b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96demarkskommunism\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96demarkskommunism \xc3\xa4r en term som har anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r att beskriva hur Finlands kommunistiska parti under decennierna n\xc3\xa4rmast efter andra v\xc3\xa4rldskriget hade ett starkt v\xc3\xa4ljarst\xc3\xb6d i glesbygderna i norra och nord\xc3\xb6stra Finland. _NEWLINE_Det kan s\xc3\xa4gas att den finska termen "korpikommunismi" haft en starkare klang och st\xc3\xb6rre anv\xc3\xa4ndning \xc3\xa4n det svenska \xc3\xb6demarkskommunism. I synnerhet p\xc3\xa5 1950- och 60-talet hade kommunisterna sitt relativt sett starkaste st\xc3\xb6d bland v\xc3\xa4ljarna i Kuopio, Ule\xc3\xa5borgs och Lapplands valkretsar. Vid valet 1966 fick Demokratiska f\xc3\xb6rbundet f\xc3\xb6r Finlands folk (DFFF), inom vilket kommunisterna d\xc3\xa5 var helt dominerande, 29,1% av r\xc3\xb6sterna i Kuopio, 31,9% i Ule\xc3\xa5borgs och 35,1% i Lapplands valkretsar. I Kuopio och Lapplands valkretsar var folkdemokraternas r\xc3\xb6standel h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n alla andra partiers; endast Centerpartiet hade d\xc3\xa4r ett v\xc3\xa4ljarst\xc3\xb6d av n\xc3\xa4rmelsevis samma storleksklass. _NEWLINE_Som motsats till \xc3\xb6demarkskommunism har man talat om industrikommunism, vilket uppenbarar det faktum att kommunisterna hade ett starkt v\xc3\xa4ljarst\xc3\xb6d \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 vissa tidigt industrialiserade och tydligt avgr\xc3\xa4nsade industriorter, s\xc3\xa5som Kemi i Lapplands l\xc3\xa4n och H\xc3\xb6gfors i Nylands l\xc3\xa4n. _NEWLINE_\xc3\x96demarkskommunismens sociala bakgrund har s\xc3\xb6kts i olika faktorer. En strukturell bakgrundsfaktor \xc3\xa4r att \xc3\xb6demarkskommunismen var stark bland glesbygdernas fattiga sm\xc3\xa5brukare, som tidigare hade arbetat som skogsarbetare under en del av \xc3\xa5ret. Som en socialpsykologisk bakgrundsfaktor har man ocks\xc3\xa5 framh\xc3\xa5llit hur de ifr\xc3\xa5gavarande omr\xc3\xa5dena tidigare pr\xc3\xa4glades av emotionellt stimulerande och radikala l\xc3\xa6stadianska v\xc3\xa4ckelser\xc3\xb6relser. \xc3\x84ven organisatoriska faktorer har dryftats i sammanhanget: det har sagts att det var f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis l\xc3\xa4tt att bedriva politisk agitation i norra och nord\xc3\xb6stra Finlands glesbygder och isolerade \xc3\xb6demarksbyar. _NEWLINE_Fr\xc3\xa5n och med b\xc3\xb6rjan av 1970-talet f\xc3\xb6rsvagades \xc3\xb6demarkskommunismen m\xc3\xa4rkbart och miste samtidigt sin speciella karakt\xc3\xa4r. En grundl\xc3\xa4ggande orsak var att de nordliga glesbygdernas befolkning i stora skaror p\xc3\xa5 1960- och 1970-talet flyttade dels till Sverige, dels till sydligare industrialiserade orter i Finland.'