b'\n_START_ARTICLE_\nLondons tunnelbana\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1863 \xc3\xb6ppnades den f\xc3\xb6rsta tunneln i innerstaden f\xc3\xb6r en linje mellan Bishop\'s Road (dagens Paddington) och Farringdon Street. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen b\xc3\xb6rjade byggas ut i Storbritannien under b\xc3\xb6rjan av 1800-talet och sex stycken j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationer hade byggts utanf\xc3\xb6r Londons centrum \xc3\xa5r 1854: London Bridge, Euston, Paddington Station, King\'s Cross, Bishopsgate och Waterloo Station. Det var bara Fenchurch Street station som l\xc3\xa5g i City of London. Vid denna tid hade London stora problem med infrastrukturen som inte r\xc3\xa4ckte till: v\xc3\xa4garna var \xc3\xb6verhopade av resen\xc3\xa4rer, inte minst de som skulle ta sig till och fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationerna. Under 1830-talet hade de f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rslagen kommit p\xc3\xa5 en underjordisk j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g som m\xc3\xb6jlig l\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 problemen men det dr\xc3\xb6jde till 1850-talet innan planerna blev seri\xc3\xb6sa. Det fanns \xc3\xa4ven andra f\xc3\xb6rslag d\xc3\xa4r trafiken flyttades till h\xc3\xb6gbanor. Id\xc3\xa9n var d\xc3\xa5 att koppla samman de olika stationerna via en underjordisk j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g. _NEWLINE_1855 beslutade det brittiska parlamentet att en underjordisk j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g skulle byggas mellan Paddington Station och Farringdon Street som skulle g\xc3\xa5 via King\'s Cross - med namnet Metropolitan Railway. Great Western Railway (GWR) finansierade projektet och man kom \xc3\xb6verens om att bygga specialutformade t\xc3\xa5g f\xc3\xb6r den nya underjordiska j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen. Projektet kom emellertid att f\xc3\xb6rsenas m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r p\xc3\xa5 grund av bristande ekonomiska resurser. Den som drev p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 att projektet f\xc3\xb6rverkligades var Charles Pearson, en advokat i City of London som var en stor vision\xc3\xa4r. Han s\xc3\xa5g byggandet som en m\xc3\xb6jlighet att modernisera staden d\xc3\xa4r tunnelbanan innebar att den gamla slummen revs och nya bost\xc3\xa4der byggdes utanf\xc3\xb6r stadsk\xc3\xa4rnan. 1859 \xc3\xb6vertygade Pearson City of London Corporation att hj\xc3\xa4lpa till att finansiera byggandet som p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades i februari 1860. John Fowler stod f\xc3\xb6r utf\xc3\xb6randet av Metropolitan Railway och konstruktionen av lokomotiven f\xc3\xb6r densamma.\n_START_SECTION_\nTunnelbanan \xc3\xb6ppnas\n_START_PARAGRAPH_\nMetropolitan Railway \xc3\xb6ppnade f\xc3\xb6r trafik 10 januari 1863 och \xc3\xb6ver 26\xc2\xa0000 resen\xc3\xa4rer om dagen kunde r\xc3\xa4knas efter n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 m\xc3\xa5nader. Som alla de tidiga str\xc3\xa4ckningarna byggdes den med \xc3\xb6ppet schakt-metoden, det vill s\xc3\xa4ga man utgick ifr\xc3\xa5n ett djupt dike, p\xc3\xa5 vars botten sp\xc3\xa5ret drogs. The Hammersmith and City Railway \xc3\xb6ppnade f\xc3\xb6r trafik 13 juni 1864 mellan Hammersmith och Paddington. 23 december 1865 f\xc3\xb6ljde utbyggnad \xc3\xb6sterut till Moorgate Street och nya stationer f\xc3\xb6ljde senare i Swiss Cottage, South Kensington och Addison Road i Kensington (idag Kensington Olympia). 24 december 1868 b\xc3\xb6rjade Metropolitan District Railway sin trafik mellan South Kensington och Westminster som snart blev k\xc3\xa4nt som "The District". F\xc3\xb6ljande decennier f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngdes linjen s\xc3\xa5v\xc3\xa4l \xc3\xb6sterut som v\xc3\xa4sterut, och n\xc3\xa5dde Hammersmith 1864, South Kensington 1868, Aldgate 1876 och Tower of London 1882. 1868 \xc3\xb6ppnades \xc3\xa4ven en gren \xc3\xa5t nordv\xc3\xa4st, som gick fr\xc3\xa5n Baker Street till Swiss Cottage, f\xc3\xb6r att sedan f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngas i etapper. 1889 n\xc3\xa5dde linjen Chesham. Den f\xc3\xb6rsta djupa tunnelbanelinjen som inte gr\xc3\xa4vts fr\xc3\xa5n ytan var dock City & South London Railway (\xc3\xb6ppnades 1890), som gick mellan Stockwell och King William Street (senare ersatt av Bank), och som l\xc3\xa5ngt senare kom att bli dagens Northern line. _NEWLINE_Under denna tid fanns \xc3\xa4ven planer p\xc3\xa5 att bygga en inre s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som yttre ringlinje. Snart f\xc3\xb6ljde en strid mellan linjerna District och Metropolitan vilket gjorde att arbetet med den inre ringlinjen kraftigt f\xc3\xb6rsenades d\xc3\xa5 bolagen ist\xc3\xa4llet byggde vidare p\xc3\xa5 sina egna linjer ut till f\xc3\xb6rorterna som var mer lukrativt. F\xc3\xb6rst 1884 var den inre ringlinjen, The Inner Circle, klar. Av tunnelbanans linjer \xc3\xa4r Circle Line, District Line, Hammersmith & City Line och Metropolitan Line byggda efter principen \xc3\xb6ppet schakt, och de drevs ursprungligen med \xc3\xa5nglok. Detta var problematiskt d\xc3\xa5 det gjorde stort ingrepp p\xc3\xa5 staden, inte minst genom rivningen av bost\xc3\xa4der. Dessa g\xc3\xa5r under beteckningen "sub-surface lines", medan \xc3\xb6vriga linjer, som g\xc3\xa5r i r\xc3\xb6r borrade i Londonleran, h\xc3\xb6r till vad som kallas the tube. T\xc3\xa5gen var \xc3\xa5ngdrivna vilket kr\xc3\xa4vde effektiv ventilation. Kring 1900 f\xc3\xb6ljde elektrifieringen av tunnelbanan vilket kraftigt f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade resorna med b\xc3\xa4ttre luft och mindre kvalm.\n_START_SECTION_\nThe Tube\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96ppet schakt-metoden \xc3\xb6vergavs sedermera f\xc3\xb6r det som gett tunnelbanans dess smeknamn "The Tube". Nu b\xc3\xb6rjade man bygga tubliknande tunnlar genom att driva ner r\xc3\xb6r i underjorden vilket medf\xc3\xb6rde att man kunde bygga tunnelbanan djupare med mindre inverkan p\xc3\xa5 staden ovanf\xc3\xb6r. Tube-linjerna har alltid drivits elektriskt. \xc3\x84ven om inte alla linjer \xc3\xa4r "tube-linjer" \xc3\xa4r Tube en popul\xc3\xa4r ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 tunnelbanan, \xc3\xa5tminstone bland Londonborna._NEWLINE_City & South London Railway, idag del av Northern Line, var den f\xc3\xb6rsta av denna typ n\xc3\xa4r den \xc3\xb6ppnade 1890. 1898 f\xc3\xb6ljde Waterloo and City Railway. I b\xc3\xb6rjan av 1900-talet fanns sex olika operat\xc3\xb6rer i tunnelbanan vilket var omst\xc3\xa4ndligt f\xc3\xb6r passagerarna. Den amerikanska magnaten Charles Yerkes kom att skaffa sig en ledande st\xc3\xa4llning d\xc3\xa5 han tog kontroll \xc3\xb6ver District-linjen och skapade Metropolitan District Electric Traction Company (MDET) 1901 som k\xc3\xb6rde det som idag \xc3\xa4r Piccadilly Line. Bolaget blev Underground Electric Railways Company of London (UERL) och kom att bli det ledande tunnelbanebolaget fram till 1930-talet. 1906 \xc3\xb6ppnade Baker Street & Waterloo Railway, idag k\xc3\xa4nt som Bakerloo. 1908 f\xc3\xb6ljde en \xc3\xb6verenskommelse mellan de olika operat\xc3\xb6rerna att gemensamt marknadsf\xc3\xb6ra sig som "The Underground" och man b\xc3\xb6rjade g\xc3\xb6ra gemensamma annonser och kartor. Det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 nu som den klassiska tunnelbanelogotypen, "The roundel", b\xc3\xb6rjar anv\xc3\xa4ndas i sin f\xc3\xb6rsta version. UERL tar 1913 \xc3\xb6ver tv\xc3\xa5 operat\xc3\xb6rer och integrering av tunnelbanan forts\xc3\xa4tter, bara Metropolitan Line st\xc3\xa5r utanf\xc3\xb6r. _NEWLINE_I januari 1933 kommer den \xc3\xb6versiktskarta \xc3\xb6ver n\xc3\xa4tet som blivit stilbildade och som anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4n idag. F\xc3\xb6r utformningen stod Harry Beck. Under 1920- och 1930-talet formgav Charles Holden nya stationer som moderniserade tunnelbanan. 1933 skapas s\xc3\xa5 London Transport eller London Passenger Transport Board (LPTB) som var styrande organ och som skapades genom att de tidigare privata bolagen blev en del av ett offentlig\xc3\xa4gt bolag. London Transport m\xc3\xb6jliggjorde den fulla integreringen av tunnelbanan och nu b\xc3\xb6rjade man prata om linjer. London Transport initierade ocks\xc3\xa5 modernisering i sitt New Works Programme, bland annat lade man ner linjer som inte var l\xc3\xb6nsamma. Andra v\xc3\xa4rldskrigets utbrott stoppade moderniseringsarbetet.\n_START_SECTION_\nAndra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nUnder andra v\xc3\xa4rldskriget tj\xc3\xa4nade tunnelbanan som skyddsrum och 177 500 personer tog skydd h\xc3\xa4r under bombningarna. Tunnelbanan evakuerade \xc3\xb6ver 200 000 ut till landsbygden. Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan ville myndigheterna undvika anv\xc3\xa4ndning av tunnelbanan som skydd p\xc3\xa5 grund av olycksrisken men senare installerades s\xc3\xa4ngar, latriner och m\xc3\xb6jlighet till mat. Delar av tunnelbanan kom \xc3\xa4ven att bli plats f\xc3\xb6r myndigheternas verksamhet, bland annat tog kabinettet skydd h\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nOmstruktureringar\n_START_PARAGRAPH_\n1948 f\xc3\xb6rstatligades London Transport av Labourregeringen tillsammans med de fyra bolag som \xc3\xa4nnu inte var del i systemet. Under namnet London Transport Executive (LTE) blev man en del av British Transport Commission (BTC). Nu skedde de sista elektrifieringarna av n\xc3\xa4tet men f\xc3\xb6rst i september 1961 gick det sista \xc3\xa5nglokomotivet. 1971 gick s\xc3\xa5 \xc3\xa4ven det sista \xc3\xa5ngloket f\xc3\xb6r transporter. 1963 ersattes London Transport Executive av London Transport Board och blev London Transport Executive igen 1970. _NEWLINE_Under en l\xc3\xa5ng period investerades lite i tunnelbanan fr\xc3\xa5n statlig sida och antalet anst\xc3\xa4llda minskade. F\xc3\xb6rst under 1970- och 1980-talet skedde nyinvesteringar n\xc3\xa4r Jubilee Line \xc3\xb6ppnades (1979) och Piccadilly line f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngdes till Heathrow (1977). Labourregeringen inf\xc3\xb6rde Fares Fair d\xc3\xa4r  biljetter subventionerades vilket \xc3\xb6kade antalet resen\xc3\xa4rer men vilket efter klagom\xc3\xa5l av Bromley i London mot systemet, togs det bort varp\xc3\xa5 biljettkostnaderna \xc3\xb6kade dramatiskt 1982. Den konservativa regeringen under Margaret Thatcher besl\xc3\xb6t att London Transport inte skulle ligga under Greater London Council och ist\xc3\xa4llet skapades London Regional Transport (LRT) 1984. Greater London Council kom sj\xc3\xa4lv att uppl\xc3\xb6sas 1986. _NEWLINE_8 november 1987 utbr\xc3\xb6t en brand i tunnelbanestationen King\'s Cross St. Pancras, en av de livligaste trafikknutpunkterna i tunnelbanesystemet. 31 personer omkom och ett drygt 60-tal skadades. Den efterf\xc3\xb6ljande utredningen ledde till inf\xc3\xb6randet av nya regler f\xc3\xb6r brands\xc3\xa4kerhet.'