b'\n_START_ARTICLE_\nVasilij Veresjtjagin\n_START_PARAGRAPH_\nVasilij Vasiljevitj Veresjtjagin (ryska: \xd0\x92\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x92\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x92\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x89\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xbd), f\xc3\xb6dd 26 oktober 1842 i Tjerepovets, guvernementet Novgorod, d\xc3\xb6d 13 april 1904 vid Port Arthur, var en rysk m\xc3\xa5lare.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nVeresjtjagin var i sin ungdom sj\xc3\xb6officer, studerade m\xc3\xa5leri i Sankt Petersburg och f\xc3\xb6r Jean-L\xc3\xa9on G\xc3\xa9r\xc3\xb4me i Paris fr\xc3\xa5n 1864, deltog i ryska f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get i Turkestan 1867\xe2\x80\x9369, studerade i M\xc3\xbcnchen 1871\xe2\x80\x9373, reste i Indien 1874\xe2\x80\x9376 och Palestina, bodde \xc3\xa5ter i Paris, till dess Rysslands krig mot Osmanska riket 1877 lockade honom till krigssk\xc3\xa5deplatsen. Han var med vid Sjipkapasset och Plevna. Vid \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen av Donau blev han sv\xc3\xa5rt s\xc3\xa5rad. Sedan han tillfrisknat, intr\xc3\xa4dde han i general Josif Gurkos svit och begav sig efter vapenstillest\xc3\xa5ndet till Paris. \xc3\x85r 1892 bosatte han sig i Moskva._NEWLINE_I Sankt Petersburg hade Veresjtjagin utst\xc3\xa4llt skildringar fr\xc3\xa5n kriget i Turkestan, vilka nu utg\xc3\xb6r en s\xc3\xa4rskild del av museet i Moskva. \xc3\x85r 1880 f\xc3\xb6ranstaltade han en utst\xc3\xa4llning i Paris, d\xc3\xa4r hans tavlor, krigsscener fr\xc3\xa5n Turkestan och Balkankriget, landskap och folklivsbilder fr\xc3\xa5n Indien, Tibet och Kashmir samt fr\xc3\xa5n Himalaya, v\xc3\xa4ckte uppseende. Sedan upprepades dylika utst\xc3\xa4llningar flerst\xc3\xa4des, v\xc3\xa5ren 1887 i Stockholm._NEWLINE_Veresjtjagin vann ett sensationellt rykte framf\xc3\xb6r allt som krigets m\xc3\xa5lare. Han gav helt objektiva framst\xc3\xa4llningar av vad han iakttagit, skildrade massuppoffring, plikttrohet, stum underkastelse, bilder, som verkade gripande och avskr\xc3\xa4ckande genom sin brutala uppriktighet. Motivet har mera att betyda \xc3\xa4n det m\xc3\xa5leriska inneh\xc3\xa5llet. Bland tavlor av denna art \xc3\xa4r V\xc3\xa4gen till Plevna, kantad av ihj\xc3\xa4lfrusna soldater, Allt lugnt i Sjipkapasset (en \xc3\xb6versn\xc3\xb6ad f\xc3\xa4ltpost), Turkiskt lasarett och Stupade (en pr\xc3\xa4st l\xc3\xa4ser b\xc3\xb6ner \xc3\xb6ver den gemensamma graven). Till samma omr\xc3\xa5de h\xc3\xb6r Nihilistavr\xc3\xa4ttningen och Indiska upprorsm\xc3\xa4ns avr\xc3\xa4ttning av engelsm\xc3\xa4nnen._NEWLINE_Veresjtjagin m\xc3\xa5lade \xc3\xa4ven landskap, etnografiska figurer och arkitekturbilder fr\xc3\xa5n Indien, Orienten och Ryssland, bland annat Salomos mur, P\xc3\xa4rlmosk\xc3\xa9n i Agra och Kreml, dessutom folktyper och landskap fr\xc3\xa5n Palestina, ibland i f\xc3\xb6rbindelse med skildringar ur den heliga historien. P\xc3\xa5 1890-talet m\xc3\xa5lade han en f\xc3\xb6ljd bilder ur Napoleon I:s f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g i Ryssland. Han var verksam \xc3\xa4ven som f\xc3\xb6rfattare till ungdomsminnen, reseskildringar, konstbroschyrer och en roman, Krigskorrespondenten. Han omkom d\xc3\xa5 slagskeppet "Petropavlovsk" styrde in i ett japanskt minf\xc3\xa4lt utanf\xc3\xb6r Port Arthur.'