b'\n_START_ARTICLE_\nKejsar Frans Josefs bes\xc3\xb6k i Zagreb 1895\n_START_PARAGRAPH_\nKejsar Frans Josefs bes\xc3\xb6k i Zagreb 1895 var ett officiellt bes\xc3\xb6k av \xc3\xb6sterrikisk-ungerske kejsaren och kroatiske kungen Frans Josef I i Zagreb (Agram), d\xc3\xa5 provinshuvudstad i den \xc3\xb6sterrikisk-ungerska provinsen Kroatien-Slavonien. Kejsaren bes\xc3\xb6kte Zagreb med anledning av den officiella invigningen av Kroatiska nationalteatern. Det tre dagar l\xc3\xa5nga bes\xc3\xb6ket blev i efterhand dock fr\xc3\xa4mst ih\xc3\xa5gkommet f\xc3\xb6r de protester som m\xc3\xb6tte Frans Josef. Protestanterna var en kejsartrogen skara studenter som visade sitt missn\xc3\xb6je mot valet av den etniske ungraren K\xc3\xa1roly Khuen-H\xc3\xa9derv\xc3\xa1ry till Kroatiens-Slavoniens ban och mot magyarisering av provinsen. Protesterna l\xc3\xa4mnade avtryck p\xc3\xa5 Kroatiens politiska historia och missn\xc3\xb6jesyttringen fick konsekvenser f\xc3\xb6r de unga studenterna, d\xc3\xa4ribland Stjepan Radi\xc4\x87 som sedermera grundade det inflytelserika Kroatiska bondepartiet.\n_START_SECTION_\nUpprinnelse\n_START_PARAGRAPH_\nDubbelmonarkin \xc3\x96sterrike-Ungern skapades \xc3\xa5r 1867 genom den \xc3\xb6sterrikisk-ungerska kompromissen som innebar att kejsard\xc3\xb6met \xc3\x96sterrike delades upp i tv\xc3\xa5 rikshalvor. Genom en sammanslagning av provinserna Kroatien och Slavonien skapades den administrativa enheten Kroatien-Slavonien som tillf\xc3\xb6ll den ungerska rikshalvan. Dalmatien \xc3\xa5 andra sidan tillf\xc3\xb6ll den \xc3\xb6sterrikiska rikshalvan. Den nya dualistiska indelningen ogillades av kroaterna som i administrativ bem\xc3\xa4rkelse delades upp mellan den \xc3\xb6sterrikiska och ungerska intressesf\xc3\xa4rerna. _NEWLINE_Kroatien-Slavoniens status som en delvis autonom provins inom kungariket Ungern reglerades genom den kroatisk-ungerska kompromissen fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1868. Till f\xc3\xb6ljd av ungersk hegemoni och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till magyarisering av den kroatisk-slavonska provinsen var den politiska situationen i provinsen anstr\xc3\xa4ngd i slutet av 1800-talet. Den politiska diskursen stod framf\xc3\xb6rallt mellan Kroatiskt-ungerska partiet och Folkpartiet d\xc3\xa4r det f\xc3\xb6rstn\xc3\xa4mnda partiet f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade starkare band mellan Kroatien-Slavonien och Ungern och det sistn\xc3\xa4mnda f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade autonomi och f\xc3\xb6rening av de "kroatiska l\xc3\xa4nderna" inom Dubbelmonarkin. Inf\xc3\xb6randet av tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga skyltar (kroatiska och ungerska) p\xc3\xa5 offentliga byggnader och kravet p\xc3\xa5 spr\xc3\xa5kkunskaper i ungerska f\xc3\xb6r offentliga tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n uppfattades av den kroatiska oppositionen som ett avtalsbrott mot \xc3\xb6verenskommelsen fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1868. F\xc3\xb6r att st\xc3\xa4vja de allt mer h\xc3\xb6gljudda kroatiska protesterna tillsatte kejsaren \xc3\xa5r 1893 ungraren K\xc3\xa1roly Khuen-H\xc3\xa9derv\xc3\xa1ry som ban \xc3\xb6ver Kroatien-Slavonien.\n_START_SECTION_\nKejserligt bes\xc3\xb6k\n_START_PARAGRAPH_\nUppf\xc3\xb6randet av Kroatiska nationalteatern i Zagreb var en av de st\xc3\xb6rsta kulturella investeringarna i den d\xc3\xa5tida \xc3\xb6sterrikisk-ungerska provinsen Kroatien-Slavonien. Den \xc3\xb6sterrikisk-ungerska kejsaren och kroatiske kungen Frans Josef I och hans hustru, kejsarinnan och drottningen Elisabeth, var inbjudna till invigningsceremonin. Kejsaren skulle under h\xc3\xb6gtidliga former placera den sista stenen p\xc3\xa5 byggnaden. Detta manifesterades p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis att kejsaren med en f\xc3\xb6r \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let av skulpt\xc3\xb6ren Robert Frange\xc5\xa1-Mihanovi\xc4\x87 specialtillverkad silverhammare "slog i" den sista stenen p\xc3\xa5 teaterbyggnadens balkong. _NEWLINE_Frans Josef hade tidigare under sin regeringstid avlagt officiella bes\xc3\xb6k till Zagreb \xc3\xa5ren 1852 och 1869.  _NEWLINE_Den 14 oktober 1895 anl\xc3\xa4nde det kejserliga paret till Zagrebs centralstation med t\xc3\xa5g fr\xc3\xa5n Pest. Inf\xc3\xb6r bes\xc3\xb6ket hade Zagreb smyckats med blomsterkransar och b\xc3\xa5gar samt dekorationer s\xc3\xa5som vapensk\xc3\xb6ldar, band och flaggor i den kroatiska trikolorens f\xc3\xa4rger (r\xc3\xb6tt-vitt-bl\xc3\xa5tt). En ceremoniell grupp best\xc3\xa5ende av universitetsstudenter uppr\xc3\xa4ttades. Gruppen leddes av den d\xc3\xa5 24-\xc3\xa5rige Stjepan Radi\xc4\x87 som var tredje\xc3\xa5rsstudent vid Zagreb-universitetets juridiska fakultet.\n_START_SECTION_\nProtester och manifestationer\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att hedra Frans Josef hade en stor \xc3\xa4reb\xc3\xa5ge rests vid Frans Josefs torg (idag Kung Tomislavs torg) nordv\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rn. Enligt det officiella protokollet skulle \xc3\xa4reb\xc3\xa5gen ha haft tv\xc3\xa5 flaggor: den kejserliga och kungliga svart-gula habsburgska flaggan och den kroatiska trikoloren. P\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa5ningen i en byggnad vid \xc3\xa4reb\xc3\xa5gen l\xc3\xa5g det statliga ungerska j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbolagets direktorat. Klockan sju p\xc3\xa5 morgonen den 14 oktober l\xc3\xa4t ungerska tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n direktoratet ov\xc3\xa4ntat och utanf\xc3\xb6r protokollet placera Ungerns flagga p\xc3\xa5 \xc3\xa4reb\xc3\xa5gen. Flaggan stod ut \xc3\xb6ver den habsburgska flaggan och kroatiska trikoloren. H\xc3\xa4ndelsen v\xc3\xa4ckte f\xc3\xb6rargelse hos den kroatiska allm\xc3\xa4nheten och i synnerhet hos studenterna vid Zagrebs universitet.  _NEWLINE_I en av vagnarna i den t\xc3\xa5gkomposition som det kejserliga paret hade anl\xc3\xa4nt till Zagreb i fanns jord fr\xc3\xa5n de ungerska kungarnas kr\xc3\xb6ningsplats. Det faktum att jorden symboliskt bestr\xc3\xb6ddes p\xc3\xa5 den matta som kejsaren gick p\xc3\xa5 sedan han stigit av t\xc3\xa5get uppfattades som en provokation av m\xc3\xa5nga kroater som inv\xc3\xa4ntade "sin kungs" (Frans Josef I var kr\xc3\xb6nt kung av Kroatien) ankomst. Den ceremoniella grupp best\xc3\xa5ende av studenter fr\xc3\xa5n Zagrebs universitet som hade organiserats inf\xc3\xb6r Frans Josefs bes\xc3\xb6k uppvisade genast sitt missn\xc3\xb6je mot den ungerska administrationen. De h\xc3\xa4lsade kejsarens ankomst med att skandera "Slava Jela\xc4\x8di\xc4\x87u!" (\xc3\x84ra \xc3\xa5t Jela\xc4\x8di\xc4\x87!) med h\xc3\xa4nvisning till den kejsartrogne kroatiske banen Josip Jela\xc4\x8di\xc4\x87 som under den ungerska revolutionen \xc3\xa5r 1848 utm\xc3\xa4rkt sig i att kv\xc3\xa4sa ungrarnas uppror. Studenter v\xc3\xa4grade \xc3\xa4ven att passera under \xc3\xa4reb\xc3\xa5gen som i strid med protokollet n\xc3\xa5gra timmar tidigare berikats med en ungersk flagga.\n_START_SECTION_\nFlaggbr\xc3\xa4nningen p\xc3\xa5 Ban Jela\xc4\x8di\xc4\x87s torg\n_START_PARAGRAPH_\nDen 15\xe2\x80\x9316 oktober h\xc3\xb6ll studenterna m\xc3\xb6ten f\xc3\xb6r att komma \xc3\xb6verens om hur de b\xc3\xa4st skulle kunna protestera mot magyariseringspolitiken som f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes av banen och Kroatiskt-ungerska partiet. Studenterna beslutade sig f\xc3\xb6r att br\xc3\xa4nna en ungersk flagga p\xc3\xa5 Zagrebs centrala torg (Ban Jela\xc4\x8di\xc4\x87s torg) i protest. De enades om att flaggan inte fick ha kejserliga insignier och symboler fr\xc3\xa5n den regerande habsburgska dynastin. F\xc3\xb6r att inte st\xc3\xb6ta sig med kejsaren kunde inte Ungerns d\xc3\xa5 officiella flagga anv\xc3\xa4ndas eftersom statsvapnet p\xc3\xa5 flaggan var "kr\xc3\xb6nt" med Stefanskronan. En av studenterna l\xc3\xa4t d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r anlita den lokala 18-\xc3\xa5riga modisten Margareta Mastler att sy en ungersk flagga utan statsvapen som de \xc3\xa4mnade att br\xc3\xa4nna i protestaktionen._NEWLINE_Den 16 oktober var den sista dagen f\xc3\xb6r det kejserliga bes\xc3\xb6ket. Omkring klockan 11 l\xc3\xa4mnade en ceremoniell trupp av studenter universitetet och begav sig i procession till Ban Jela\xc4\x8di\xc4\x87s torg. De trettio fr\xc3\xa4msta studenterna i processionen var galakl\xc3\xa4dda med paradsablar och \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljdes av hundratalet festkl\xc3\xa4dda studenter. Processionen leddes av Vladimir Vidri\xc4\x87 som bar universitetets fana. N\xc3\xa4r de n\xc3\xa5dde Petar Preradovi\xc4\x87s torg tog de ned en serbisk flagga som var hissad vid den serbisk-ortodoxa Kristi f\xc3\xb6rklarings katedral och skanderade att "den ungerska flaggan h\xc3\xb6r hemma i Ungern och den serbiska i Serbien". N\xc3\xa4r kortegen n\xc3\xa5dde Ban Jela\xc4\x8di\xc4\x87s torg samlades studenterna kring Ban Jela\xc4\x8di\xc4\x87s-staty. En av studenterna tog d\xc3\xa5 fram den ungerska flaggan som var indr\xc3\xa4nkt i alkohol f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4ttare ta fyr. Flaggan ant\xc3\xa4ndes och fyra studenter h\xc3\xb6ll upp den brinnande flaggan med sina sablar samtidigt som protestanterna skanderade "\xc5\xbdivio hrvatski kralj Franjo Josip I.!" (Leve den kroatiske kungen Frans Josef I), "Slava Jela\xc4\x8di\xc4\x87u!" (\xc3\x84ra \xc3\xa5t Jela\xc4\x8di\xc4\x87!) och "Abzug Ma\xc4\x91ari!" (Dra er tillbaka ungrare!). Efter att flaggan brunnit upp drog sig studenterna i kortege tillbaka till universitetet.\n_START_SECTION_\nEfterm\xc3\xa4le\n_START_PARAGRAPH_\nEfter flaggbr\xc3\xa4nningen l\xc3\xa4t banen Khuen-H\xc3\xa9derv\xc3\xa1ry gripa de inblandade studenterna. Stjepan Radi\xc4\x87 var bland de f\xc3\xb6rsta att gripas. Han greps omkring klockan 12:30 samma dag. N\xc3\xa4stf\xc3\xb6ljande timmar och dag greps 24 studenter. F\xc3\xb6runders\xc3\xb6kningen var kort och studenterna st\xc3\xa4lldes inf\xc3\xb6r r\xc3\xa4tta redan f\xc3\xb6ljande m\xc3\xa5nad. R\xc3\xa4ttens domare var den kroatiske ungraren Aleksandar Rakodczay som sedermera skulle utses till ban av Kroatien-Slavonien. Den 11 november 1895 stod totalt 53 studenter \xc3\xa5talade vid r\xc3\xa4tten, bland annat f\xc3\xb6r att genom en kollektiv handling ha skapat splittring och oenighet inom staten och st\xc3\xa4llt medborgare mot varandra vilket i enlighet med artikel 302 i strafflagen var ett brott. Studenterna var f\xc3\xb6rtegna under r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen och det framgick aldrig vem som hade gjort vad. I den officiella tidningen Narodne novine fr\xc3\xa5n den 13 november 1895 kungjordes att det under processen framkommit att det var \xc5\xbdigmund Hacker, en juridikstuderande lokal yngling med judisk bakgrund, som hade satt eld p\xc3\xa5 den ungerska flaggan. Den utgjorde f\xc3\xb6r honom en symbol f\xc3\xb6r Storungern och han var stolt \xc3\xb6ver att ha gjort det.   _NEWLINE_Den 19 november 1895 f\xc3\xb6ll domen. Av de \xc3\xa5talade fick Radi\xc4\x87 det h\xc3\xb6gsta straffet, sex m\xc3\xa5naders f\xc3\xa4ngelse, medan merparten av de \xc3\xb6vriga \xc3\xa5talade d\xc3\xb6mdes till tv\xc3\xa5 m\xc3\xa5naders f\xc3\xa4ngelse. Fyra \xc3\xa5talade frik\xc3\xa4ndes. Samtliga \xc3\xa5talade f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds att forts\xc3\xa4tta sina studier vid Zagrebs universitet. Efter frik\xc3\xa4nnandet fortsatte Radi\xc4\x87 d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r sina studier i Prag. Men det dr\xc3\xb6jde inte l\xc3\xa4nge innan han f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds att studera vid Prags universitet, senare \xc3\xa4ven Pests universitet, och det blev d\xc3\xa4refter om\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r honom att studera inom Dubbelmonarkin. \xc3\x85r 1904 grundande han Kroatiska folkliga bondepartiet (Kroatiska bondepartiet f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare) tillsammans med sin bror Antun Radi\xc4\x87. Partiet v\xc3\xa4xte under 1900-talets b\xc3\xb6rjan till en av de mest tongivande och inflytelserika kroatiska partierna.'