b'\n_START_ARTICLE_\nKapstrandskata\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nKapstrandskatan \xc3\xa4r en helsvart 42\xe2\x80\x9345 centimeter l\xc3\xa5ng strandskata med r\xc3\xb6drosa ben, r\xc3\xb6tt \xc3\xb6ga och en kraftig orange r\xc3\xb6d n\xc3\xa4bb. Den \xc3\xa4r mycket lik svarta strandskator i Sydamerika och Australasien, men har m\xc3\xb6rkare ovansida \xc3\xa4n de f\xc3\xb6rra och mycket kortare n\xc3\xa4bb \xc3\xa4n de senare. K\xc3\xb6nen \xc3\xa4r i princip lika, honan n\xc3\xa5got st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n hanen och med n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ngre n\xc3\xa4bb.\n_START_SECTION_\nUtbredning och systematik\n_START_PARAGRAPH_\nKapstrandskatan \xc3\xa4r en stannf\xc3\xa5gel som ses utmed kusten i s\xc3\xb6dra Afrika, fr\xc3\xa5n L\xc3\xbcderitz i Namibia till Mazeppa Bay i sydafrikanska \xc3\x96stra Kapprovinsen. Tillf\xc3\xa4lligtvis har den p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats i Angola och Mo\xc3\xa7ambique. Den behandlas som monotypisk, det vill s\xc3\xa4ga att den inte delas in i n\xc3\xa5gra underarter, men den idag utd\xc3\xb6da arten kanariestrandskata kategoriserades tidigare som underart till kapstrandskata.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nKapstrandskatan lever huvudsakligen p\xc3\xa5 mollusker som musslor och sk\xc3\xa5lsn\xc3\xa4ckor, men har ocks\xc3\xa5 setts ta havsborstmaskar, insekter, och m\xc3\xb6jligen \xc3\xa4ven fisk . F\xc3\xa5geln h\xc3\xa4ckar i en uppskrapad grop i sand eller klappersten 30 meter ovan vattenlinjen. Honan l\xc3\xa4gger tv\xc3\xa5, ibland ett eller tre, \xc3\xa4gg som ruvas av b\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen i 27\xe2\x80\x9339 dagar. Liksom andra vadare kan ungarna l\xc3\xa4mna boet direkt efter kl\xc3\xa4ckning, men \xc3\xa4r flygga f\xc3\xb6rst 38 dagar senare. H\xc3\xa4ckningsframg\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre p\xc3\xa5 utliggande \xc3\xb6ar d\xc3\xa4r predatorerna \xc3\xa4r f\xc3\xa4rre och st\xc3\xb6rningarna mindre.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n att tidigare ha kategoriserats som n\xc3\xa4ra hotad bed\xc3\xb6mer internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN sedan 2017 populationen som  livskraftig. V\xc3\xa4rldspopulationen \xc3\xa4r relativt liten och uppskattas till 6.670 individer. Tack vare naturv\xc3\xa5rdsinsatser verkar populationen dock \xc3\xb6ka. St\xc3\xb6rsta hoten mot arten \xc3\xa4r hundattacker, st\xc3\xb6rningar fr\xc3\xa5n terr\xc3\xa4ngfordon och predation av ungar och \xc3\xa4gg fr\xc3\xa5n kelptrut (Larus dominicanus).\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5gelns vetenskapliga artnamn hedrar Christian Horace B\xc3\xa9n\xc3\xa9dict Alfred Moquin-Tandon (1804-1863), fransk ornitolog, malakolog och samlare.'