b'\n_START_ARTICLE_\nSlaget vid Fehrbellin\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nUnder \xc3\xa5ren 1675 - 1679 var Sverige involverat i krig p\xc3\xa5 flera h\xc3\xa5ll; i Nordtyskland mot Brandenburg, i Sk\xc3\xa5ne mot Danmark, i Bohusl\xc3\xa4n och J\xc3\xa4mtland mot norska styrkor och i s\xc3\xb6dra \xc3\x96stersj\xc3\xb6n mot Danmark och Nederl\xc3\xa4nderna. Kriget b\xc3\xb6rjade i Nordtyskland sedan den svenska arm\xc3\xa9n ryckt in i Brandenburg i slutet av \xc3\xa5r 1674 f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 vinterkvarter. Efter vintern br\xc3\xb6t den svenska styrkan upp och drog mot sydv\xc3\xa4st. Detta fick den brandenburgske kurfursten Fredrik Vilhelm att bryta upp fr\xc3\xa5n sitt vinterkvarter och m\xc3\xb6ta den svenska arm\xc3\xa9n. Den 13 juni 1675 br\xc3\xb6t han in i Brandenburg och tv\xc3\xa5 dagar senare \xc3\xb6vermannades en svensk postering om 500 dragoner vid byn Rathenow. 400 dragoner dog och resten togs tillf\xc3\xa5nga.\n_START_SECTION_\nSlaget\n_START_PARAGRAPH_\nGenom \xc3\xb6verfallet i Rathenow var den svenska arm\xc3\xa9ns tv\xc3\xa5 delar \xc3\xa5tskilda. Den svenske bef\xc3\xa4lhavaren Wolmar Wrangel f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ta sig runt f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rena sig med den \xc3\xb6vriga svenska arm\xc3\xa9n, som stod under bef\xc3\xa4l av hans halvbror Carl Gustaf Wrangel. Kurfursten f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljde honom och hann f\xc3\xb6re till Fehrbellin, d\xc3\xa4r brandenburgarna f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde bron \xc3\xb6ver floden Rhin. Carl Gustaf Wrangel hade t\xc3\xa4nkt komma Wolmar Wrangels trupper till m\xc3\xb6tes, men kom f\xc3\xb6r sent till Fehrbellin och de brandenburgska trupperna drev dem p\xc3\xa5 flykt. D\xc3\xa4rmed fick Wolmar Wrangel klara sig p\xc3\xa5 egen hand, utan st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n den \xc3\xb6vriga arm\xc3\xa9n. Wolmar Wrangels trupper marscherade mot Fehrbellin och 300 man avdelades f\xc3\xb6r att ers\xc3\xa4tta den f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda bron. Under marschen anf\xc3\xb6lls svenskarna av de brandenburgska trupperna, n\xc3\xa4r de befann sig ungef\xc3\xa4r sex kilometer fr\xc3\xa5n floden. F\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta anfallet st\xc3\xa4lldes arm\xc3\xa9n upp i slagordning tv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver v\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jd utanf\xc3\xb6r byn Hakenberg. Inledningsvis slogs det brandenburgska anfallet tillbaka, men fr\xc3\xa5n en obesatt h\xc3\xb6jd till h\xc3\xb6ger om de svenska trupperna inledde brandenburgarna beskjutning av svenskarna fr\xc3\xa5n fyra kanoner. Svenskarna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte jaga bort dem, men drevs tillbaka. Wrangels m\xc3\xa5l var att h\xc3\xa5lla st\xc3\xa5nd tills flottbron blivit f\xc3\xa4rdig. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r l\xc3\xa4t han den h\xc3\xb6gra flygeln sv\xc3\xa4nga upp mot den h\xc3\xb6jd som h\xc3\xb6lls av de brandenburgska trupperna, medan centern och v\xc3\xa4nsterflygeln drog sig ur f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 mot Fehrbellin. En h\xc3\xa4ftig strid br\xc3\xb6t ut vid anfallet mot h\xc3\xb6jden, men sedan brandenburgarna f\xc3\xa5tt f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar orkade svenskarna inte h\xc3\xa5lla emot, utan det utbr\xc3\xb6t en flykt genom Hakenberg mot Fehrbellin. Wolmar Wrangel h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att tas tillf\xc3\xa5nga, men lyckades undkomma. Svenskarna fick under tiden f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkning med \xc3\xa5tta kanoner, vilket gjorde att det brandenburgska anfallet kom av sig. N\xc3\xa4r Wrangel kom fram till Fehrbellin mellan klockan tre och fyra p\xc3\xa5 eftermiddagen var flottbron klar och de kunde ta sig \xc3\xb6ver floden. F\xc3\xb6rlusterna uppgick till mellan 500 och 600 d\xc3\xb6da och s\xc3\xa5rade p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6ljder\n_START_PARAGRAPH_\nSlaget vid Fehrbellin var ett litet slag, men det fick stor psykologisk betydelse. Sveriges milit\xc3\xa4ra anseende skadades, medan kurfursten Fredrik Vilhelms anseende st\xc3\xa4rktes och han ben\xc3\xa4mndes forts\xc3\xa4ttningsvis "den store kurfursten". Han fick ocks\xc3\xa5 en \xc3\xb6kad tilltro till sin egen arm\xc3\xa9._NEWLINE_Omfattningen av det intr\xc3\xa4ffade f\xc3\xb6rstorades alltmedan nyheten spreds \xc3\xb6ver Europa och flera av Sveriges allierade f\xc3\xb6rklarade sig neutrala eller bytte sida: hertigarna av Hannover och Pfalz-Neuburg, kurfursten av Bayern, furstarna av L\xc3\xbcneburg och furstbiskopen av M\xc3\xbcnster. Den 18 juli 1675 f\xc3\xb6rklarade kejsaren av det Tysk-romerska riket Sverige krig och Danmark gjorde detsamma den 2 september. Slaget vid Fehrbellin har senare kommit att framst\xc3\xa4llas som avg\xc3\xb6rande i preussisk och tysk historia och monument har rests p\xc3\xa5 slagf\xc3\xa4ltet.'