b'\n_START_ARTICLE_\nGeorges Dum\xc3\xa9zil\n_START_PARAGRAPH_\nGeorges Dum\xc3\xa9zil, f\xc3\xb6dd 4 mars 1898 i Paris, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r 11 oktober 1986, var en fransk filolog och religionshistoriker som forskade om indoeurop\xc3\xa9ernas kultur och gemensamma begrepp hos vad han uppfattade som "arier".\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nGeorges Dum\xc3\xa9zil var ett av Jean Anatole Dum\xc3\xa9zils och Marguerite Dutiers tv\xc3\xa5 barn. Farfadern hade varit konstn\xc3\xa4r, men hade haft r\xc3\xa5d att s\xc3\xa4nda sin ende son till h\xc3\xb6gre utbildning. Georges Dum\xc3\xa9zil l\xc3\xa4ste Eneiden p\xc3\xa5 latin n\xc3\xa4r han var nio \xc3\xa5r, och fick kunskap om den grekiska mytologin genom verk av Berthold Georg Niebuhr p\xc3\xa5 tyska. Han farfar presenterade honom f\xc3\xb6r Michel Br\xc3\xa9al, en p\xc3\xa5 den tiden stor fransk lingvist, och fick d\xc3\xa4rmed redan i unga \xc3\xa5r undervisning i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande indoeuropeiska, s\xc3\xa5som Franz Bopp lanserat teorin om de indoeuropeiska spr\xc3\xa5kens sl\xc3\xa4ktskap, och Dum\xc3\xa9zil l\xc3\xa4rde sig ocks\xc3\xa5 sanskrit.  _NEWLINE_Han studerade vid Coll\xc3\xa8ge de Neufch\xc3\xa2teau och inskrevs 1916 vid \xc3\x89cole normale sup\xc3\xa9rieure. Han var inkallad 1917-1918, de sista \xc3\xa5ren av f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget, och var placerad i artilleriet vid fronten, f\xc3\xb6r vilket han dekorerades med Croix de guerre. Efter kriget tog han sin agr\xc3\xa9gation i klassisk litteratur, och blev d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare vid Universit\xc3\xa9 de Varsovie. Han doktorerade 1924 om indoeurop\xc3\xa9ernas myter, med avhandlingarna Le Festin d\xe2\x80\x99Immortalit\xc3\xa9 och Le Crime des Lemniennes._NEWLINE_Han kom under 1920-talet i kontakt med Charles Maurras och Action fran\xc3\xa7aise, tog avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n antisemitismen i de kretsarna, men attraherades av den extrema nationalismen d\xc3\xa4r. Han f\xc3\xb6rfattade under pseudonym politiska artiklar i den nationalistiska tidningen Le Jour under 1930-talet. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget var Dum\xc3\xa9zil f\xc3\xb6rtegen om sina politiska preferenser under dessa \xc3\xa5r, men under 1980-talet blev han h\xc3\xa4ftigt angripen f\xc3\xb6r detta och f\xc3\xb6r att ha fungerat som influens till nazismen. Didier \xc3\x89ribon gick till Dum\xc3\xa9zils f\xc3\xb6rsvar mot dessa anklagelser 1992, medan andra f\xc3\xb6rknippar Dum\xc3\xa9zil med det tankegods som ledde till nazismens uppkomst. Ytterligare andra menar att i och med att Dum\xc3\xa9zil var en fransk nationalist var han antitysk och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r motst\xc3\xa5ndare till nazismen.  _NEWLINE_1925-1931 hade han en professur i religionshistoria vid universitetet i Istanbul som Mustafa Kemal l\xc3\xa5tit inr\xc3\xa4tta, 1931-1933 var han verksam vid Uppsala universitet, och d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6rel\xc3\xa4ste han vid \xc3\x89cole pratique des hautes \xc3\xa9tudes. Under dessa \xc3\xa5r f\xc3\xb6retog han en resa till Kaukasien, d\xc3\xa4r han kom i kontakt med osseter, deras kultur, spr\xc3\xa5k och historia, och b\xc3\xb6rjade intressera sig f\xc3\xb6r skyterna och alanerna. _NEWLINE_1949 fick han en personlig professur vid Coll\xc3\xa8ge de France, i indoeurop\xc3\xa9ernas civilisation. D\xc3\xa4r blev han kollega med \xc3\x89mile Benveniste  och Claude L\xc3\xa9vi-Strauss. Han verkade d\xc3\xa4r till 1968, varefter han under tre \xc3\xa5r f\xc3\xb6rel\xc3\xa4ste vid universiteten i Princeton, Chicago och Los Angeles._NEWLINE_Dum\xc3\xa9zil invaldes i Franska akademien 1978 p\xc3\xa5 stol 40, d\xc3\xa4r han eftertr\xc3\xa4dde Jacques Chastenet.'