b'\n_START_ARTICLE_\nNawal El Saadawi\n_START_SECTION_\nImamens fall\n_START_PARAGRAPH_\nBoken Imamens fall skildrar ett fiktivt fundamentalistiskt land d\xc3\xa4r imamen besitter b\xc3\xa5de den andliga och den politiska makten. \xc3\x84ndam\xc3\xa5let med denna auktorit\xc3\xa4ra regim \xc3\xa4r att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla mannens f\xc3\xb6rtryckande maktposition gentemot kvinnan. Ber\xc3\xa4ttelsen om kvinnof\xc3\xb6rtryck och det v\xc3\xa5ld som ut\xc3\xb6vas mot kvinnor \xc3\xa4r central i boken. Kvinnornas lidande \xc3\xa4r stort och de m\xc3\xa5ste utst\xc3\xa5 v\xc3\xa5ldt\xc3\xa4kter, tortyr och stening fr\xc3\xa5n m\xc3\xa4nnen. Huvudkarakt\xc3\xa4ren heter Bint Allah, imamens dotter f\xc3\xb6dd utanf\xc3\xb6r \xc3\xa4ktenskapet. Bint Allahs figur kan ses som tv\xc3\xa5faldig, hon utg\xc3\xb6r en symbol f\xc3\xb6r alla de kvinnor som religion st\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6r\xc3\xb6dmjukar samtidigt som hon f\xc3\xb6rkroppsligar den kvinnosolidariska ideal som s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom leder till den auktorit\xc3\xa4ra och kvinnof\xc3\xb6rtryckande regimens fall. Original: Suqut al-Imam (1987). Imamens fall \xc3\xb6versattes till svenska 1988. _NEWLINE_\xe2\x80\x9dInnan jag f\xc3\xb6ll, innan orden och bokst\xc3\xa4verna hann blekna bort fr\xc3\xa5gade jag dem: Varf\xc3\xb6r l\xc3\xa5ter ni alltid brottslingen g\xc3\xa5 fri och bestraffar offret? Jag \xc3\xa4r ung. Min mor dog som jungfru, och det kommer jag ocks\xc3\xa5 g\xc3\xb6ra. De sa: Du \xc3\xa4r ett syndens barn och din mor stenades till d\xc3\xb6ds. Men innan bokst\xc3\xa4verna bleknade ur min hj\xc3\xa4rna, innan den blev tom, sa jag: Jag \xc3\xa4r inte syndens barn, jag \xc3\xa4r Bint Allah.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nViss kritik har riktats mot den egyptiska feministens arbete. Enligt Tarabashi symboliserar de feministerna i Saadawis romaner inte kvinnornas befrielse, utan snarare en manlig ideologi som motverkar kvinnornas intressen. Kvinnornas uppror i Saadawis romaner \xc3\xa4r i detta avseende inte resultatet av manligt f\xc3\xb6rtryck, utan av deras samtycke och acceptans av f\xc3\xb6rtryckarnas syn p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rlden. Saadawis hj\xc3\xa4ltinnor anklagas dessutom f\xc3\xb6r elitism. De \xc3\xa4r l\xc3\xa4kare, advokater och h\xc3\xb6gutbildade kvinnor som p\xc3\xa5visar en tydlig brist p\xc3\xa5 solidaritet med sitt k\xc3\xb6n. Saadawi motargumenterar att denna kritik p\xc3\xa5 en styv och f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrad freudiananalys.'