n\xc3\xa4ra 300 \xc3\xa5r av spansk kolonisering, hade Quito omkring 10 000 inv\xc3\xa5nare. 10 augusti 1809 startades en r\xc3\xb6relse som arbetade f\xc3\xb6r politiskt oberoende av Spanien. Samma dag skapades en regeringsplan som hade Juan P\xc3\xado Mont\xc3\xbafar som president och andra framst\xc3\xa5ende personer p\xc3\xa5 ledande befattningar. Denna r\xc3\xb6relse slogs dock tillbaka 20 augusti 1810, n\xc3\xa4r spanska styrkor kom fr\xc3\xa5n Lima i Peru och d\xc3\xb6dade ledarna f\xc3\xb6r upproret tillsammans med ytterligare 200 inv\xc3\xa5nare i staden. En v\xc3\xa5g av konflikter avslutades 24 maj 1822, n\xc3\xa4r Antonio Jos\xc3\xa9 de Sucre, under Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvars bef\xc3\xa4l, ledde trupperna under slaget vid Pichincha. Deras seger innebar oberoende f\xc3\xb6r Quito och de n\xc3\xa4rliggande omr\xc3\xa5dena.\n_START_SECTION_\nStorcolombia\n_START_PARAGRAPH_\nBara n\xc3\xa5gra dagar efter slaget vid Pichincha, proklamerade stadens ledare oberoendet och till\xc3\xa4t staden att inf\xc3\xb6rlivas med republiken Storcolombia. Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar var n\xc3\xa4rvarande vid undertecknandet av den colombianska konstitutionen 24 juni 1822.\n_START_SECTION_\nEn upprorisk stad\n_START_PARAGRAPH_\nQuito har varit platsen f\xc3\xb6r demonstrationer och v\xc3\xa5ld sedan republikens tidiga \xc3\xa5r. 1833 d\xc3\xb6dades medlemmar ur F\xc3\xb6reningen f\xc3\xb6r Quitos fria inv\xc3\xa5nare av regeringen efter en konspiration, och 6 mars 1845 b\xc3\xb6rjade den Marcistiska revolutionen. 1875 d\xc3\xb6dades landets president Gabriel Garc\xc3\xada Moreno i Quito och tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare d\xc3\xb6dades \xc3\xa4rkebiskop Jos\xc3\xa9 Ignacio Checa y Barba genom f\xc3\xb6rgiftning._NEWLINE_1882 gjordes ett uppror mot diktatorn Ignacio de Veintemilla, men deras seger avslutade inte v\xc3\xa5ldet som f\xc3\xb6rekom i hela landet. 9 juli 1883 deltog den liberale kommend\xc3\xb6ren Eloy Alfaro i slaget vid Guayaquil, och efter flera konflikter blev han 4 september 1895 Ecuadors president. Under slutf\xc3\xb6randet av sin andra valperiod 1911, flyttade han till Europa, men d\xc3\xa5 han \xc3\xa5terkom 28 januari 1912, arresterades han, f\xc3\xa4ngslades och avr\xc3\xa4ttades av en folksamling som stormade f\xc3\xa4ngelset. Hans kropp drogs l\xc3\xa4ngs Quitos gator till en park d\xc3\xa4r den br\xc3\xa4ndes._NEWLINE_1932 utbr\xc3\xb6t Fyradagarskriget, ett inb\xc3\xb6rdeskrig som f\xc3\xb6ljde efter valet av Neptal\xc3\xad Bonifaz och det faktum att han var peruansk medborgare. Arbetare p\xc3\xa5 en stor textilfabrik gick ut i strejk 1934 och liknande oroligheter f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4n idag. 12 februari 1949, ledde en realistisk tv-uts\xc3\xa4ndning av H.G. Wells roman V\xc3\xa4rldarnas krig till panik i hela staden och att sex m\xc3\xa4nniskor omkom i br\xc3\xa4nder som hade anlagts av ligor._NEWLINE_Under senare \xc3\xa5r har Quito varit uppm\xc3\xa4rksammat p\xc3\xa5 grund av stora demonstrationer som bland annat ledde till avs\xc3\xa4ttandet av presidenterna Abdal\xc3\xa1 Bucaram (5 februari 1997), Jamil Mahuad (21 januari 2000) och Lucio Guti\xc3\xa9rrez (20 april 2005).\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nQuito ligger i de norra bergen av Ecuador i Guayllabambas flodomr\xc3\xa5de. Den \xc3\xb6stra delen av omr\xc3\xa5det omges av flera vulkaner: Cotopaxi, Antisana, Sincholagua och Cayambe i \xc3\xb6ster; Illiniza, Atacazo, Pichincha och Pululahua i v\xc3\xa4ster._NEWLINE_Guagua Pichincha som ligger 21 kilometer v\xc3\xa4ster om Quito, visar vulkanisk aktivitet och st\xc3\xa5r under st\xc3\xa4ndig bevakning. Det senaste stora utbrottet \xc3\xa4gde rum 5 och 7 oktober 1999, n\xc3\xa4r en stor m\xc3\xa4ngd aska lade sig \xc3\xb6ver staden och orsakade stora st\xc3\xb6rningar, bland annat genom st\xc3\xa4ngningen av den internationella flygplatsen. Det st\xc3\xb6rsta utbrottet \xc3\xa4gde rum 1660 d\xc3\xa5 ett lager p\xc3\xa5 25 centimeter aska t\xc3\xa4ckte staden. Quito \xc3\xa4r den enda huvudstaden i v\xc3\xa4rlden som ligger under ett direkt hot fr\xc3\xa5n en aktiv vulkan. Aktivitet i andra n\xc3\xa4rliggande vulkaner kan ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5verka staden._NEWLINE_Staden drabbas \xc3\xa4ven av jordb\xc3\xa4vningar. Den st\xc3\xb6rsta intr\xc3\xa4ffade 1797 och d\xc3\xb6dade omkring 40 000 m\xc3\xa4nniskor. Den senaste jordb\xc3\xa4vningen, med en magnitud av 7 p\xc3\xa5 Richterskalan, intr\xc3\xa4ffade 1987 med epicentrum 80 kilometer fr\xc3\xa5n Quito och d\xc3\xb6dade 1\xc2\xa0000 m\xc3\xa4nniskor i Ecuador. Quitos byggnader fick endast mindre skador._NEWLINE_2002 hade Reventador ett utbrott som spred aska \xc3\xb6ver staden.\n_START_SECTION_\nNorra Quito\n_START_PARAGRAPH_\nDen norra delen av Quito \xc3\xa4r stadens stora kommersiella distrikt. D\xc3\xa4r finns \xc3\xa4ven bostadsomr\xc3\xa5den med \xc3\xb6vre medelklass och massor av byggnader. I den norra delen ligger \xc3\xa4ven den internationella flygplatsen och stora rekreationsomr\xc3\xa5den.\n_START_SECTION_\nMuseo del Banco Central\n_START_PARAGRAPH_\nDetta museum har en omfattande samling av ecuadoriansk konst, historia och kultur. P\xc3\xa5 entr\xc3\xa9planet finns en stor samling av f\xc3\xb6rkoloniala (inklusive f\xc3\xb6rinkatid) lergods, skulpturer, guld, arkeologiska f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l och till och med mumifierade kroppar. Det finns \xc3\xa4ven modeller som visar hur olika delar av Ecuador s\xc3\xa5g ut. Den andra v\xc3\xa5ningen best\xc3\xa5r av konst fr\xc3\xa5n koloniseringstiden med flera m\xc3\xa5lningar och skulpturer med religi\xc3\xb6sa teman. Den tredje v\xc3\xa5ningen best\xc3\xa5r av ecuadoriansk konst.\n_START_SECTION_\nQuitos gamla stad\n_START_PARAGRAPH_\n"Centro hist\xc3\xb3rico", det historiska centret som det kallas, blev 1978 upptaget p\xc3\xa5 Unescos v\xc3\xa4rldsarvslista. Stadsdelen best\xc3\xa5r av m\xc3\xa5na torg d\xc3\xa4r det viktigaste \xc3\xa4r Independence Plaza. D\xc3\xa4r finns \xc3\xa4ven m\xc3\xa5nga barockkyrkor, bland annat katedralen, klostret och Franciscanerkyrkan som var den st\xc3\xb6rsta byggnaden som uppf\xc3\xb6rdes av spanjorerna under koloniseringstiden, El Sagrariokyrkan, Santo Domingos kloster och kyrka, Jesuitordens kyrka ("La Compa\xc3\xb1\xc3\xada"). Sucreteatern d\xc3\xa4r Ecuadors symfoniorkesters konserter h\xc3\xa5lls, ligger i n\xc3\xa4rheten. Det finns \xc3\xa4ven flera museer, bland annat stadsmuseet "Museo de la Ciudad", kulturcentret Centro Cultural Metropolitano och Franciskanerklostrets museum. I hela omr\xc3\xa5det finns flera marknadsplatser.\n_START_SECTION_\nEl Panecillo\n_START_PARAGRAPH_\nEl Panecillo \xc3\xa4r ett berg i den v\xc3\xa4stra delen av Quito, 3 016 meter \xc3\xb6ver havet. P\xc3\xa5 toppen av berget finns en staty av Jungfru Maria som kan ses fr\xc3\xa5n stora delar av staden. Monumentet bygger p\xc3\xa5 skulpturen La Virgen de Quito av Bernardo de Legarda under den spanska koloniseringen._NEWLINE_1976 fick den spanske konstn\xc3\xa4ren Agust\xc3\xadn de la Herr\xc3\xa1n Matorras uppdrag av Oblatorden att bygga ett 41 meter h\xc3\xb6gt monument av en madonna, som sattes p\xc3\xa5 ett h\xc3\xb6gt fundament p\xc3\xa5 toppen av Panecillo. Det \xc3\xa4r gjort av 7 000 bitar aluminium och invigdes 28 mars 1976 av den elfte \xc3\xa4rkebiskopen av Quito, Pablo Mu\xc3\xb1oz Vega._NEWLINE_Jungfrun st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 toppen av en glob och trampar p\xc3\xa5 en orm. Det som inte \xc3\xa4r s\xc3\xa5 traditionellt \xc3\xa4r att hon har vingar. Monumentet bygger p\xc3\xa5 skulpturen "Virgen de Quito" (Quitos Madonna) som skulpterades av Bernardo de Legarda 1734 och som nu pryder huvudaltaret i St. Franciscokyrkan.\n_START_SECTION_\nKabinbana till Cruz Loma\n_START_PARAGRAPH_\nSedan juli 2005 har Quito en kabinbana, k\xc3\xa4nd som Telef\xc3\xa9riqo, som g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n stadens centrum till berget Cruz Loma p\xc3\xa5 den \xc3\xb6stra sidan av Pichinchavulkanen. Turen tar bes\xc3\xb6karna \xc3\xb6ver 4 000 meter \xc3\xb6ver havet. P\xc3\xa5 grund av h\xc3\xb6jden \xc3\xa4r temperaturen betydligt l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n i centrum._NEWLINE_Vid sidan av kabinbanan till Cruz Loma, har Telef\xc3\xa9riqo bland annat en upplevelsepark.'