b'\n_START_ARTICLE_\nMedier i USA\n_START_PARAGRAPH_\nMedier i USA utg\xc3\xb6rs fr\xc3\xa4mst av TV, radio, tidskrifter och webbplatser._NEWLINE_Pressfriheten i USA garanteras i grundlagen och massmedierna \xc3\xa4r frist\xc3\xa5ende fr\xc3\xa5n staten.  I USA finansieras de flesta massmedier till stor del med reklam och de \xc3\xa4gs av privata f\xc3\xb6retag. Det enda undantaget \xc3\xa4r National Public Radio (NPR) och Public Broadcasting Service (PBS) som drivs utan vinstsyfte och kan liknas vid europeiska public service-bolag. _NEWLINE_USA har genomg\xc3\xa5tt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar inom medielandskapet fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 2000 och fram\xc3\xa5t. Det \xc3\xa4r en ny teknik inom IT-sektorn som fr\xc3\xa4mst har f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrat r\xc3\xa5dande aff\xc3\xa4rsmodeller och konsumtionsm\xc3\xb6nster.\n_START_SECTION_\nDagspressen\n_START_PARAGRAPH_\nDe senaste \xc3\xa5ren har dagspressen i USA varit inne i en accelererande kris. Under andra halvan av 00-talet f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rrande finanskrisen problemen inom tidningsbranschen, vilket resulterade i konkurser och nedlagda tidningar. Sammanslagningar, nedsk\xc3\xa4rningar och minskad utgivningsfrekvens har varit f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till l\xc3\xb6sningar av detta. Antalet dagstidningar i USA \xc3\xa5r 2013 var cirka 1350, vilket var ungef\xc3\xa4r hundra f\xc3\xa4rre \xc3\xa4n vad som fanns \xc3\xa5r 2002. _NEWLINE_USA:s stora kvalitetstidningar har en avg\xc3\xb6rande roll f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4llsdebatt och politik, \xc3\xa4ven om de har relativt begr\xc3\xa4nsad spridning. Det \xc3\xa4r m\xc3\xa5nga bed\xc3\xb6mare som anser att utvecklingen av tidningar p\xc3\xa5 internet \xc3\xa4r ett stort demokratiproblem. D\xc3\xa5 det blir allt fler st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der som saknar en dagstidning och redaktioner sk\xc3\xa4rs ned s\xc3\xa5 minskar bevakningen av den politiska makten.\n_START_SECTION_\nTelevisionen\n_START_PARAGRAPH_\nTV-marknaden i USA har l\xc3\xa4nge dominerats av tre stora n\xc3\xa4tverk: American Broadcasting Company (ABC), Columbia Broadcasting System (CBS) och National Broadcasting Company (NBC). De har haft en dominerande roll f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de nyhetsf\xc3\xb6rmedlingen och utbudet av underh\xc3\xa5llningsprogram. Dock har kabel- och satellit-TV minskat deras dominans drastiskt. Antalet unga amerikaner som tittar p\xc3\xa5 de lokala kanalerna har sjunkit de senaste \xc3\xa5ren, de kommersiella TV-stationerna har tappat mer \xc3\xa4n h\xc3\xa4lften av sina tittare sedan \xc3\xa5r 1980 n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller nyhetss\xc3\xa4ndningar. Detta \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 grund av den dominerande kabelkanalen Fox News, \xc3\xa4gd av mediemogulen Rupert Murdoch. Kanalen har kritiserats och anses vara subjektiv och ha republikanska orienterade \xc3\xa5siktsprogram och nyhetsinslag. _NEWLINE_I USA finns det s\xc3\xa5 kallade Public Broadcasting Service (PBS) som \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r som Sveriges public service-program. Det \xc3\xa4r ett allm\xc3\xa4nnyttigt televisionsbolag. N\xc3\xa4tverket finansieras av donationer fr\xc3\xa5n privatpersoner, organisationer och f\xc3\xb6retag som frivilligt sk\xc3\xa4nker pengar. I PBS-programmen i USA ligger fokus p\xc3\xa5 nyheter, vetenskap, samh\xc3\xa4lle, kultur och independentfilmer._NEWLINE_Utbudet av kabel-TV \xc3\xa4r gigantiskt. Det finns inte bara kommersiella utan \xc3\xa4ven ett stort antal kanaler med politisk eller religi\xc3\xb6s inriktning. Cirka 90\xc2\xa0% av de amerikanska hush\xc3\xa5llen har tillg\xc3\xa5ng till kabel- eller satellit-TV.\n_START_SECTION_\nRadio\n_START_PARAGRAPH_\nI USA finns cirka 10\xc2\xa0000 kommersiella radiostationer samt en del icke kommersiella stationer d\xc3\xa4r m\xc3\xa5nga \xc3\xa4r sammanknutna i n\xc3\xa4tverket National Public Radio (NPR).  NPR:s radiostationer skiljer sig fr\xc3\xa5n de flesta kommersiella kanalerna, de \xc3\xa4r allm\xc3\xa4nnyttiga radion\xc3\xa4tverk. De spelar seri\xc3\xb6s musik, har kommenterande program och underh\xc3\xa5llning. NPR finansieras genom sponsring, lyssnarinsamlingar samt avgifter fr\xc3\xa5n medlemsstationerna. Dessa radiokanaler har dock sv\xc3\xa5rare att f\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga lyssnare om man j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r med deras kommersiella konkurrenter. _NEWLINE_Det \xc3\xa4r allt fler som b\xc3\xb6rjar att lyssna p\xc3\xa5 radio via internet och de flesta stationerna har \xc3\xa4ven en verksamhet p\xc3\xa5 webben. _NEWLINE_Radiomediet \xc3\xa4r viktigt f\xc3\xb6r USA:s informationsverksamhet i utlandet. Voice of America, som \xc3\xa4r statligt kontrollerat, har stationer i flera l\xc3\xa4nder och \xc3\xa4r betydelsefullt f\xc3\xb6r nyhetsf\xc3\xb6rmedlingen till de forna \xc3\xb6ststaterna i Europa.\n_START_SECTION_\nYttrandefrihet\n_START_PARAGRAPH_\nUSA har en fri, m\xc3\xa5ngsidig och grundlagsskyddade press. Trots att tidningar har varit i en ekonomisk nedg\xc3\xa5ng under ett antal \xc3\xa5r, beh\xc3\xa5ller medielandskapet en h\xc3\xb6g grad av objektivitet. Internet \xc3\xa4r utbrett och obegr\xc3\xa4nsat, och nyhetssidor utg\xc3\xb6r en stor k\xc3\xa4lla till politiska nyheter. \xc3\x84ven kabel-TV och radioprogram \xc3\xa4r stora k\xc3\xa4llor. Nyhetsbevakningen har blivit mer polariserad, deras kommentatorer ger ett genomg\xc3\xa5ende h\xc3\xb6ger- eller v\xc3\xa4nsterperspektiv. _NEWLINE_Enligt reportrar utan gr\xc3\xa4nser rankas USA som att ha en godtagbar situation n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller pressfrihet och ligger p\xc3\xa5 plats 41 i v\xc3\xa4rlden.'