b'\n_START_ARTICLE_\nLoulan\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nLoulan var baserad runt en oas i Lop\xc3\xb6knen i \xc3\xb6stra delen av Tarimb\xc3\xa4ckenet i \xc3\xb6stra delen av Takla Makan\xc3\xb6knen l\xc3\xa4ngs den norra rutten av Sidenv\xc3\xa4gen mellan Dunhuang och Korla. Ruinstaden Loulan ligger vid den uttorkade saltsj\xc3\xb6n Lop Nors v\xc3\xa4stra strand i den autonoma prefekturen Bayingolin i regionen Xinjiang cirka 240 km nord\xc3\xb6st om orten Chaqiliq och cirka 300 km syd\xc3\xb6st om huvudorten Korla. _NEWLINE_Staden kan endast bes\xc3\xb6kas med arrangerade turer, f\xc3\xb6r bes\xc3\xb6k p\xc3\xa5 egen hand kr\xc3\xa4vs s\xc3\xa4rskilt tillst\xc3\xa5nd.\n_START_SECTION_\nStaden\n_START_PARAGRAPH_\nStaden \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan fyrkantig d\xc3\xa4r den \xc3\xb6stra muren m\xc3\xa4ter cirka 333 meter, den s\xc3\xb6dra cirka 329 meter och de v\xc3\xa4stra och norra cirka 327 meter  och staden delas i tv\xc3\xa5 delar av en struktur som tros vara en konstgjord kanal. Stadens centrum best\xc3\xa5r av en m\xc3\xa4ngd ruiner d\xc3\xa4ribland palats, tempel, pelare, torn, verkst\xc3\xa4der och bostadshus. De flesta husen \xc3\xa4r byggda i adobe och p\xc3\xa5 enstaka v\xc3\xa4ggar finns \xc3\xa4nnu sp\xc3\xa5r efter r\xc3\xb6d f\xc3\xa4rg. Den mest framst\xc3\xa5ende byggnaden som \xc3\xa4nnu finns bevarad \xc3\xa4r en cirka 10 meter h\xc3\xb6g buddhistiskt oktagonformad pagod i tr\xc3\xa4 i stadens \xc3\xb6stra del._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det best\xc3\xa5r av flera delar, dels sj\xc3\xa4lva staden i den norra delen med omgivande f\xc3\xb6rsvarsanl\xc3\xa4ggningar och dels ett omr\xc3\xa5de cirka 40 km sydv\xc3\xa4st om centrum med ytterligare bebyggelse samt begravningsplatsen v\xc3\xa4ster om staden. Det hittills utgr\xc3\xa4vda omr\xc3\xa5det omfattar cirka 100 000 kvadratmeter. De flesta arkeologiska fynden \xc3\xa4r flyttade till Xinjiangmuseet i staden \xc3\x9cr\xc3\xbcmqi._NEWLINE_Geografen Henry Yule har identifierat ruinplatsen Loulan med den stad som Marco Polo kallade Lop, men flera arkeologer s\xc3\xa5som Folke Bergman, Aurel Stein och Paul Pelliot ger inte medh\xc3\xa5ll till den teorin._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det var tidigare bebott av Tokharerna som bland annat har kopplingar till Takla Makan-mumierna._NEWLINE_Drygt 20\xc2\xa0km nordost om den huvudsakliga fyndplatsen finns ruinerna av en kvadratisk bef\xc3\xa4st anl\xc3\xa4ggning som \xc3\xa4ven ibland klassas som en forntida stad (LE-staden). 40\xc2\xb038\xe2\x80\xb241\xe2\x80\xb3N 90\xc2\xb07\xe2\x80\xb23\xe2\x80\xb3\xc3\x96  En annan ruinstad fr\xc3\xa5n Loulan har \xc3\xa4ven hittats drygt 57\xc2\xa0km sydost om  Sven Hedins stad. Denna stad har en cirkul\xc3\xa4r stadsmur till skillnad fr\xc3\xa5n Hedins fyndplats som har rektangul\xc3\xa4r mur.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLoulan omn\xc3\xa4mns f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen \xc3\xa5r 176\xc2\xa0f.Kr. i ett brev till kejsaren Wendi men har troligen funnits innan dess. Under sin storhetstid hade Loulan \xc3\xb6ver 10 000 inv\xc3\xa5nare. Det kejserliga s\xc3\xa4ndebudet Zhang Qian bes\xc3\xb6kte staden 126\xc2\xa0f.Kr. under dennes rekognoseringsresa l\xc3\xa4ngs Sidenv\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 uppdrag av kejsare Han Wudi och skrev d\xc3\xa5 att "Loulan har rej\xc3\xa4la f\xc3\xb6rsvarsmurar [...] herdarna vaktar sina djur som f\xc3\xb6ljer vattnet och gr\xc3\xa4set"._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund av Loulans strategiska l\xc3\xa4ge l\xc3\xa4ngs Sidenv\xc3\xa4gen var Kina i upprepade konflikter med Xiongnu om kontrollen \xc3\xb6ver riket. _NEWLINE_108\xc2\xa0f.Kr. besegrades Loulan av den kinesiska Handynastin och fick betala tribut till kineserna. Efter att kungen av Loulan avlidit 92\xc2\xa0f.Kr. skickade Xiongnu Chang Gui till Loulan som regent. 77\xc2\xa0f.Kr. blev Chang Gui m\xc3\xb6rdad av kineserna, varefter Loulan 55\xc2\xa0f.Kr. kontrollerade av Handynastin och fick namnet Shanshan. Loulan blev nu en garnisonsstad i f\xc3\xb6rsvaret mot Xiongnufolket. _NEWLINE_Loulan \xc3\xb6vergavs gradvis under 300-talet efter att omr\xc3\xa5det blivit helt omslutet av \xc3\xb6ken efter att Tarimfloden \xc3\xa4ndrat sin str\xc3\xa4ckning. De \xc3\xa4ldsta fynden fr\xc3\xa5n Loulan \xc3\xa4r daterade till 330. Under Tangdynastins (618\xe2\x80\x93907) f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5r avbefolkades omr\xc3\xa5det helt. Munken Xuanzang passerade Loulan 644 p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g hem fr\xc3\xa5n Indien och beskrev att "Det finns ett fort, men inte ett sp\xc3\xa5r efter en m\xc3\xa4nniska".\n_START_SECTION_\nArkeologi\n_START_PARAGRAPH_\nDen 28 mars 1900 \xc3\xa5teruppt\xc3\xa4ckte Sven Hedin staden under sin Andra Centralasiatiska expedition. Han utforskade d\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det lite och uppt\xc3\xa4ckte bland annat en tr\xc3\xa4bricka med kharosthiskrift i en ruin och senare \xc3\xa4ven ett tr\xc3\xa4hjul och en stor m\xc3\xa4ngd dokument i tr\xc3\xa4snide, siden och papper._NEWLINE_\xc3\x85ren 1905\xe2\x80\x931906 utforskades omr\xc3\xa5det av amerikanske Ellsworth Huntington. De f\xc3\xb6rsta planerade utgr\xc3\xa4vningarna utf\xc3\xb6rdes 1906\xe2\x80\x931907 av ungerske Aurel Stein. Han fortsatte sina utgr\xc3\xa4vningar \xc3\xa4ven vid ett nytt bes\xc3\xb6k 1914. \xc3\x85ren 1902\xe2\x80\x931914 utforskade \xc3\xa4ven Berlins etnologiska museum omr\xc3\xa5det d\xc3\xa5 man uppt\xc3\xa4ckte ytterligare skrifter p\xc3\xa5 sammanlagd 17 olika spr\xc3\xa5k. \xc3\x85ren 1908\xe2\x80\x931909 bes\xc3\xb6ktes omr\xc3\xa5det \xc3\xa4ven av japanske Tachibana Zuich\xc5\x8d och \xc5\x8ctani K\xc5\x8dzui. Dessa \xc3\xa5terkom \xc3\xa4ven \xc3\xa5ren 1910\xe2\x80\x931911._NEWLINE_Hedin \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde under den Fj\xc3\xa4rde Centralasiatiska expeditionen \xc3\xa5ren 1929\xe2\x80\x931935 flera g\xc3\xa5nger till omr\xc3\xa5det d\xc3\xa5 han och bland andra Folke Bergman genomf\xc3\xb6rde omfattande utgr\xc3\xa4vningar. Vid denna tid l\xc3\xa5g Loulan \xc3\xa5terigen vid sj\xc3\xb6kanten d\xc3\xa5 sj\xc3\xb6n \xc3\xa5terigen hade \xc3\xa4ndrat l\xc3\xa4ge. Omr\xc3\xa5det har sedan dess utforskats av ett flertal kinesiska expeditioner och fler och fler fynd kommit i dagen._NEWLINE_1979 och 1980 gjordes fortsatta utgr\xc3\xa4vningar av Chinese Academy of Social Sciences (CASS). 1979 och 2003 uppt\xc3\xa4cktes en m\xc3\xa4ngd nya fynd vid begravningsplatsen Xiaohe v\xc3\xa4ster om staden. Begravningsplatsen uppt\xc3\xa4cktes redan 1910 och utgr\xc3\xa4vningar p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades av Folke Bergman 1934 d\xc3\xa4r han hittade \xc3\x96rdeks nekropol.'