b'\n_START_ARTICLE_\nDv\xc3\xa4rgm\xc3\xa5s\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nDv\xc3\xa4rgm\xc3\xa5sen \xc3\xa4r mycket liten och n\xc3\xa4tt, bara tv\xc3\xa5 tredjedelar av en fiskm\xc3\xa5s med sin l\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 24\xe2\x80\x9328\xc2\xa0cm och ett vingspann p\xc3\xa5 62\xe2\x80\x9369\xc2\xa0cm. Med sina snabba ryckiga vingslag p\xc3\xa5minner den om en t\xc3\xa4rna i flykten. Den har en smal, spetsig och svart n\xc3\xa4bb, rundade vingspetsar och dess stj\xc3\xa4rt \xc3\xa4r i det n\xc3\xa4rmaste rektangul\xc3\xa4r. Den har tre \xc3\xa5ldersklasser (Se m\xc3\xa5sars ruggning). Karakt\xc3\xa4ristiskt f\xc3\xb6r flygande adulta och andra \xc3\xa5rets f\xc3\xa5glar \xc3\xa4r att de har en m\xc3\xb6rk vingundersida och en ljusgr\xc3\xa5 ving\xc3\xb6versida vilket kan ses p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt h\xc3\xa5ll. Ut\xc3\xb6ver detta har \xc3\xa4ven dv\xc3\xa4rgm\xc3\xa5sen i dessa tv\xc3\xa5 \xc3\xa5ldrar en vit bakkant p\xc3\xa5 vingens ovan- och undersida som str\xc3\xa4cker sig \xc3\xa4nda ut p\xc3\xa5 vingspetsen vilket g\xc3\xb6r att vingspetsen ser \xc3\xa4n mer rundad ut._NEWLINE_En adult f\xc3\xa5gel i sommardr\xc3\xa4kt har helsvart huvud med r\xc3\xb6dbrun n\xc3\xa4bb, som p\xc3\xa5 lite h\xc3\xa5ll ser svart ut. Den har r\xc3\xb6da ben. Dess vingovansida och rygg \xc3\xa4r ljusgr\xc3\xa5 medan nacke, mantel, \xc3\xb6vergump och stj\xc3\xa4rt \xc3\xa4r vit, och kroppsundersidan vit med en svagt rosa ton. I flykten syns dess svartaktiga vingundersidor som kontrasterar kraftigt mot kroppsundersidan och den vita bakkanten p\xc3\xa5 vingen. I vinterdr\xc3\xa4kt har den adulta f\xc3\xa5geln en svart \xc3\xb6ronfl\xc3\xa4ck, precis som skrattm\xc3\xa5sen, ljusgr\xc3\xa5 mantel och nacke, och gr\xc3\xa5svart hj\xc3\xa4ssa. Dess n\xc3\xa4bb \xc3\xa4r svart och benen \xc3\xa4r ljusrosa. I \xc3\xb6vrigt har den samma teckning som en adult f\xc3\xa5gel i sommardr\xc3\xa4kt._NEWLINE_Juvenila f\xc3\xa5glar har en kraftigt vattrad ovansida i brunsvart med en kraftig svart W-teckning p\xc3\xa5 vingovansidan. Den har svart \xc3\xb6ronfl\xc3\xa4ck, gr\xc3\xa5svart hj\xc3\xa4ssa, gr\xc3\xa5 nacke, och en gr\xc3\xa5svart teckning p\xc3\xa5 manteln som str\xc3\xa4cker sig ned p\xc3\xa5 kroppssidan. Den har ett svart stj\xc3\xa4rtband och dess kropp- och vingundersida \xc3\xa4r vita s\xc3\xa5 n\xc3\xa4r som p\xc3\xa5 en liten svart fl\xc3\xa4ck d\xc3\xa4r bakre vingkanten m\xc3\xb6ter kroppen. Dess n\xc3\xa4bb \xc3\xa4r svart och den har ljusrosa ben._NEWLINE_F\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rets f\xc3\xa5glar i vinterdr\xc3\xa4kt har samma teckning p\xc3\xa5 huvud och kropp som en adult f\xc3\xa5gel i vinterdr\xc3\xa4kt medan teckningen p\xc3\xa5 vingar och stj\xc3\xa4rt \xc3\xa4r samma som p\xc3\xa5 en juvenil f\xc3\xa5gel. I sommardr\xc3\xa4kt har den 1-\xc3\xa5riga f\xc3\xa5geln en liknande teckning som i vinterdr\xc3\xa4kt fast vissa individer har partiellt eller helsvart huvud. Eftersom fj\xc3\xa4drarna slits s\xc3\xa5 \xc3\xa4r W-tecknet p\xc3\xa5 vingovansidan ljusbrunt till f\xc3\xa4rgen. Stj\xc3\xa4rtbandet \xc3\xa4r ofta avbrutet p\xc3\xa5 mitten._NEWLINE_2:a \xc3\xa5rets f\xc3\xa5glar ser i b\xc3\xa5de sommardr\xc3\xa4kt och vinterdr\xc3\xa4kt ut som en adult f\xc3\xa5gel men har ljusare vingundersidor och varierande m\xc3\xa4ngd svart teckning p\xc3\xa5 spetsen av vingovansidan.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nDv\xc3\xa4rgm\xc3\xa5sens har ett mycket stort utbredningsomr\xc3\xa5de som \xc3\xa4r uppdelad i olika avskilda omr\xc3\xa5den runt om Holarktis, men fr\xc3\xa4mst i Palearktis. Trots det kategoriseras den som en monotypisk art och delas inte upp i underarter. Den h\xc3\xa4ckar i nord\xc3\xb6stra Europa och p\xc3\xa5 utspridda platser i mellersta Europa samt i Asien; i Ryssland, Kazakstan och Mongoliet. Den h\xc3\xa4ckar ocks\xc3\xa5 mycket lokalt vid de Stora sj\xc3\xb6arna i Nordamerika. Den \xc3\xa4r en flyttf\xc3\xa5gel som vintertid lever vid kusterna eller pelagiskt men dess vinterkvarter \xc3\xa4r d\xc3\xa5ligt k\xc3\xa4nda. I januari 1990 observerades 52000 individer i Nildeltat i Egypten vilket \xc3\xa4r det h\xc3\xb6gsta antal dv\xc3\xa4rgm\xc3\xa5sar som rapporterats. De \xc3\xb6vervintrar runt kusterna i Medelhavet, Atlantkusten och ett f\xc3\xa5tal kring kusterna av Storbritannien och i Nordafrika. Den nordamerikanska populationen \xc3\xb6vervintrar utefter USA:s \xc3\xb6stkust.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige h\xc3\xa4ckar den p\xc3\xa5 Gotland, i V\xc3\xa4sterbotten och Norrbotten och enstaka par i n\xc3\xa5gra andra landskap. Tidigare har den h\xc3\xa4ckat p\xc3\xa5 \xc3\x96land.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nDv\xc3\xa4rgm\xc3\xa5sen h\xc3\xa4ckar vanligtvis i kolonier i grunda n\xc3\xa4ringsrika havsvikar och vegetationsrika mindre sj\xc3\xb6ar. B\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna bygger boet som placeras direkt p\xc3\xa5 en tuva i vattnet eller i vegetationen p\xc3\xa5 en mindre holme. Den l\xc3\xa4gger vanligtvis tre \xc3\xa4gg, men kullar med tv\xc3\xa5 till sex \xc3\xa4gg f\xc3\xb6rekommer. I b\xc3\xb6rjan av ruvning f\xc3\xb6rekommer det att hanen l\xc3\xa4mnar bollar med insekter till honan. Efter kl\xc3\xa4ckningen l\xc3\xa4mnar ungarna snabbt boet och blir flygga efter 21-24 dagar. Snart d\xc3\xa4refter l\xc3\xa4mnar de h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nUnder h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4songen lever de mest av mindre insekter, exempelvis dagsl\xc3\xa4ndor, fj\xc3\xa4dermyggor och knott, som ibland f\xc3\xa5ngas flera kilometer ifr\xc3\xa5n h\xc3\xa4ckningsplatsen. Insekterna tas b\xc3\xa5de ifr\xc3\xa5n vattenytan eller snappas i luften. Under vintertiden lever den ett pelagiskt liv och dess f\xc3\xb6da best\xc3\xa5r d\xc3\xa5 av marina ryggradsl\xc3\xb6sa djur och mindre fiskar.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nDv\xc3\xa4rgm\xc3\xa5sen har ett mycket stort h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5de och den globala populationen \xc3\xa4r stor och verkar \xc3\xb6ka. 2002 uppskattade man att populationen uppgick till mellan 570\xc2\xa0000\xe2\x80\x931\xc2\xa0700\xc2\xa0000 individer. P\xc3\xa5 grund av detta kategoriserar IUCN arten som livskraftig.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nSom m\xc3\xa5nga andra m\xc3\xa5sar och trutar placerades den tidigare i det stora sl\xc3\xa4ktet Larus, men Sangster et al. 2007 konstaterade att sl\xc3\xa4ktet inte var monofyletiskt varf\xc3\xb6r det numera ofta delas upp i en rad sl\xc3\xa4kten. Dv\xc3\xa4rgm\xc3\xa5sen delas inte upp i n\xc3\xa5gra underarter. Den \xc3\xa4r n\xc3\xa4rmast sl\xc3\xa4kt med rosenm\xc3\xa5s.'