b'\n_START_ARTICLE_\nGruppsykologi\n_START_PARAGRAPH_\nGruppsykologi innefattar studier av skeenden i grupper, med betoning p\xc3\xa5 skeendet i grupprocessen. Exempel p\xc3\xa5 intresseomr\xc3\xa5den inom gruppsykologi \xc3\xa4r rollf\xc3\xb6rdelning, ledarskap och utveckling av gruppen.  Det forskas i gruppsykologi inom flera \xc3\xa4mnen. Bland annat psykologi, sociologi, och filosofi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1920-talet b\xc3\xb6rjade vad som \xc3\xa4n idag \xc3\xa4r en debatt, om huruvida m\xc3\xa4nniskans gruppbeteende b\xc3\xb6r ses ur ett individuellt perspektiv eller som en del i ett st\xc3\xb6rre system. Trotter, Freud, Le Bon och Durkheim var n\xc3\xa5gra av de teoretiker som diskuterade om man i gruppsituationer kan tala om en grupp utifr\xc3\xa5n ett medvetande, en gruppk\xc3\xa4nsla. Tanken att m\xc3\xa4nniskor i grupp har en tendens att agera p\xc3\xa5 annorlunda s\xc3\xa4tt \xc3\xa4n de skulle g\xc3\xb6ra individuellt. Freud kallade detta fenomen gruppsj\xc3\xa4l med Durkheim syftar till ett kollektivt medvetande. Grupptryck, lynchmobbar etc. \xc3\xa4r n\xc3\xa5gra av de uttryck detta beteende kan ta sig i dess mest extrema situationer. Allport h\xc3\xa4vdar dock att det \xc3\xa4r ov\xc3\xa4sentligt att tala i termer om gruppsj\xc3\xa4l eftersom det \xc3\xa4r ovetenskapligt. Om man ist\xc3\xa4llet studerar den enskilda individen kan man undvika ytligheter som gruppsj\xc3\xa4l och liknande begrepp och s\xc3\xa5ledes komma n\xc3\xa4rmare sanningen.\n_START_SECTION_\nDen till\xc3\xa4mpade gruppsykologin\n_START_PARAGRAPH_\nDen till\xc3\xa4mpade gruppsykologin anses ha uppst\xc3\xa5tt under ett arbete som Kurt Lewin genomf\xc3\xb6rde 1969. I ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att utbilda en grupp socialarbetare om rasproblem i USA studerade en grupp forskare hur de olika gruppmedlemmarna betedde sig. Efter m\xc3\xb6te var en av socialarbetarna ned n\xc3\xa4r forskarna i efterhand diskuterade vad de sett under m\xc3\xb6tet. Socialarbetaren k\xc3\xa4nde inte igen sig i den beskrivning forskarna gav gruppen och en h\xc3\xa4tsk diskussion utbr\xc3\xb6t. Lewin ins\xc3\xa5g v\xc3\xa4rdet av diskussionen och s\xc3\xa5g att det finns fler \xc3\xa4n ett s\xc3\xa4tt att tolka vad som sker i en grupp, men ocks\xc3\xa5 att man har olika upplevelser av skeendet i gruppen beroende p\xc3\xa5 om man \xc3\xa4r deltagare eller observat\xc3\xb6r. _NEWLINE_Under 1960- och 1970-talet blev det en tydlig uppdelning inom forskningen. Dels den strikta experimentsituationen, d\xc3\xa4r forskarna genom att skapa en s\xc3\xa5 neutral milj\xc3\xb6 som m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte att vetenskapligt studera och skapa en mall f\xc3\xb6r hur gruppbildning och grupputveckling s\xc3\xa5g ut.  Den andra falangen var det som Lewin uppm\xc3\xa4rksammat som gruppdynamisk utbildningsform. Att i grupp diskutera sitt och sina kollegors agerande, utifr\xc3\xa5n ett verkligt eller fiktivt \xc3\xa4mne. Detta blev (och \xc3\xa4r fortfarande) en vanlig utv\xc3\xa4rdering och utvecklingsmetod f\xc3\xb6r grupper.  Denna \xe2\x80\x9dsensibilitetstr\xc3\xa4ning\xe2\x80\x9d har sv\xc3\xa5rt att vinna mark inom forskarv\xc3\xa4rlden._NEWLINE_Irwing Yalom uttrycker dilemmat med att forska p\xc3\xa5 gruppniv\xc3\xa5 genom att man inte f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 gruppmedlemmarnas inre v\xc3\xa4rld utan enbart unders\xc3\xb6ker det som g\xc3\xa5r att unders\xc3\xb6ka (det m\xc3\xa4tbara). Han menar att det finns sv\xc3\xa5righeter med att f\xc3\xa5 ett empatiskt n\xc3\xa4rmande till forskningsmaterialet godk\xc3\xa4nt som vetenskapligt. Yalom konstaterar torrt att all forskning han gjort inom gruppsykologi saknar det som var sj\xc3\xa4lva meningen med forskningen, sj\xc3\xa4lva livet!\n_START_SECTION_\nStrukturella teorier\n_START_PARAGRAPH_\nGrupper agerar inte slumpm\xc3\xa4ssigt utan lever efter vissa regelbundna m\xc3\xb6nster. Strukturen byggs upp av hur olika subgrupper i den stora strukturen samverkar och p\xc3\xa5verkar varandra. Strukturen \xc3\xa4r en del i formandet av individens v\xc3\xa4rldsbild och identitet. Systemteori och n\xc3\xa4tverksteori \xc3\xa4r en f\xc3\xb6rklaringsmodell, som g\xc3\xa5r ut fr\xc3\xa5n att allting h\xc3\xa4nger ihop i ett stort system av h\xc3\xa4ndelser d\xc3\xa4r individens beteende \xc3\xa4r en konsekvens och en reaktion p\xc3\xa5 tillvaron runt denne.'