b'\n_START_ARTICLE_\nExom\xc3\xa5ne\n_START_PARAGRAPH_\nEn exom\xc3\xa5ne \xc3\xa4r ett begrepp som syftar p\xc3\xa5 en mindre naturlig satellit, som kretsar kring en  exoplanet eller annan massivare himlakropp.  Ett viktigt motiv f\xc3\xb6r intresset f\xc3\xb6r exom\xc3\xa5nar \xc3\xa4r \xc3\xb6nskan att finna himlakroppar som \xc3\xa4r l\xc3\xa4mpliga f\xc3\xb6r liv (se till exempel Billings 2013).  M\xc3\xa5nga av de exoplaneter som man har uppt\xc3\xa4ckt \xc3\xa4r stora gasj\xc3\xa4ttar som liknar Jupiter.  Dessa passar inte som v\xc3\xa4rdar f\xc3\xb6r liv som liknar v\xc3\xa5rt ens om de ligger i sina stj\xc3\xa4rnors beboeliga zoner.  D\xc3\xa4remot skulle deras eventuella m\xc3\xa5nar vara mer passande f\xc3\xb6r liv.  F\xc3\xb6r att en s\xc3\xa5dan m\xc3\xa5ne ska kunna h\xc3\xa5lla sig med en atmosf\xc3\xa4r som liknar Jordens, skulle den beh\xc3\xb6va ha en massa som \xc3\xa4r minst en tiondedel av Jordens massa.  Det finns tv\xc3\xa5 scenarion f\xc3\xb6r hur planeten skulle kunna f\xc3\xa5 en s\xc3\xa5dan m\xc3\xa5ne.  Dels skulle den kunna bildas som resultatet av en kollision mellan planeten och en stor planetesimal.  En annan m\xc3\xb6jlighet \xc3\xa4r att m\xc3\xa5nen tidigare fanns i ett par av dv\xc3\xa4rgplaneter som \xc3\xa4r bundna till varandra, men att den blir inf\xc3\xa5ngad av gasj\xc3\xa4tten d\xc3\xa5 dubbelplaneten passerar n\xc3\xa4ra gasj\xc3\xa4tten. _NEWLINE_\xc3\x84nnu har ingen exom\xc3\xa5ne kunnat observeras, men inget tyder p\xc3\xa5 att s\xc3\xa5danas f\xc3\xb6rekomst skulle vara ovanlig. Redan k\xc3\xa4nda extrasol\xc3\xa4ra planeter \xc3\xa4r s\xc3\xa5 stora att f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena i solsystemet antyder att flertalet borde ha m\xc3\xa5nar. Att uppt\xc3\xa4cka dem \xc3\xa4r en utmaning med dagens tekniker.  Den mest lovande metoden \xc3\xa4r transitmetoden, d\xc3\xa5 man detekterar en exoplanet genom dess regelbundna f\xc3\xb6rm\xc3\xb6rkelser av sin stj\xc3\xa4rna.  En stor exom\xc3\xa5ne kommer dels att ge sm\xc3\xa5 variationer i tidpunkterna f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rm\xc3\xb6rkelserna eftersom planeten och m\xc3\xa5nen b\xc3\xa5da roterar runt sitt gemensamma masscentrum, och dels kan djupet p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rm\xc3\xb6rkelserna variera beroende p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nens position relativt sin planet.'