b'\n_START_ARTICLE_\nTulenheimokommitt\xc3\xa9n\n_START_PARAGRAPH_\nTulenheimokommitt\xc3\xa9n var en kommitt\xc3\xa9 som tillsattes 19 juli 1919 i Finland f\xc3\xb6r utarbetande av f\xc3\xb6rslag till sj\xc3\xa4lvstyrelse f\xc3\xb6r l\xc3\xa4nen, f\xc3\xb6rvaltningsdomstolar i l\xc3\xa4gre instanser samt nyreglering av den nuvarande l\xc3\xa4nsindelningen och l\xc3\xa4nsf\xc3\xb6rvaltning._NEWLINE_Till ordf\xc3\xb6rande i denna kommitt\xc3\xa9 har Statsr\xc3\xa5det kallat Antti Tulenheimo och till dess medlemmar Karl Ottelin, K.U. Chydenius, Eric von Rettig, Juho Koivisto och K.E Linna. Kommitt\xc3\xa9n fick en mycket stor betydelse i framtagandet av \xc3\x85lands sj\xc3\xa4lvstyrelselag n\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader senare.\n_START_SECTION_\nKommitt\xc3\xa9ns inriktning \xc3\xa4ndras\n_START_PARAGRAPH_\nDen 26 september 1919 h\xc3\xb6ll Frankrikes konseljpresident Clemenceau ett tal i deputeradekammaren d\xc3\xa4r han uttalade f\xc3\xb6rhoppningar att fredskongressen skulle \xc3\xa5stadkomma \xc3\x85lands \xc3\xa5terf\xc3\xb6rening med Sverige. Han gjorde det i samband med att han uttalade sig om att Norge skulle f\xc3\xa5 Spetsbergen och Danmark \xc3\xa5terf\xc3\xa5 Slesvig. Detta spred sig blixtsnabbt till \xc3\x85landsr\xc3\xb6relsen och man ber\xc3\xa4ttade den glada nyheten d\xc3\xa5 landstinget hade m\xc3\xb6te tv\xc3\xa5 dagar senare i Folkh\xc3\xb6gskolan i Finstr\xc3\xb6m._NEWLINE_Clemenceaus uttalande var den \xc3\xb6ppning som \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n hade v\xc3\xa4ntat p\xc3\xa5. De i den finska regeringen som inte var mogna f\xc3\xb6r att ta fram n\xc3\xa5gon speciall\xc3\xb6sning f\xc3\xb6r \xc3\x85land var nu rej\xc3\xa4lt sk\xc3\xa4rrade. \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n blev kallade med mycket kort varsel till ett m\xc3\xb6te med representanter fr\xc3\xa5n utrikesministeriet och regeringen den 1 oktober 1919. Det var professorerna E.N. Set\xc3\xa4l\xc3\xa4 och Rafael Erich som \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n samtalade med._NEWLINE_Detta m\xc3\xb6te resulterade att Erich och Set\xc3\xa4l\xc3\xa4 beg\xc3\xa4rde att finska president St\xc3\xa5hlberg skulle, via Carl Enckell, beg\xc3\xa4ra uppskov g\xc3\xa4llande \xc3\x85landsfr\xc3\xa5gans beslut i och med att man fr\xc3\xa5n finl\xc3\xa4ndska regering skulle ta fram ett nytt \xc3\x85landsprogram f\xc3\xb6r att tillgodose \xc3\xa5l\xc3\xa4nningarnas \xc3\xb6nskem\xc3\xa5l. Arthur Tollet fick tr\xc3\xa4ffa Finlands president St\xc3\xa5hlberg f\xc3\xb6ljande dag. Presidenten tog till sig argumenten fr\xc3\xa5n \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n. .\n_START_SECTION_\nLagf\xc3\xb6rslaget skall godk\xc3\xa4nnas i Finlands riksdag\n_START_PARAGRAPH_\nUnder vintern och v\xc3\xa5ren 1920 f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte man fr\xc3\xa5n regeringsh\xc3\xa5ll driva igenom den \xc3\x85l\xc3\xa4ndska sj\xc3\xa4lvstyrelselagen, men det gick tr\xc3\xb6gt. I mars 1920 byttes den sittande regeringen ut och ersattes av finska regeringen Erich, dvs d\xc3\xa5 hade professor Rafael Erich som \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n haft m\xc3\xb6te med den 1 oktober f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende \xc3\xa5r blivit finsk statsminister. Lagen godk\xc3\xa4ndes av den finska riksdagen i maj 1920.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xa4lvstyrelselagen presenteras f\xc3\xb6r \xc3\xa5l\xc3\xa4nningarna\n_START_PARAGRAPH_\nDen 4 juni 19 hade statsminister Rafael Erich sammankallat alla \xc3\xa5l\xc3\xa4ndska kommunalfullm\xc3\xa4ktigen till ett storm\xc3\xb6te kl.4 p\xc3\xa5 eftermiddagen. P\xc3\xa5 det m\xc3\xb6tet presenterade statsministern \xc3\x85lands sj\xc3\xa4lvstyrelselag. Dock steg n\xc3\xa4stan samtliga kommunaldelegater upp och l\xc3\xa4mnade lokalen i protest._NEWLINE_Dagen efter arresterades ledarna i \xc3\x85landsr\xc3\xb6relsen Julius Sundblom och Carl Bj\xc3\xb6rkman. Johannes Eriksson klarade sig undan arrestering tack vare att han var kvar i Stockholm. Med en g\xc3\xa5ng hade nu \xc3\x85landsfr\xc3\xa5gan g\xc3\xa5tt fr\xc3\xa5n att ha varit en mindre viktig angel\xc3\xa4genhet till att vara av h\xc3\xb6g prioritet. Storbritannien kr\xc3\xa4vde nu att Nationernas f\xc3\xb6rbund skulle ta upp fr\xc3\xa5gan. Fr\xc3\xa5n Erik Palmstiernas perspektiv var det bra s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge \xc3\xa5l\xc3\xa4nningarna satt i f\xc3\xa4ngelse. Motvilligt tyckte \xc3\xa4ven Johannes Eriksson det. Han sade till Palmstierna: \xe2\x80\x9cGud hj\xc3\xa4lps min syndiga sj\xc3\xa4l, det vore f\xc3\xb6r saken b\xc3\xa4st om Bj\xc3\xb6rkman och Sundblom h\xc3\xb6lls kvar av finnarna\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xa4lvstyrelselagen antas av \xc3\xa5l\xc3\xa4nningarna\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85landsfr\xc3\xa5gan togs nu upp av Nationernas f\xc3\xb6rbund. \xc3\x85landsr\xc3\xb6relsen och svenskarna ville att \xc3\x85land skulle h\xc3\xb6ra till Sverige och p\xc3\xa5 andra sidan stod \xc3\x85landskommitt\xc3\xa9n och finl\xc3\xa4ndarna som ville att \xc3\x85land skulle vara sj\xc3\xa4lvstyrande men h\xc3\xb6ra till Finland. Efter att en juridisk kommission (september 1920) och tre utsedda rapport\xc3\xb6rer (oktober 1920 - maj 1921) utrett fr\xc3\xa5gan s\xc3\xa5 beslutade Nationernas f\xc3\xb6rbund efter anpassningar att \xc3\x85land skulle vara sj\xc3\xa4lvstyrt och h\xc3\xb6ra till Finland._NEWLINE_\xc3\x85l\xc3\xa4nningarna accepterade om \xc3\xa4n motvilligt sj\xc3\xa4lvstyrelsen och ett \xc3\xa5r senare skedde det f\xc3\xb6rsta lagliga landstingsvalet p\xc3\xa5 \xc3\x85land.'