b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xb6teborgs h\xc3\xb6gskola\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta planerna p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6gskola i G\xc3\xb6teborg kan sp\xc3\xa5ras till mitten av 1600-talet, kopplade till metoden att anv\xc3\xa4nda undervisning i arbetet med f\xc3\xb6rsvenskandet av de nyer\xc3\xb6vrade danska provinserna. Detta spelade en stor roll vid tillkomsten av "G\xc3\xb6theborgs Kongl. Gymnasium" 27 mars 1647. Vid ett st\xc3\xa4ndernas utskottsm\xc3\xb6te i G\xc3\xb6teborg 2 april 1658 framf\xc3\xb6rdes tanken p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6r \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let grunda ett nytt universitet, dess t\xc3\xa4nkta placering skiftade mellan G\xc3\xb6teborg, Link\xc3\xb6ping och Lund. I Karl X Gustavs plan att er\xc3\xb6vra Danmark ingick dessutom att K\xc3\xb6penhamns universitet skulle flyttas till G\xc3\xb6teborg. Dessa planer gick dock i st\xc3\xb6pet av olika sk\xc3\xa4l och det blev i st\xc3\xa4llet Lund, som 1666 fick det nya universitetet f\xc3\xb6r "G\xc3\xb6ta rike". Tanken p\xc3\xa5 ett universitet har troligtvis en andel i tillkomsten av Margareta Hvitfeldts stora donation i testamentet fr\xc3\xa5n 1664, till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r "Hans Maj:ts akademi eller gymnasium i G\xc3\xb6teborg och den studerande ungdomen av Bohusl\xc3\xa4n". _NEWLINE_Den danske bildningsideologen Nikolaj Frederik Severin Grundtvig anses vara folkh\xc3\xb6gskolans grundare. Han ville redan 1839 skapa en fri nordisk h\xc3\xb6gskola, helst placerad i G\xc3\xb6teborg, "i n\xc3\xa4rheten av den \xc3\xb6, d\xc3\xa4r Nordens konungar fordom m\xc3\xb6ttes och r\xc3\xa5dslogo om Nordens tarv och gemensamma behov" (l\xc3\xa4s: Kung\xc3\xa4lv). Grundtvig ville ers\xc3\xa4tta de gamla, f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrade och f\xc3\xb6rsoffade nordiska universiteten med seminarier f\xc3\xb6r utbildning av \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n, folkh\xc3\xb6gskolor f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten och ett f\xc3\xb6r hela Norden gemensamt universitet av en helt ny typ. Studierna skulle vara tillg\xc3\xa4ngliga f\xc3\xb6r alla, som \xc3\xb6nskade f\xc3\xa5 f\xc3\xb6rdjupade kunskaper inom olika omr\xc3\xa5den, utan krav p\xc3\xa5 examina. Denna tanke vann geh\xc3\xb6r hos Peter Wieselgren, och han tog med sig den till G\xc3\xb6teborg 1857 d\xc3\xa5 han l\xc3\xa4mnade Sk\xc3\xa5ne f\xc3\xb6r att bli domprost i staden. _NEWLINE_Livet i G\xc3\xb6teborg hade l\xc3\xa4nge pr\xc3\xa4glats av en liberal kulturpolitik och diskussionerna kring behovet av en h\xc3\xb6gre utbildningsanstalt i staden blev allt intensivare. Kungliga Vetenskaps- och Vitterhets-Samh\xc3\xa4llet i G\xc3\xb6teborg inledde en offentlig f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsverksamhet 1842, mer regelbundet fr\xc3\xa5n 1858, som var tillg\xc3\xa4nglig f\xc3\xb6r alla som \xc3\xb6nskade. F\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningarnas syfte var "att v\xc3\xa4cka intresse f\xc3\xb6r vetenskapliga \xc3\xa4mnen och h\xc3\xb6ja allm\xc3\xa4nhetens kunskapsniv\xc3\xa5". KVVS ordf\xc3\xb6rande, domprosten Wieselgren, uttryckte sin f\xc3\xb6rhoppning vid en sammankomst den 23 mars,  att f\xc3\xa5 "i den allm\xc3\xa4nna bildningens och vetenskapens intresse se nya akademier uppv\xc3\xa4xa, s\xc3\xa4rdeles p\xc3\xa5 denna ort". F\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningarna i dess d\xc3\xa5varande form p\xc3\xa5gick till 1864 och anses ha varit b\xc3\xa5de framg\xc3\xa5ngsrika och v\xc3\xa4lbes\xc3\xb6kta, och fick karakt\xc3\xa4ren av en fast institution. \xc3\x85r 1864 tillsattes en kommitt\xc3\xa9 som hade till uppgift att b\xc3\xa4ttre organisera samt utvidga f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsverksamhet, samtidigt som planerna p\xc3\xa5 en "fri akademi" tog fart. Fr\xc3\xa5n starten och fram till 1858 var det professor Carl Palmstedt, Chalmersska sl\xc3\xb6jdskolans f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare, som ensam fick ansvara f\xc3\xb6r den verksamheten, vilket anses ha varit huvudsk\xc3\xa4let till omorganisationen 1858. _NEWLINE_Den legendariske g\xc3\xb6teborgsprofilen S.A. Hedlund var initiativtagare till b\xc3\xa5de f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsverksamheten samt grundandet av G\xc3\xb6teborgs museum. Han hade en nyckelroll inom G\xc3\xb6teborgs kulturliv samt fick avg\xc3\xb6rande betydelse f\xc3\xb6r skapandet av G\xc3\xb6teborgs h\xc3\xb6gskola. Med sin liberala uppfattning reagerade han mot universiteten i Uppsala och Lund som hade examenstv\xc3\xa5ng samt fasta l\xc3\xa4rostolar. Han f\xc3\xb6reslog ist\xc3\xa4llet bildandet av en fri akademi, d\xc3\xa4r "l\xc3\xa4ro\xc3\xa4mnen inte var givna p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhand utan beroende av tillg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 bra l\xc3\xa4rare och \xc3\xa4mnets aktuella betydelse". Som en konsekvens bildades en f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsstyrelse som hade till uppgift "att \xc3\xb6verenskomma med l\xc3\xa4mpliga personer inom och utom G\xc3\xb6teborg att mot beviljat arvode h\xc3\xa5lla f\xc3\xb6redrag i sammanh\xc3\xa4ngande serier, dels popul\xc3\xa4ra dels vetenskapliga". G\xc3\xb6teborgs undervisningsfond bildades 1871 genom beslut i stadsfullm\xc3\xa4ktige och p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rslag av juris kandidat Aron Philipsson. Syftet var att skapa ett stabilare underlag f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsverksamheten. Medlen, 35\xc2\xa0000 kronor, togs ur den "Renstr\xc3\xb6mska fonden". \xc3\x96nskem\xc3\xa5l om en h\xc3\xb6gre undervisningsanstalt i G\xc3\xb6teborg hade \xc3\xa4ven Sigfrid Wieselgren, som i en artikel i G\xc3\xb6teborgs Handels- och Sj\xc3\xb6fartstidning den 29 november 1871 f\xc3\xb6rordade "uppr\xc3\xa4ttandet fakultetsvis af ett universitet." _NEWLINE_Konsekvensen blev att fr\xc3\xa5n 1876 kunde f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sarna nu ers\xc3\xa4ttas med en anst\xc3\xa4llning under ett \xc3\xa5r eller l\xc3\xa4ngre tid. Under \xc3\xa5ren 1876\xe2\x80\x931891 f\xc3\xb6rekom ett tjugotal f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare, bland dem flera vetenskapsm\xc3\xa4n, d\xc3\xa4r Viktor Rydberg, "de liberala id\xc3\xa9ernas f\xc3\xb6rk\xc3\xa4mpe", var f\xc3\xb6rst ut under \xc3\xa5tta terminer 1876\xe2\x80\x931880. Genom detta var grunden lagd till G\xc3\xb6teborgs fria akademi, vilken samtidigt uppfattades som "embryot till en h\xc3\xb6gskola". Ett tal i Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamh\xc3\xa4llet i G\xc3\xb6teborg av Charles Dickson den 24 januari 1878 om "G\xc3\xb6teborgs fria universitet", bara f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkte behovet.\n_START_SECTION_\nDonationerna\n_START_PARAGRAPH_\nGenom de offentliga f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar och debatten i pressen hade beslutet om en h\xc3\xb6gskola f\xc3\xb6rberetts i \xc3\xa5rtionden. Tv\xc3\xa5 donationer till en h\xc3\xb6gre undervisningsanstalt eller h\xc3\xb6gskola gav anledning till, att h\xc3\xb6gskoleid\xc3\xa9ns fr\xc3\xa4mste ivrare, S.A. Hedlund, den 5 februari 1885 f\xc3\xb6reslog G\xc3\xb6teborgs stadsfullm\xc3\xa4ktige, att fr\xc3\xa5gan skulle utredas. Medf\xc3\xb6rfattare var August Wijkander, Philip Leman, August Ullen, E. Almqvist och Joseph Andr\xc3\xa9n. Man kr\xc3\xa4vde att stadsfullm\xc3\xa4ktige skulle "g\xc3\xa5 i f\xc3\xb6rfattning om \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder f\xc3\xb6r bringande till snar verkst\xc3\xa4llighet av de vackra \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l, som framlidne Eduard Magnus och Fredrik Lundgren velat med sina donationer till G\xc3\xb6teborgs stad fr\xc3\xa4mja". _NEWLINE_Donatorerna var snusfabrik\xc3\xb6ren Fredrik Lundgren, 27 mars 1872 med 400\xc2\xa0000 riksdaler riksmynt (f\xc3\xb6rst tillg\xc3\xa4ngliga vid donatorns d\xc3\xb6d 1880), best\xc3\xa4md "till grundfond f\xc3\xb6r en h\xc3\xb6gre undervisningsanstalt eller h\xc3\xb6gskola", grosshandlare Eduard Magnus, 8 december 1877 med 200\xc2\xa0000 kronor (tillg\xc3\xa4ngligt 1879), "att utg\xc3\xb6ra bidrag f\xc3\xb6r inr\xc3\xa4ttandet h\xc3\xa4r i staden af en h\xc3\xb6gre l\xc3\xa4roanstalt med syfte att ers\xc3\xa4tta bristen af ett universitet."  _NEWLINE_Bland dessa gick meningarna \xc3\xa5t tv\xc3\xa5 skilda riktningar, av vilka ingendera ville uppr\xc3\xa4tta ett universitet eller en fakultet med examensv\xc3\xa4sen. F\xc3\xb6retr\xc3\xa4darna f\xc3\xb6r den ena riktningen f\xc3\xb6reslog en fri h\xc3\xb6gskola, vars direkta undervisning skulle anknyta sig till i staden redan befintliga institutioner; den andra riktningen \xc3\xa5ter f\xc3\xb6reslog en handelsakademi. _NEWLINE_Fr\xc3\xa5gan fick ny aktualitet genom en donation \xe2\x80\x93 under namnet "David Carnegies donationsfond till G\xc3\xb6teborgs H\xc3\xb6gskola" \xe2\x80\x93 fr\xc3\xa5n David Carnegie, d\xc3\xa5 boende i Skottland, den 19 maj 1887 med villkor, att en h\xc3\xb6gskola skulle inr\xc3\xa4ttas med fasta l\xc3\xa4rostolar i n\xc3\xa5gon vetenskaplig huvudgrupp, helst filosofiska fakulteten. Carnegie f\xc3\xb6rklarade sig villig att till G\xc3\xb6teborgs stad, inom sex m\xc3\xa5nader efter det att stadsfullm\xc3\xa4ktige fattat beslut, \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna ett belopp av 500\xc2\xa0000 kronor, under f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning att fullm\xc3\xa4ktige innan 1887 \xc3\xa5rs utg\xc3\xa5ng beslutade om att anv\xc3\xa4nda de Lundgrenska och Magnusska donationerna, med vissa f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5ll.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb6gskolan bildas\n_START_PARAGRAPH_\nDen 10 november 1887 beslutade stadsfullm\xc3\xa4ktige att de dittillsvarande fonderna, inklusive de 35\xc2\xa0000 kronor som \xc3\xa5terstod av "G\xc3\xb6teborgs Undervisningsfond", skulle anvisas till en h\xc3\xb6gskola, vilket med r\xc3\xa4nta till 1 juli 1889 gav 1\xc2\xa0495\xc2\xa0138 kronor. Fonderna skulle st\xc3\xa4llas under dr\xc3\xa4tselkammarens f\xc3\xb6rvaltning och under sina egna namn i stadens r\xc3\xa4kenskaper bokf\xc3\xb6ras under egen rubrik: "G\xc3\xb6teborgs h\xc3\xb6gskolas fonder". En interimsstyrelse tillsattes, som f\xc3\xb6reslog att h\xc3\xb6gskolan f\xc3\xb6rst skulle \xc3\xb6ppnas d\xc3\xa5 dess fonder avkastade minst 60\xc2\xa0000 kronor. Detta blev snart verklighet d\xc3\xa5 ytterligare donationer kom till: Oscar Ekmans donationsfond till G\xc3\xb6teborgs h\xc3\xb6gskola 24 december 1888 med 200\xc2\xa0000 kronor, samme donator ger 15 maj 1897 100\xc2\xa0000 kronor, den 16 maj 1898 ytterligare 200\xc2\xa0000 kronor och d\xc3\xa4refter 2 december 1903 \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnar Ekman 40\xc2\xa0000 kronor "afsedd s\xc3\xa5som bidrag till uppr\xc3\xa4ttande af en ny professur i klassiska spr\xc3\xa5k". _NEWLINE_Andra st\xc3\xb6rre donationer gavs av Olof och Caroline Wijk med 100\xc2\xa0000 kronor den 15 maj 1896 och med 150\xc2\xa0000 kronor 7 oktober 1901; August R\xc3\xb6hss och Andrew Carnegie med 10\xc2\xa0000 pund till uppr\xc3\xa4ttandet av en professur under namnet "Andrew Carnegies professur i engelska spr\xc3\xa5ket och litteraturen" vilken skulle tilltr\xc3\xa4das i januari 1905; varj\xc3\xa4mte donationer gavs av James Carnegie med 50\xc2\xa0000 kronor den 16 maj 1898; Aron Philipsson med 10\xc2\xa0000 kronor den 6 juli 1894; Ivar W\xc3\xa6rns sterbhus donationsfond med 200\xc2\xa0000 kronor den 27 augusti 1917 och Erik Wijk med 10\xc2\xa0000 kronor den 1 mars 1909, med flera. _NEWLINE_Det var f\xc3\xb6rst vid tiden kring f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget som G\xc3\xb6teborgs stad fick m\xc3\xb6jlighet att ekonomiskt st\xc3\xb6dja verksamheten vid h\xc3\xb6gskolan, innan dess hade alla pengar kommit fr\xc3\xa5n donationsmedel. Men i formellt avseende och g\xc3\xa4llande inneh\xc3\xa5llet i verksamheten blev h\xc3\xb6gskolan offentlig och statlig, d\xc3\xa5 statuterna fastst\xc3\xa4lldes av Kungl. Maj:t, som ocks\xc3\xa5 uts\xc3\xa5g styrelsens ordf\xc3\xb6rande och en av revisorerna. Det var l\xc3\xa4nge kungen som stadf\xc3\xa4ste styrelsens utn\xc3\xa4mningar av professorer. Examensr\xc3\xa4tten innebar fr\xc3\xa4mst att h\xc3\xb6gskolan infogades i det statliga utbildningssystemet, och underkastades d\xc3\xa4rmed universitetskanslern i alla fr\xc3\xa5gor om examinatorer, studieplaner, dispenser och s\xc3\xa5 vidare.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb6gskolan \xc3\xb6ppnas\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6gskolans f\xc3\xb6rsta l\xc3\xa4rare utn\xc3\xa4mndes 1890, och 15 september 1891 \xc3\xb6ppnades h\xc3\xb6gskolan av d\xc3\xa5varande ecklesiastikministern Gunnar Wennerberg. Vid l\xc3\xa4rarebordet fanns d\xc3\xa5 sju professorer samt tre docenter, s\xc3\xa5som l\xc3\xa4rare f\xc3\xb6r 21 inskrivna studenter. Samtliga professorer var verksamma inom de till filosofiska fakultetens humanistiska sektion h\xc3\xb6rande \xc3\xa4mnena. L\xc3\xa4rarel\xc3\xb6nen var initialt 5\xc2\xa0000 kronor per \xc3\xa5r. Pontus Leander skrevs in som den allra f\xc3\xb6rsta studenten, han skulle senare bli professor i semitiska spr\xc3\xa5k vid h\xc3\xb6gskolan. F\xc3\xb6r intr\xc3\xa4de vid h\xc3\xb6gskolan kr\xc3\xa4vdes studentexamen. Inskrivningsavgiften var 10 kronor och terminsavgiften 5 kronor. Sjutton m\xc3\xa4n och fem kvinnor h\xc3\xb6rsammade kallelsen i skolans prospekt: "V\xc3\xa4lfr\xc3\xa4jdad man eller kvinna, som avlagt stadgad mogenhetsexamen och betalar f\xc3\xb6reskrifna avgifter, eger vinna intr\xc3\xa4de som studerande till H\xc3\xb6gskolan."_NEWLINE_Enligt statuterna avs\xc3\xa5g h\xc3\xb6gskolan att meddela vetenskaplig undervisning och befordra vetenskaplig forskning: dess styrelse bestod av en av Kungl. Maj:t utsedd ordf\xc3\xb6rande, 7 valda ledam\xc3\xb6ter (utsedda 4 av G\xc3\xb6teborgs stadsfullm\xc3\xa4ktige, 1 av Vetenskaps- och vitterhetssamh\xc3\xa4llet, 1 av G\xc3\xb6teborgs museums styrelse, 1 av de h\xc3\xb6gre l\xc3\xa4roverkens f\xc3\xb6renade kollegier) och h\xc3\xb6gskolans rektor; dess l\xc3\xa4rare var dels ordinarie professorer, vilkas utn\xc3\xa4mning stadf\xc3\xa4stes av Kungl. Maj:t, dels docenter, som f\xc3\xb6rordnades av styrelsen, men vilkas f\xc3\xb6rordnande (enligt senare best\xc3\xa4mmelse) stadf\xc3\xa4stes av universitetens kansler. De ordinarie professorerna samt de, som p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rordnande uppr\xc3\xa4tth\xc3\xb6ll professors\xc3\xa4mbeten, utgjorde h\xc3\xb6gskolans l\xc3\xa4rarr\xc3\xa5d._NEWLINE_I juni 1893 beviljades h\xc3\xb6gskolan examensr\xc3\xa4tt, och fick d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 disputationsr\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r doktorsgraden.  Studenternas antal var efter det f\xc3\xb6rsta l\xc3\xa4s\xc3\xa5ret omkring 30, 1895 var de 35 samt 13 auskultanter och 1897 fanns 44 elever inskrivna. L\xc3\xa4rarepersonalen bestod 1897 av sju professorer, sex docenter och tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4rare i "levande spr\xc3\xa5k". Den 6 juni 1903 \xc3\xa4gde den f\xc3\xb6rsta doktorspromotionen rum, d\xc3\xa5 fyra doktorer kreerades: Adolf Wallerius, Carl Grimberg, Hjalmar Heden och Knut Fredlund.  _NEWLINE_Den 16 september 1916 firades G\xc3\xb6teborgs H\xc3\xb6gskola sitt 25-\xc3\xa5rsjubileum, d\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 Oscar Ekmans arvingar donerade 100\xc2\xa0000 kronor till en ny stipendiefond. Per Hallstr\xc3\xb6m och Wilhelm Stenhammar blev denna dag till hedersdoktorer.  _NEWLINE_Det sammanlagda beloppet av h\xc3\xb6gskolans fonder som stod under dr\xc3\xa4tselkammarens f\xc3\xb6rvaltning utgjorde vid 1921 \xc3\xa5rs slut 5,75 miljoner kronor. Dessutom hade h\xc3\xb6gskolan under egen f\xc3\xb6rvaltning 90\xc2\xa0359 kronor._NEWLINE_H\xc3\xb6gskolans \xc3\xa5rsskrift gavs ut \xc3\xa5rligen fr\xc3\xa5n 1895, och d\xc3\xa4r "finner man vittnesb\xc3\xb6rd om l\xc3\xa4rarnes vetenskapliga arbete, varj\xc3\xa4mte mera framst\xc3\xa5ende l\xc3\xa4rjungars gradualdisputationer d\xc3\xa4r publiceras. D\xc3\xa4r intages \xc3\xa4ven en redog\xc3\xb6relse f\xc3\xb6r verksamheten vid H\xc3\xb6gskolan under det g\xc3\xa5ngna l\xc3\xa4s\xc3\xa5ret". Utgivandet av \xc3\xa5rsskriften bekostades med avkastningen p\xc3\xa5 30\xc2\xa0000 kronor genom G\xc3\xb6teborgs H\xc3\xb6gskolas Gustaf-Adolfs-fond, vars donation gjordes av Olof Wijk och Oscar Ekman 9 december 1894._NEWLINE_H\xc3\xb6gskolans popul\xc3\xa4rvetenskapliga f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar utgavs i tv\xc3\xa5 serier om 20 och 25 band, Popul\xc3\xa4rt vetenskapliga f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar vid G\xc3\xb6teborgs h\xc3\xb6gskola, det sista 1936. Det var Oscar Ekman som bidrog till seriens utgivande med en fond p\xc3\xa5 10\xc2\xa0000 kronor. Fonden kallades "G\xc3\xb6teborgs h\xc3\xb6gskolas 6:e juni-fond", och var till minne av h\xc3\xb6gskolans f\xc3\xb6rsta promotion._NEWLINE_Den 10 oktober 1941 firade h\xc3\xb6gskolan sitt 50-\xc3\xa5rsjubileum. \xc3\x85tta hedersdoktorer och tolv filosofie doktorer promoverades. H\xc3\xb6gskolan fick samtidigt motta flera donationer.\n_START_SECTION_\nRektorskedjan\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1941 fick h\xc3\xb6gskolan den rektorskedja av staden G\xc3\xb6teborg, vilket initierades \xc3\xa5r 1916. Sk\xc3\xa4let till dr\xc3\xb6jsm\xc3\xa5let var att man trodde Uppsala universitet och Lunds universitet skulle misstycka att rektorn vid den privata h\xc3\xb6gskolan, fick samma symbol som rektorerna vid statsuniversiteten. Men detta \xc3\xa5r fick allts\xc3\xa5 rektor Curt Weibull - i samband med halvsekeljubileet - kedjan runt halsen av Ernst Jungen, stadsfullm\xc3\xa4ktiges ordf\xc3\xb6rande.\n_START_SECTION_\nByggnaderna\n_START_PARAGRAPH_\nSkolan b\xc3\xb6rjade sin verksamhet i det \xc3\xa5r 1866 (6 november) invigda Realgymnasiet, senare Schillerska skolan vid h\xc3\xb6rnet av Nya All\xc3\xa9n och Kungsportsavenyn, mitt emot det Dicksonska palatset. Skolan stiftades \xc3\xa5r 1845 av l\xc3\xb6jtnant Adolf T\xc3\xb6rnsten, d\xc3\xa5varande stadskatecheten J. A. Grevillius och privatl\xc3\xa4raren magister C. J. Meijerberg. Byggnaden exproprierades 1884 av G\xc3\xb6teborgs stad och hyrdes ut till h\xc3\xb6gskolan fr\xc3\xa5n 1891. Huset, som till en b\xc3\xb6rjan kallades "Tr\xc3\xa4slottet", uppf\xc3\xb6rdes som ett provisorium och var ritat av arkitekten Johan August Westerberg. Det var ett delresultat av Sveriges f\xc3\xb6rsta stadsplanet\xc3\xa4vling anordnad n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r tidigare. Byggnaden inrymde under mer \xc3\xa4n ett sekel de mest skilda verksamheter s\xc3\xa5som gymnasium, h\xc3\xb6gskola, samlingslokaler f\xc3\xb6r studentk\xc3\xa5ren, kristidskommissionen, bostadsf\xc3\xb6rmedlingen samt sist \xc3\xa4ven repetitions- och kanslilokaler f\xc3\xb6r Stora teatern och konstgalleri. Byggnaden revs 1970. _NEWLINE_Lokalerna i gamla Schillerska skolan visade sig snart vara underm\xc3\xa5liga, och kritiken mot f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande hamnade i tidningarna. Oscar Ekman skrev 2 november 1900 ett brev till h\xc3\xb6gskolans d\xc3\xa5varande rektor Johan Vising och undrade vad minsta kostnaden kunde vara f\xc3\xb6r uppf\xc3\xb6randet av en ny lokal till skolan. Arkitekt Hans Hedlund och Vising gjorde under ett par veckor en kalkyl som pekade p\xc3\xa5 450\xc2\xa0000 kronor. Ekman tyckte summan var f\xc3\xb6r h\xc3\xb6g, men redan 10 januari 1901 kunde h\xc3\xb6gskolestyrelsens ordf\xc3\xb6rande, landsh\xc3\xb6vding Gustaf Lagerbring motta ett brev fr\xc3\xa5n generaldirekt\xc3\xb6ren f\xc3\xb6r Kungl. f\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rdsstyrelsen Sigfrid Wieselgren d\xc3\xa4r denne meddelade att konsul Ekman st\xc3\xa4llde det \xc3\xb6nskade beloppet till f\xc3\xb6rfogande f\xc3\xb6r att uppf\xc3\xb6ra en byggnad \xc3\xa5t G\xc3\xb6teborgs h\xc3\xb6gskola, med villkoret att staden uppl\xc3\xa4t en l\xc3\xa4mplig tomt. Brevet l\xc3\xb6d:_NEWLINE_"Till Herr Ordf\xc3\xb6randen i Styrelsen f\xc3\xb6r G\xc3\xb6teborgs H\xc3\xb6gskola, Landsh\xc3\xb6fdingen m. m. Friherre Gustaf Lagerbring._NEWLINE_ _NEWLINE_D\xc3\xa5 Herr Konsul m. m. Oscar Ekman erfarit, att Styrelsen f\xc3\xb6r G\xc3\xb6teborgs H\xc3\xb6gskola icke utan bekymmer motser n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigheten af att inom kort s\xc3\xb6ka anskaffa en f\xc3\xb6r denna l\xc3\xa4roanstalt s\xc3\xa4rskildt afsedd byggnad, derf\xc3\xb6r dock \xc3\xa4nnu inga medel st\xc3\xa5 Styrelsen till buds, har han denna dag gifvit mig det h\xc3\xb6gt skattade uppdraget att meddela Eder, det han, under f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning af att Stadsfullm\xc3\xa4ktige kostnadsfritt lemna en till l\xc3\xa4ge, grund och andra betingelser f\xc3\xb6r \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let l\xc3\xa4mplig tomt, som Styrelsen f\xc3\xb6resl\xc3\xa5s, \xc3\xa4r villig till Styrelsens f\xc3\xb6rfogande i m\xc3\xa5n f behof st\xc3\xa4lla ett belopp af fyrahundrafemtio tusen kronor f\xc3\xb6r att s\xc3\xa5medelst s\xc3\xa4tta Styrelsen i tillf\xc3\xa4lle att snarast m\xc3\xb6jligt kunna \xc3\xa5t H\xc3\xb6gskolan uppf\xc3\xb6ra en byggnad, som motsvarar hennes behof och \xc3\xa4r hennes h\xc3\xb6ga syfte v\xc3\xa4rdig. Gifvaren \xc3\xb6nskar att man i denna hans g\xc3\xa5fva ej m\xc3\xa5 l\xc3\xa4sa blott ett bevis p\xc3\xa5 hans gamla tillgifvenhet f\xc3\xb6r f\xc3\xa4dernestaden och den djupa f\xc3\xb6rpliktelse, i hvilken han k\xc3\xa4nner sig st\xc3\xa5 till det samh\xc3\xa4lle, derinom han s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge verkat, utan ock en antydan om de varma f\xc3\xb6rhoppningar han hyser med h\xc3\xa4nsyn till H\xc3\xb6gskolans fortsatta lyckliga utveckling. Att denna under det nu intr\xc3\xa4dda nya seklet och allt framgent m\xc3\xa5 f\xc3\xa5 ost\xc3\xb6rd fortg\xc3\xa5 under Guds beskydd och till v\xc3\xa4xande gagn f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4lle och fosterland \xc3\xa4r den \xc3\xb6nskan, med hvilken den v\xc3\xb6rdnadsv\xc3\xa4rda mecenaten ber mig framf\xc3\xb6ra hans hjertliga h\xc3\xa4lsning till Eder, till Styrelsen, till H\xc3\xb6gskolans l\xc3\xa4rare och Studerande ungdom \xe2\x80\x94 till alla dem som nu representera den verksamhet, han s\xc3\xa5 hjertligt \xc3\xb6nskar st\xc3\xb6dja och fr\xc3\xa4mja._NEWLINE_Med synnerlig h\xc3\xb6gaktning Sigfrid Wieselgren. Stockholm den 9 jan. 1901." _NEWLINE_Ytterligare 100\xc2\xa0000 kronor kr\xc3\xa4vdes f\xc3\xb6r att kunna slutf\xc3\xb6ra bygget, vilket Ekman gick med p\xc3\xa5 strax innan sin d\xc3\xb6d p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren 1907. Vad Ekman inte fick reda p\xc3\xa5 var att slutr\xc3\xa4kningen den 9 mars 1908 hamnade p\xc3\xa5 640\xc2\xa0070 kronor, vilket uteslutande Ekman och hans sterbhus svarade f\xc3\xb6r._NEWLINE_Grundstenen till en nybyggnad lades 16 december 1904 och 18 september 1907 invigdes h\xc3\xb6gskolans nya lokaler i Vasaparken av d\xc3\xa5varande kronprins Gustaf. Byggnaden \xc3\xa4r numera statligt byggnadsminne sedan 18 mars 1993.'