b'\n_START_ARTICLE_\nPierre Clastres\n_START_PARAGRAPH_\nPierre Clastres, f\xc3\xb6dd 17 maj 1934 i Paris, d\xc3\xb6d 29 juli 1977 i Gabriac, var en fransk antropolog och etnograf. Han var mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sitt f\xc3\xa4ltarbete bland Guayaki-folket i Paraguay och f\xc3\xb6r sin teori om statsl\xc3\xb6sa samh\xc3\xa4llen.\n_START_SECTION_\nPolitisk antropologi\n_START_PARAGRAPH_\nClastres arbete kan placeras inom vad som kan kallas politisk antropologi                                          _NEWLINE_. Detta \xc3\xa4mnesomr\xc3\xa5de uppstod som en reaktion p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om att samh\xc3\xa4llen utan stat saknade politiska resurser, som vore de blott ett tomrum som kunde fyllas av staten. Clastres och andra politiska antropologer f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker p\xc3\xa5visa hur ett samh\xc3\xa4lle utan stat kan ha en egen politisk kultur och metoder att behandla makt. Clastres bryter med tidigare konventionell politisk antropologi genom att v\xc3\xa4gra att ta f\xc3\xb6r given f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om en n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig utveckling fram emot en stat (s.k. evolutionism). F\xc3\xb6r Clastres \xc3\xa4r uppkomsten av staten inte ett framsteg utan en f\xc3\xb6rlust av vissa politiska mekanismer som tidigare f\xc3\xb6rm\xc3\xa5tt att konstant avv\xc3\xa4rja staten.\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4llet mot staten\n_START_PARAGRAPH_\nI sitt mest ber\xc3\xb6mda verk La Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 contre l\'\xc3\x89tat (1974: Samh\xc3\xa4llet mot staten) kritiserar Clastres f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om att staten skulle vara det slutliga \xc3\xb6det f\xc3\xb6r alla samh\xc3\xa4llen._NEWLINE_Enligt Clastres har varje samh\xc3\xa4lle ett medf\xc3\xb6tt medvetande om makt, och m\xc3\xa4nniskors naturtillst\xc3\xa5nd \xc3\xa4r snarare en vilja att beh\xc3\xa5lla autonomi genom att organisera sina samh\xc3\xa4llen med en l\xc3\xa5ng r\xc3\xa4cka ritualer som aktivt undviker, avsv\xc3\xa4rjer och v\xc3\xa4grar uppkomsten av en despotisk makt. Den despotiska makten \xc3\xa4r den punkt d\xc3\xa4r ett hittills sammanh\xc3\xa5llet samh\xc3\xa4lle uppdelas i dominerande och dominerade. Staten ses s\xc3\xa5ledes som en specifik konstellation av hierarkisk makt, n\xc3\xa5got som utm\xc3\xa4rker de samh\xc3\xa4llen som inte f\xc3\xb6rm\xc3\xa5tt att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla dessa avv\xc3\xa4rjande mekanismer.\n_START_SECTION_\nMaktl\xc3\xb6sa h\xc3\xb6vdingar\n_START_PARAGRAPH_\nHos Guyaki-folket har h\xc3\xb6vdingen bara en representativ roll som stammens talesperson gentemot andra stammar (\xe2\x80\x9dinternationella relationer\xe2\x80\x9d). Internt har h\xc3\xb6vdingen bara en till utseendet f\xc3\xb6rment form av makt och blir faktiskt konsekvent undergr\xc3\xa4vd och gjord maktl\xc3\xb6s av stammen. Om han missbrukar sin makt, d.v.s. \xe2\x80\x9dbrukar makt\xe2\x80\x9d, kan hans folk avs\xc3\xa4tta honom med v\xc3\xa5ld, kanske f\xc3\xb6rvisa honom eller t o m sl\xc3\xa5 ihj\xc3\xa4l honom. Hans roll som \xe2\x80\x9dtalesperson\xe2\x80\x9d till\xc3\xa5ts aldrig att sj\xc3\xa4lv avs\xc3\xb6ndra sig till en separat myndighet.\n_START_SECTION_\nStatens uppkomst\n_START_PARAGRAPH_\nDet grundl\xc3\xa4ggande sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5l som Clastres f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte besvara var: varf\xc3\xb6r skulle ett egalit\xc3\xa4rt samh\xc3\xa4lle v\xc3\xa4lja att l\xc3\xa5ta sig underkastas en extern myndighet? Han ans\xc3\xa5g uppkomsten av staten ha att g\xc3\xb6ra med de olikheter i makt som uppst\xc3\xa5r n\xc3\xa4r en religion privilegierar en profet eller annat medium med ett direkt vetande om gudomlig makt, som \xc3\xa4r ouppn\xc3\xa5eligt f\xc3\xb6r resten av samh\xc3\xa4llet. Det \xc3\xa4r denna st\xc3\xb6rning av maktbalansen som gav upphov till den oj\xc3\xa4mlikhet som kan finnas i h\xc3\xb6gt strukturerade samh\xc3\xa4llen -  inte den f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende ekonomiska oj\xc3\xa4mlikhet som den marxistiska skolan  argumenterat f\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\nSp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5let om samh\xc3\xa4llskontrakt\n_START_PARAGRAPH_\nClastres bidrag har l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende konsekvenser f\xc3\xb6r varje f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning om ett m\xc3\xa4nniskans naturtillst\xc3\xa5nd s\xc3\xa5dan den t.ex. behandlas i politisk filosofi och implicit ger grunden f\xc3\xb6r statskunskap som s\xc3\xa5dan. Sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5let om naturtillst\xc3\xa5ndet handlar om huruledes m\xc3\xa4nniskor kunde t\xc3\xa4nkas leva (eller levt) utan staten, och st\xc3\xa4lldes f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen av den rojalistiske filosofen Thomas Hobbes i hans f\xc3\xb6rsvar f\xc3\xb6r env\xc3\xa4ldet i boken Leviathan. Tv\xc3\xa5 svar har dominerat den politiska filosofin sedan dess: det ena antar en pessimistisk antropologi, det andra en optimistisk.\n_START_SECTION_\nPessimistisk antropologi: Hobbes\n_START_PARAGRAPH_\nI Leviathan antar Hobbes en pessimistisk antropologi: \xe2\x80\x9dm\xc3\xa4nniskan\xe2\x80\x9d som s\xc3\xa5dan \xe2\x80\x93 i sin nakna, samh\xc3\xa4llsl\xc3\xb6sa natur \xe2\x80\x93 \xc3\xa4r ondskefull och v\xc3\xa5ldsben\xc3\xa4gen och dess liv "ont, brutalt och kort". D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kommer, s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge ingen stat finns, att r\xc3\xa5da ett \xe2\x80\x9dallas krig mot alla\xe2\x80\x9d mellan m\xc3\xa4nniskorna. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r, argumenterar Hobbes, m\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskorna \xc3\xb6verl\xc3\xa5ta sin frihet till en suver\xc3\xa4n, env\xc3\xa4ldig h\xc3\xa4rskare. Titeln p\xc3\xa5 boken h\xc3\xa4nvisar till denne suver\xc3\xa4n, det bibliska havsodjuret Leviatan. Redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan har statskunskapen implicit byggt p\xc3\xa5 Hobbes kontraktsteori. Den pessimistiska synen p\xc3\xa5 naturtillst\xc3\xa5ndet ger en grund f\xc3\xb6r och r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigar n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigheten av en stat.\n_START_SECTION_\nOptimistisk antropologi: Rousseau\n_START_PARAGRAPH_\nDet andra dominerande svaret p\xc3\xa5 sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5let om naturtillst\xc3\xa5ndet dyker upp ett \xc3\xa5rhundrade senare fr\xc3\xa5n romantiska filosofer som Jean-Jacques Rousseau och antar i st\xc3\xa4llet en optimistisk antropologi. Rousseau menade i motsats till Hobbes att \xe2\x80\x9dm\xc3\xa4nniskan\xe2\x80\x9d som s\xc3\xa5dan \xe2\x80\x93 blott hon frig\xc3\xb6rs fr\xc3\xa5n samh\xc3\xa4llets bojor \xe2\x80\x93 till sin natur \xc3\xa4r fri, god och blid.  Trots Rousseaus till synes diametrala st\xc3\xa5ndpunkt argumenterar han f\xc3\xb6r ett samh\xc3\xa4llskontrakt liknande Hobbes, men med en id\xc3\xa9 om \xe2\x80\x9dallm\xc3\xa4nviljan\xe2\x80\x9d som suver\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nHobbes st\xc3\xa4lld p\xc3\xa5 huvudet: Clastres kritik\n_START_PARAGRAPH_\nClastres kritiserar s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Hobbes pessimistiska antropologi som Rousseaus optimistiska. F\xc3\xb6r Clastres \xc3\xa4r f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om \xe2\x80\x9dallas krig mot alla\xe2\x80\x9d absurd, bara av det faktum att m\xc3\xa4nniskor \xc3\xb6verallt i alla tider har f\xc3\xb6tts in i  sammanhang som genomsyras av familjeband. F\xc3\xb6r stammar som praktiserar exogami, det vill s\xc3\xa4ga regeln om att gifta sig utanf\xc3\xb6r stammen, \xc3\xa4r denna enligt Clastres inte uteslutande ett v\xc3\xa4rn mot inavel utan ocks\xc3\xa5 ett tecken p\xc3\xa5 vilja att ing\xc3\xa5 politiska allianser just och samt f\xc3\xb6r att undg\xc3\xa5 krig. Stammar g\xc3\xa5r helst inte i krig med andra, n\xc3\xa4r deras egna barn finns bland dem. _NEWLINE_Ytterligare ett avvisande av Hobbes best\xc3\xa5r i att dra slutledningarna av Leviathan. Enligt Clastres \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rst i samh\xc3\xa4llen med en stat som m\xc3\xa4nniskor blir individer (inf\xc3\xb6r Lagen) och kan s\xc3\xa4gas leva i ett \xe2\x80\x9dallas krig mot alla\xe2\x80\x9d. Det finns redan politisk makt i stammar utan stat som kan f\xc3\xb6rhindra \xc3\xb6vergrepp. Denna makt finns inte hos en f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lld ensam individ och heller inte hos n\xc3\xa5gon myndighet (som skulle inneb\xc3\xa4ra en stat), utan d\xc3\xa4remot i stammen som s\xc3\xa5dan. Makten best\xc3\xa5r i att aktivt f\xc3\xb6rbli ett odelbart samh\xc3\xa4lle utan split mellan dominerande och dominerade, med andra ord, att motverka statens uppst\xc3\xa5ende. F\xc3\xb6r Clastes baserar sig \xe2\x80\x9dsamh\xc3\xa4llet mot staten\xe2\x80\x9d p\xc3\xa5 ett samh\xc3\xa4llskontrakt som \xc3\xa4r i opposition till vilken som helst suver\xc3\xa4n Leviathan. Detta radikalt motsatta samh\xc3\xa4llskontrakt som inte instiftar n\xc3\xa5gon stat, utan tv\xc3\xa4rtom motverkar den, inskrives under rituella tatueringsceremonier, d\xc3\xa4r stammens kroppar \xe2\x80\x9dm\xc3\xa4rkes\xe2\x80\x9d medan resten av samh\xc3\xa4llet tittar p\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att aldrig gl\xc3\xb6mma f\xc3\xb6rbudet mot att dominera.\n_START_SECTION_\nInflytande\n_START_PARAGRAPH_\nClastres arbete blev viktig inspiration f\xc3\xb6r Gilles Deleuze och F\xc3\xa9lix Guattaris Anti-oidipus; se till exempel avsnittet om urstaten och stammens tatueringar (m\xc3\xa4rkning av kroppen) vs statens misshandel (betecknande av kroppen).'