b'\n_START_ARTICLE_\nSveriges historia 1809\xe2\x80\x931866\n_START_SECTION_\nEn ny f\xc3\xb6rfattning\n_START_PARAGRAPH_\nTrots de nya maktinnehavarnas skuld i att Sverige 1809 f\xc3\xb6rlorade den finska rikshalvan, tillsammans med \xc3\x85land och en del av V\xc3\xa4sterbotten, \xc3\xa5stadkom 1809 \xc3\xa5rs m\xc3\xa4n en sak p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfattningens omr\xc3\xa5de: 1809 \xc3\xa5rs regeringsform. Tanken var att bygga f\xc3\xb6rfattningen p\xc3\xa5 nationell historisk erfarenhet, som inte varit fr\xc3\xa4mmande f\xc3\xb6r 1719 och 1772 \xc3\xa5rs lagstiftare, men av dessa endast p\xc3\xa5 ett ofullst\xc3\xa4ndigt s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rverkligats. Denna tanke blev nu genomf\xc3\xb6rd med st\xc3\xb6rre insikt och p\xc3\xa5 grundvalen av en genom den gustavianska tidens olyckor vidgad erfarenhet, i det den nya f\xc3\xb6rfattningen fullst\xc3\xa4ndigt byggdes upp p\xc3\xa5 maktdelningsprincipen. D\xc3\xa4rtill bidrog emellertid ocks\xc3\xa5 inflytande av Montesquieus och Siey\xc3\xa8s id\xc3\xa9er, som pekade \xc3\xa5t samma h\xc3\xa5ll som de inhemska erfarenheterna. S\xc3\xa4rskilt r\xc3\xb6jde det av Hans J\xc3\xa4rta f\xc3\xb6rfattade motiverande inledningsmemorialet till regeringsformen Montesquieusk inverkan._NEWLINE_Den nya grundlagen uppst\xc3\xa4llde starka garantier mot kungamaktens missbruk: ett konstitutionellt ansvarigt statsr\xc3\xa5d i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r det 1789 avskaffade riksr\xc3\xa5det, en vart femte \xc3\xa5r sammantr\xc3\xa4dande riksdag med inte bara andel i lagstiftningen och fullst\xc3\xa4ndig beskattningsr\xc3\xa4tt, utan ocks\xc3\xa5 med statsregleringsr\xc3\xa4tt samt en lagf\xc3\xa4st tryckfrihet, men den bevarade \xc3\xa5t en duglig och plikttrogen kung m\xc3\xb6jligheten att s\xc3\xa5som ett aktivt statsorgan verka f\xc3\xb6r rikets b\xc3\xa4sta. Den form som genom detta gavs \xc3\xa5t Sveriges statsliv kom i huvudsak att best\xc3\xa5 under l\xc3\xa5ng tid. Naturligtvis modifierades den n\xc3\xa4r tiderna f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades, men under l\xc3\xa5ng tid hade Sveriges folk m\xc3\xb6jlighet att tillgodose de uppgifter, till vilkas l\xc3\xb6sning f\xc3\xb6rfattningen skall ge ramen, utan att det beh\xc3\xb6vde f\xc3\xb6rslita sina krafter p\xc3\xa5 anskaffandet av en ny s\xc3\xa5dan ram. 1809 \xc3\xa5rs regeringsform kom att best\xc3\xa5 \xc3\xa4nda fram till att den ersattes av 1974 \xc3\xa5rs regeringsform.\n_START_SECTION_\nEn ny \xc3\xa4tt p\xc3\xa5 tronen och union med Norge\n_START_PARAGRAPH_\nDet syntes emellertid till en b\xc3\xb6rjan tvivelaktigt om Sverige skulle kunna uppr\xc3\xa4ttas efter de yttre olyckorna och ur det inre f\xc3\xb6rfallet. Vad som framf\xc3\xb6r allt saknades var en ledande personlighet. En s\xc3\xa5dan erh\xc3\xb6lls, d\xc3\xa5 Karl Johan 1810 valdes till tronf\xc3\xb6ljare. Genom styrkan av sin personlighet ing\xc3\xb6t han ny kraft inom f\xc3\xb6rvaltningen och v\xc3\xa4ckte \xc3\xa5ter till liv nationens tro p\xc3\xa5 sin framtid. I sistn\xc3\xa4mnda h\xc3\xa4nseende hade unionen med Norge 1814, den fr\xc3\xa4msta frukten av hans utrikespolitik, stor betydelse. Av f\xc3\xb6reningen mellan den skandinaviska halv\xc3\xb6ns br\xc3\xb6drafolk v\xc3\xa4ntade man f\xc3\xb6r dem b\xc3\xa5da trygghet och styrka, och detta k\xc3\xa4ndes som en ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r vad som g\xc3\xa5tt f\xc3\xb6rlorat f\xc3\xb6r Sverige genom avskiljandet av den finska riksdelen. Med tiden skulle dock de f\xc3\xb6rhoppningar som kn\xc3\xb6ts vid detta Karl Johans verk visa sig bedr\xc3\xa4gliga, men det beredde dock onekligen b\xc3\xa5da folken f\xc3\xb6rdelar under de 90 \xc3\xa5r den bestod._NEWLINE_Verkningarna av den nationella p\xc3\xa5nyttf\xc3\xb6delsen visade sig inte minst p\xc3\xa5 den materiella och andliga kulturens omr\xc3\xa5den. G\xc3\xb6ta kanal, ett j\xc3\xa4tteverk f\xc3\xb6r sin tid, byggdes klar. Genom 1834 \xc3\xa5rs myntrealisation gjordes slut p\xc3\xa5 den nya f\xc3\xb6rvirring i penningv\xc3\xa4sendet, som den Napoleonska tidens krig v\xc3\xa5llat. F\xc3\xb6rberedd genom den gustavianska vitterheten, om ocks\xc3\xa5 delvis i opposition med denna, inbr\xc3\xb6t den svenska skaldekonstens guld\xc3\xa5lder. En vetenskaplig produktion framtr\xc3\xa4dde som kunde t\xc3\xa4vla med frihetstidens och \xc3\xa5tminstone p\xc3\xa5 det humanistiska omr\xc3\xa5det \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffade den, och genom 1842 \xc3\xa5rs folkskolestadga lades grunden till det svenska folkskolev\xc3\xa4sendets utveckling._NEWLINE_Den tid d\xc3\xa5 Karl XIV Johan som kung (1818-1844) ledde Sveriges \xc3\xb6den, karakteriserades i Europa av motsatsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena mellan frihetsstr\xc3\xa4vanden och den politiska reaktionen, som bland annat tog sig uttryck i Heliga alliansen. Sverige undgick s\xc3\xa5dana brytningar som p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll framkallades av detta. \xc3\x84ven h\xc3\xa4r stod dock ett liberalt och ett konservativt parti mot varandra. Tvisten mellan dem g\xc3\xa4llde likv\xc3\xa4l inte fr\xc3\xa5gan om Sverige skulle vara ett land med konstitutionell frihet. Detta var fastslaget genom 1809 \xc3\xa5rs regeringsform och respekterades \xc3\xa4ven av kungen och de konservativa. Vad den liberala oppositionen bek\xc3\xa4mpade var byr\xc3\xa5kratiska missbruk, som trots allt funnits kvar fr\xc3\xa5n frihetstiden, liksom indragningsmakten. Vidare var de kritiska mot att kungen vid regeringens f\xc3\xb6rande l\xc3\xa4mnade mindre rum \xc3\xa5t den konstitutionella r\xc3\xa5dkammaren \xc3\xa4n som syntes \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mma med f\xc3\xb6rfattningens anda, det s\xc3\xa5 kallade "allenastyrandet", och slutligen att maktf\xc3\xb6rdelningen i 1809 \xc3\xa5rs regeringsform till\xc3\xa4mpades p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som onekligen ibland hindrade fruktb\xc3\xa4rande samverkan mellan kung och riksdag. Det sistn\xc3\xa4mnda ville det liberala partiet bota genom f\xc3\xb6rfattningens utveckling efter parlamentariska riktlinjer, men mot detta reste kungen, underst\xc3\xb6dd av de konservativa, ett best\xc3\xa4mt motst\xc3\xa5nd._NEWLINE_Innerst berodde motsatsen mellan de b\xc3\xa5da partierna p\xc3\xa5 det liberala partiets individualism, som ivrigt bek\xc3\xa4mpades av de konservativa, och av detta fick den viktigaste tvistefr\xc3\xa5gan, den om st\xc3\xa5ndsf\xc3\xb6rfattningens upph\xc3\xa4vande, sin karakt\xc3\xa4r. Vid 1840 \xc3\xa5rs riksdag verkade det som om den liberala oppositionen skulle f\xc3\xa5 \xc3\xb6vertaget. Karl XIV Johan godtog d\xc3\xa5 den s\xc3\xa5 kallade departementalstyrelsen, fast\xc3\xa4n han i detta befarade ett steg i parlamentarisk riktning, men hindrade dock oppositionen att bli herre \xc3\xb6ver regeringsmakten, och ett radikalt representationsf\xc3\xb6rslag, som den lyckats f\xc3\xa5 vilande, f\xc3\xb6ll vid n\xc3\xa4sta riksdag 1844.\n_START_SECTION_\nReformer och skandinavism\n_START_PARAGRAPH_\nOscar I (1844-1859) hyllade i olikhet mot fadern liberala id\xc3\xa9er, men f\xc3\xb6rm\xc3\xa5dde dock inte l\xc3\xb6sa representationsfr\xc3\xa5gan. \xc3\x85tskilliga liberala reformer \xe2\x80\x93 indragningsmaktens upph\xc3\xa4vande, tre\xc3\xa5riga riksdagsperioder, kvinnors lika arvsr\xc3\xa4tt och myndighet, en p\xc3\xa5 initiativ av Oscar I redan under hans kronprinstid ig\xc3\xa5ngsatt human reform av f\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rdsv\xc3\xa4sendet, fattigv\xc3\xa5rdens ordnande, det ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n konservativt h\xc3\xa5ll p\xc3\xa5yrkade avskaffandet av husbehovsbr\xc3\xa4nningen samt l\xc3\xa4ttandet av det merkantilistiska n\xc3\xa4ringstv\xc3\xa5nget, det vill s\xc3\xa4ga avskaffandet av skr\xc3\xa5v\xc3\xa4sendet - genomf\xc3\xb6rdes emellertid under hans regering. Men nu tog den revolution i Sveriges kommunikationsv\xc3\xa4sen sin b\xc3\xb6rjan, som j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbyggandet innebar, och detta drog intresset fr\xc3\xa5n de mera politiska inrikesfr\xc3\xa5gorna._NEWLINE_Karl XIV Johan hade efter sin tronbestigning undvikit inblandning i fr\xc3\xa4mmande l\xc3\xa4nders f\xc3\xb6rvecklingar och till misshag f\xc3\xb6r de liberala s\xc3\xb6kt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r sin fredspolitik genom en anslutning till det reaktion\xc3\xa4ra Ryssland. Oscar I n\xc3\xa4rmade sig i st\xc3\xa4llet v\xc3\xa4stmakterna, vilket var n\xc3\xa4ra att medf\xc3\xb6ra Sveriges deltagande i Krimkriget och resulterade i novembertraktaten. Till skillnad fr\xc3\xa5n Karl XIV Johan sympatiserade Oscar I och hans eftertr\xc3\xa4dare Karl XV (1859-1872) med skandinavismen, men deras av detta starkt p\xc3\xa5verkade utrikespolitik kom dock inte att medf\xc3\xb6ra Sveriges deltagande i vare sig 1848 eller 1864 \xc3\xa5rs danska krig, det schleswig-holsteinska kriget respektive det dansk-tyska kriget 1864.\n_START_SECTION_\nRepresentationsreformens genomf\xc3\xb6rande\n_START_PARAGRAPH_\nKarl XV f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ddes av justitiestatsministern Louis De Geer att \xc3\xa5teruppta den f\xc3\xb6r en tid undanskjutna representationsreformen. Dess l\xc3\xb6sning f\xc3\xb6rbereddes genom 1862 \xc3\xa5rs kommunallagstiftning och 1863 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rordning om allm\xc3\xa4nt kyrkom\xc3\xb6te, och den kom till st\xc3\xa5nd genom antagandet vid 1865 \xc3\xa5rs riksdag av Louis De Geers f\xc3\xb6rslag till en p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5kammarsystem och riksdag varje \xc3\xa5r grundad riksdagsordning. De fyra st\xc3\xa5nden ersattes d\xc3\xa5 med tv\xc3\xa5kammarriksdagen och den \xc3\xa4ldre riksdagsordningen upph\xc3\xa4vdes d\xc3\xa4rmed.'