b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x84dell\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84dell\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d, \xc3\xa4ven \xc3\xa4dla l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d eller \xc3\xa4dell\xc3\xb6v, \xc3\xa4r l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d vars tr\xc3\xa4slag \xc3\xa4r s\xc3\xa4rskilt ekonomiskt och ekologiskt v\xc3\xa4rdefulla och har sn\xc3\xa4va krav p\xc3\xa5 omgivningen f\xc3\xb6r att frodas. De f\xc3\xa5r ofta stora kronor och planteras \xc3\xa4ven ofta som v\xc3\xa5rdtr\xc3\xa4d. \xc3\x84dell\xc3\xb6vtr\xc3\xa4den i Sverige \xc3\xa4r enligt lag de inhemska arterna alm, ask, avenbok, bok, ek, f\xc3\xa5gelb\xc3\xa4r (k\xc3\xb6rsb\xc3\xa4r), lind och l\xc3\xb6nn.\n_START_SECTION_\nEkonomi kring \xc3\xa4dell\xc3\xb6v\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 \xc3\xa4dell\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d generellt har en l\xc3\xa4ngre omloppstid och h\xc3\xb6gre omkostnader \xc3\xa4n gran v\xc3\xa4ljer m\xc3\xa5nga skogsbrukare i s\xc3\xb6dra Sverige att plantera det senare. F\xc3\xb6r att stimulera skogsbrukare att plantera \xc3\xa4dell\xc3\xb6v utg\xc3\xa5r ett statligt bidrag p\xc3\xa5 25 000 \xe2\x80\x93 30 000 kronor per hektar._NEWLINE_\xc3\x84dell\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d st\xc3\xa5r \xc3\xa4ven stadigare \xc3\xa4n gran, vilket bland annat orkanen Gudrun och orkanen Per visat. Det statliga \xc3\xa5terplanteringsst\xc3\xb6det var betydligt h\xc3\xb6gre om man planterade l\xc3\xb6vskog efter Gudrun ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r barrskog, men trots detta \xc3\xa4r det gran\xc3\xa5terplantering som dominerar ._NEWLINE_Tidigare har \xc3\xa4dell\xc3\xb6vtr\xc3\xa4 varit viktiga ekonomiska resurser f\xc3\xb6r sina egenskaper. Av avenbok, som \xc3\xa4r det h\xc3\xa5rdaste och tyngsta tr\xc3\xa4slaget i Sverige, tillverkades valsar, alm var oaptitligt f\xc3\xb6r grisar och h\xc3\xa4star och anv\xc3\xa4ndes d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r till stall- och b\xc3\xa5svirke. Sveriges mjukaste l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4slag, lind, l\xc3\xa4mpade sig bra till att forma bland annat slevar och tallrikar.\n_START_SECTION_\nFlygbildstolkning av \xc3\xa4dell\xc3\xb6v\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 flygfotografier kan man tydligt utskilja \xc3\xa4dell\xc3\xb6v fr\xc3\xa5n \xc3\xb6vriga l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d, d\xc3\xa5 kronstorleken p\xc3\xa5 \xc3\xa4dell\xc3\xb6v \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n triviall\xc3\xb6v och inte har hopflytande kronor som sumpskogens l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d. Med hj\xc3\xa4lp av IR-f\xc3\xa4rgfotografier kan man \xc3\xa4ven avg\xc3\xb6ra st\xc3\xa5ndorten och f\xc3\xa5 en ledtr\xc3\xa5d om vilka tr\xc3\xa4d det \xc3\xa4r man ser. Ask v\xc3\xa4xer g\xc3\xa4rna d\xc3\xa4r det \xc3\xa4r mycket fuktigt och ek p\xc3\xa5 frisk, v\xc3\xa4ldr\xc3\xa4nerad mark med h\xc3\xb6g n\xc3\xa4ringshalt, men \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 h\xc3\xa4llmark. Boken har finkornig jord som enda krav och de andra arterna vill ha friska och n\xc3\xa4ringsrika marker._NEWLINE_Ekar k\xc3\xa4nns igen p\xc3\xa5 den stora kronan med f\xc3\xa5, stora grenar. Detta syns tydligast p\xc3\xa5 solit\xc3\xa4ra ekar, men \xc3\xa4ven i ett skogsbest\xc3\xa5nd brukar de bli st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n omgivande tr\xc3\xa4d, s\xc3\xa5som bj\xc3\xb6rk eller hassel. Kronans form \xc3\xa4r oregelbunden och liknar en bomullstuss. I rena ekbest\xc3\xa5nd brukar krontaket f\xc3\xa5 en v\xc3\xa5gig form. F\xc3\xa4rgen \xc3\xa4r rosa-r\xc3\xb6d i IR-flygbilder, n\xc3\xa4r bladen slagit ut._NEWLINE_Bokar \xc3\xa4r sv\xc3\xa5ra att k\xc3\xa4nna igen n\xc3\xa4r de st\xc3\xa5r ensamma, men en bokskog ger ett platt, j\xc3\xa4mnt och sammetsliknande utseende, med samma f\xc3\xa4rgton som eken._NEWLINE_Asken liknar eken och kan \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med andra \xc3\xa4dell\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d. F\xc3\xb6rutom skillnaden i st\xc3\xa5ndort har asken fler och tunnare grenar \xc3\xa4n ek och har \xc3\xa4ven en skarpare avgr\xc3\xa4nsad och mer regelbunden krona. Den har \xc3\xa4ven senare l\xc3\xb6vsprickning \xc3\xa4n ek, s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren \xc3\xa4r asken fortfarande bl\xc3\xa5aktig i IR-flygbilder n\xc3\xa4r eken b\xc3\xb6rjar bli rosa._NEWLINE_\xc3\x96vriga l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d \xc3\xa4r sv\xc3\xa5ra att artbest\xc3\xa4mma med flygbilder och m\xc3\xa5ste oftast karteras fr\xc3\xa5n marken.\n_START_SECTION_\nEkologisk betydelse\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84dell\xc3\xb6vskog \xc3\xa4r den mest artrika skogstypen i Sverige, s\xc3\xa4rskilt om den varit \xc3\xa4dell\xc3\xb6vskog under en l\xc3\xa5ng tidsperiod. R\xc3\xb6d glada, stenkn\xc3\xa4ck och skogsduva \xc3\xa4r f\xc3\xa5glar som s\xc3\xa4rskilt trivs i \xc3\xa4dell\xc3\xb6vskogen. I gamla \xc3\xa4dell\xc3\xb6vtr\xc3\xa4d, fr\xc3\xa4mst ek, trivs m\xc3\xa5nga insekter, d\xc3\xa4ribland m\xc3\xa5nga vedlevande skalbaggar. Ollonen fr\xc3\xa5n bok och ek \xc3\xa4r n\xc3\xa4ringsrika och \xc3\xa4ts av bland annat kron- och dovhjort, vildsvin, skogsm\xc3\xb6ss, n\xc3\xb6tskrikor och bergfinkar.'