b'\n_START_ARTICLE_\nPherkad\n_START_SECTION_\nNomenklatur\n_START_PARAGRAPH_\nGamma Ursae Minoris har det traditionella namnet Pherkad, som kommer fr\xc3\xa5n det arabiska \xd9\x81\xd8\xb1\xd9\x82\xd8\xaf farqad "kalven", kort f\xc3\xb6r a\xe1\xb8\xabfa al farkadayn "den svaga av de tv\xc3\xa5 kalvarna", det vill s\xc3\xa4ga Pherkad och Kochab (hela namnet Ahfa al Farkadain anv\xc3\xa4nds traditionellt f\xc3\xb6r Zeta Ursae Minoris). Gamma Ursae Minoris kallades f\xc3\xb6r det mesta Pherkad Major f\xc3\xb6r att skilja det fr\xc3\xa5n Pherkad Minor (11 Ursae Minoris). \xc3\x85r 2016 organiserade Internationella astronomiska unionen en arbetsgrupp f\xc3\xb6r stj\xc3\xa4rnnamn (WGSN) med uppgift att katalogisera och standardisera riktiga namn f\xc3\xb6r stj\xc3\xa4rnor. WGSN:s fastst\xc3\xa4llde i augusti 2016 namnet Pherkad f\xc3\xb6r Gamma Ursae Minoris, vilket nu ing\xc3\xa5r i listan \xc3\xb6ver IAU-godk\xc3\xa4nda stj\xc3\xa4rnnamn._NEWLINE_P\xc3\xa5 kinesiska \xc3\xa4r \xe5\x8c\x97\xe6\xa5\xb5 (B\xc4\x9bi J\xc3\xad), Nordpolen, en del av stj\xc3\xa4rnhimlen best\xc3\xa5ende av Pherkad, Kochab, 5 Ursae Minoris, 4 Ursae Minoris och Epsilon 1694. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r Pherkad sj\xc3\xa4lv k\xc3\xa4nd som \xe5\x8c\x97\xe6\xa5\xb5\xe4\xb8\x80 (B\xc4\x9bi J\xc3\xad y\xc4\xab), Nordpolens f\xc3\xb6rsta stj\xc3\xa4rna.\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nGamma Ursae Minoris \xc3\xa4r en bl\xc3\xa5 till vit j\xc3\xa4ttestj\xc3\xa4rna av spektralklass A2 II-III. Den har en radie som \xc3\xa4r ca 15 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n solens och uts\xc3\xa4nder ca 1\xc2\xa0100 g\xc3\xa5nger mera energi \xc3\xa4n solen fr\xc3\xa5n dess fotosf\xc3\xa4r vid en effektiv temperatur p\xc3\xa5 ca 8\xc2\xa0300 K. Den klassificeras som en skalstj\xc3\xa4rna som har en omgivande skiva av gas vid stj\xc3\xa4rnans ekvator, vilket kan orsaka att den varierar i magnitud.'