b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96ra\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nniskans \xc3\xb6ra\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4nniskans \xc3\xb6ron \xc3\xa4r inte s\xc3\xa4rskilt utvecklade j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med m\xc3\xa5nga andra arter (till exempel fladderm\xc3\xb6ss) men kan uppfatta ljudv\xc3\xa5gor i luft i frekvensomr\xc3\xa5det 20 Hz till 20\xc2\xa0000 Hz (barn kan ha ett st\xc3\xb6rre h\xc3\xb6rselomf\xc3\xa5ng). Ett friskt \xc3\xb6ra kan vid optimalt frekvensintervall uppfatta ljud fr\xc3\xa5n 0 dB och upp\xc3\xa5t, kraftiga ljud \xc3\xa4r skadliga.\n_START_SECTION_\nSjukdomar i \xc3\xb6rat\n_START_PARAGRAPH_\nDe vanligaste sjukdomarna i \xc3\xb6rat \xc3\xa4r inflammationer orsakade av bakterier eller virus. Andra sjukdomar p\xc3\xa5 h\xc3\xb6rselorganen innefattar bland annat olika typer av h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttning (d\xc3\xa4ribland tinnitus) och h\xc3\xb6rselnervscancer.\n_START_SECTION_\nVaxpropp\n_START_PARAGRAPH_\nI yttre delen av h\xc3\xb6rselg\xc3\xa5ngen sitter det k\xc3\xb6rtlar som producerar \xc3\xb6ronvax. N\xc3\xa4r vaxet rinner ut tar det med sig skr\xc3\xa4p som har ansamlats i \xc3\xb6rat; p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tter renar vaxet \xc3\xb6rat fr\xc3\xa5n bakterier och andra \xc3\xa4mnen. Vid kontakt med vatten kan vaxet dock bli extra segt och detta kan leda till s\xc3\xa5 kallade vaxproppar. Symtom p\xc3\xa5 en vaxpropp \xc3\xa4r i m\xc3\xa5nga fall att det bildas ett tillf\xc3\xa4lligt lock i \xc3\xb6rat eller att h\xc3\xb6rseln f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mras.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96ra hos andra djurarter\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskan givna beskrivningen g\xc3\xa4ller i princip f\xc3\xb6r d\xc3\xa4ggdjuren i allm\xc3\xa4nhet, men f\xc3\xb6r ytter\xc3\xb6rat finns mycket stora variationer. De flesta d\xc3\xa4ggdjur har r\xc3\xb6rliga ytter\xc3\xb6ron, ofta med invecklad skulptur. F\xc3\xb6rutom sin ursprungliga uppgift som \xe2\x80\x9dljuduppsamlare\xe2\x80\x9d har ytter\xc3\xb6ronen f\xc3\xa5tt andra uppgifter; de ing\xc3\xa5r i djurens kommunikationssystem och kan f\xc3\xb6rmedla information om b\xc3\xa4rarens sinnesst\xc3\xa4mning \xe2\x80\x93 den retade hunden stryker t. ex. \xc3\xb6ronen bak\xc3\xa5t. \xc3\x96ronen hos t. ex. elefanter kan genom sin rikedom p\xc3\xa5 blodk\xc3\xa4rl tj\xc3\xa4na som kylande organ._NEWLINE_Hos de \xc3\xb6vriga ryggradsdjuren har h\xc3\xb6rsel- och balansorganen samma grundstruktur, dock finns bara ett h\xc3\xb6rselben, och inner\xc3\xb6rats h\xc3\xb6rseldel \xc3\xa4r ej sn\xc3\xa4ckformad, och motsvaras hos t. ex. fiskarna av en ganska enkel utbuktning. Ormarna saknar mellan\xc3\xb6ra och h\xc3\xb6rselben och saknar egentlig h\xc3\xb6rsel; de kan emellertid uppfatta vibrationer i marken. Bland de ryggradsl\xc3\xb6sa djuren \xc3\xa4r j\xc3\xa4mviktsorgan vida spridda, medan regelr\xc3\xa4tta h\xc3\xb6rselorgan \xc3\xa4r f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llna insekterna. De s. k. tympanalorganen som finns hos m\xc3\xa5nga insekter best\xc3\xa5r av sinnesceller som \xc3\xa4r i kontakt med trumhinna och trumh\xc3\xa5la, vilken i sin tur \xc3\xa4r kontakt med omv\xc3\xa4rlden via trak\xc3\xa9systemet._NEWLINE_Hos v\xc3\xa5rtbitarna har h\xc3\xb6rselorganen stor social betydelse eftersom djuren kommunicerar med ljud, ofta av h\xc3\xb6g frekvens. Andra insekter, t. ex. vissa fj\xc3\xa4rilar med nattliga vanor, anv\xc3\xa4nder sin fina h\xc3\xb6rsel f\xc3\xb6r att uppt\xc3\xa4cka fladderm\xc3\xb6ss \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4r den h\xc3\xb6r den annalkande fladdermusens ultraljud kan den flyga undan eller l\xc3\xa5ta sig falla rakt ned f\xc3\xb6r att undfly faran.'