b'\n_START_ARTICLE_\nTross\xc3\xb6-Kalv\xc3\xb6-Lind\xc3\xb6\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96arna har varit bebodda sedan l\xc3\xa5ng tid tillbaka och man k\xc3\xa4nner fr\xc3\xa5n tingsprotokoll till \xc3\xa4garnas namn fr\xc3\xa5n senare delen av 1400-talet och fram till idag. De tidigaste k\xc3\xa4nda kalv\xc3\xb6bornas namn finns bevarade i r\xc3\xa4ttsliga dokument fr\xc3\xa5n en strid om \xc3\xa4gander\xc3\xa4tten till marken p\xc3\xa5 Kalv\xc3\xb6._NEWLINE_Hamnmagasinen vid stranden vid Lind\xc3\xb6 by anv\xc3\xa4ndes fram till b\xc3\xb6rjan av 1900-talet f\xc3\xb6r fiskf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning. Under andra v\xc3\xa4rldskriget smugglades vapen och mat fr\xc3\xa5n magasinen p\xc3\xa5 Lind\xc3\xb6 till norska motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen._NEWLINE_Vid Kalv\xc3\xb6 by finns en labyrint av utlagda stenar, en s\xc3\xa5 kallad trelleborg, eller som h\xc3\xa4r p\xc3\xa5 Kalv\xc3\xb6 kallad "Trinnebergs slott".\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nDen mellersta \xc3\xb6n, Kalv\xc3\xb6, har haft den st\xc3\xb6rsta befolkningen. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning har inv\xc3\xa5narna f\xc3\xa5tt genom fiske, jordbruk och fraktfart. Fram till och med en bit in p\xc3\xa5 1700-talet fanns det lotsar p\xc3\xa5 \xc3\xb6n. N\xc3\xa4r skolan \xc3\xb6ppnades 1909 p\xc3\xa5 Kalv\xc3\xb6 fanns 18 elever. Skolan st\xc3\xa4ngdes i b\xc3\xb6rjan av 1950-talet. Under 1950-talet fanns det fortfarande ett 20-tal yrkesfiskare som hade sin hemmahamn p\xc3\xa5 Kalv\xc3\xb6._NEWLINE_Befolkningsutveckling: 1930: cirka 80 inv, 1960: cirka 40, 2001: 14 och 2005: 10. I b\xc3\xb6rjan av 2000-talet har s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Kalv\xc3\xb6 och Tross\xc3\xb6 fortfarande en fast befolkning medan Lind\xc3\xb6 \xc3\xa4r bebodd endast sommartid.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4gen\n_START_PARAGRAPH_\nTv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver \xc3\xb6arna, fr\xc3\xa5n Tross\xc3\xb6s syd\xc3\xb6stra udde, Roparesten, till Lind\xc3\xb6 och sundet mot Res\xc3\xb6 finns en 5 km l\xc3\xa5ng bilv\xc3\xa4g. V\xc3\xa4gen anlades som n\xc3\xb6dhj\xc3\xa4lpsarbete i b\xc3\xb6rjan av 1930-talet. Det fanns diskussioner om bilf\xc3\xa4rja eller bro vid sundet mot Havstenssund, men n\xc3\xa4r avfolkningen av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden accelererade, strax efter att v\xc3\xa4gen f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llts, s\xc3\xa5 upph\xc3\xb6rde all diskussion att knyta samman \xc3\xb6v\xc3\xa4gen med det nationella v\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet. Endast vid n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 tillf\xc3\xa4llen som milit\xc3\xa4r\xc3\xb6vningar och st\xc3\xb6rre strandst\xc3\xa4dningskampanjer har bilar f\xc3\xa4rdats p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen. V\xc3\xa4gen \xc3\xa4r idag en utm\xc3\xa4rkt vandrings- och cykelled. Som kuriosa kan n\xc3\xa4mnas att V\xc3\xa4gverkets broschyr \xe2\x80\x9dVintergatan\xe2\x80\x9d, flera \xc3\xa5r under 2000-talet, genom f\xc3\xa4rgmarkering angett att vinterv\xc3\xa4gh\xc3\xa5llning genomf\xc3\xb6rs ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen mellan Tross\xc3\xb6 och Lind\xc3\xb6. V\xc3\xa4gen \xc3\xa4r fortfarande formellt klassad som l\xc3\xa4nsv\xc3\xa4g med nummer O 1188.\n_START_SECTION_\nNatur\n_START_PARAGRAPH_\nKlimat och jordm\xc3\xa5n (tunna jordlager, sand och kalkrika avlagringar) g\xc3\xb6r att floran p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna \xc3\xa4r mycket speciell och artrik. P\xc3\xa5 Lind\xc3\xb6 finns sl\xc3\xa5tter\xc3\xa4ngar som fortfarande h\xc3\xa4vdas. Unika arter \xc3\xa4r bland annat ostron\xc3\xb6rt, strandvete, kostertistel och flera orkid\xc3\xa9arter._NEWLINE_\xc3\x84ven f\xc3\xa5gellivet \xc3\xa4r speciellt. V\xc3\xa4stsidans marina karakt\xc3\xa4r kombinerat med \xc3\xb6stsidans leror samt de h\xc3\xa4vdade markerna ger en stor artvariation. Som exempel finns h\xc3\xa4ckande h\xc3\xb6ks\xc3\xa5ngare._NEWLINE_\xc3\x96arna \xc3\xa4r idag till st\xc3\xb6rsta delen ett naturreservat med samma namn.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nTross\xc3\xb6 kan ha f\xc3\xa5tt sitt namn av det bohusl\xc3\xa4nska "tross" som betyder multnat tr\xc3\xa4, kvistar, stubbar och dylikt.'