b'\n_START_ARTICLE_\nHenri Coiffier de Ruz\xc3\xa9 d\'Effiat, markis av Cinq-Mars\n_START_PARAGRAPH_\nHenri Coiffier de Ruz\xc3\xa9 d\'Effiat, markis av Cinq-Mars, f\xc3\xb6dd 1620, d\xc3\xb6d 12 september 1642, var en fransk hovman._NEWLINE_Andre son till markis d\'Effiat, marskalk av Frankrike, kom Cinq-Mars redan som barn till hovet, d\xc3\xa4r kardinal Richelieu ville anv\xc3\xa4nda honom som spion. Genom sitt f\xc3\xb6rdelaktiga yttre tilldrog han sig mycken uppm\xc3\xa4rksamhet och vann hastigt stort inflytande hos Ludvig XIII, som gjorde honom till kapten vid sitt livregemente och redan vid 19 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder till \xc3\xb6verstallm\xc3\xa4stare. _NEWLINE_"Le grand", som Cinq-Mars efter denna sin v\xc3\xa4rdighet kort och gott kallades, blev snart \xc3\xb6vermodig och ville inte g\xc3\xa5 Richelieus \xc3\xa4renden, utan f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte till och med tr\xc3\xa4nga ut denne ur kungens gunst. Hans hat till kardinalen v\xc3\xa4xte, n\xc3\xa4r denne satte sig emot hans \xc3\xa4regiriga anspr\xc3\xa5k: att gifta sig med prinsessan Marie Louise av Mantova, bli hertig och p\xc3\xa4r, f\xc3\xa5 \xc3\xb6verbef\xc3\xa4let f\xc3\xb6r en h\xc3\xa4r samt s\xc3\xa4te och r\xc3\xb6st i statsr\xc3\xa5det. Vid hovet bek\xc3\xa4mpade Cinq-Mars och kardinal Richelieus partier varandra, och Cinq-Mars f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte oupph\xc3\xb6rligt hetsa kungen mot kardinalen samt planlade slutligen dennes m\xc3\xb6rdande. Han fick en m\xc3\xa4ngd officerare p\xc3\xa5 sin sida, f\xc3\xb6rband sig med hertigarna av Orl\xc3\xa9ans och Bouillon, med parlamentsr\xc3\xa5det de Thou med flera och sl\xc3\xb6t 13 mars 1642 f\xc3\xb6rr\xc3\xa4diskt ett f\xc3\xb6rdrag med Spanien, som lovade de sammansvurna 17 000 man hj\xc3\xa4lptrupper och stora penningsummor mot l\xc3\xb6fte om uppoffring av franskt omr\xc3\xa5de och om en spansksinnad politik. _NEWLINE_Men kungen blev snart tr\xc3\xb6tt p\xc3\xa5 sin h\xc3\xb6gmodige gunstling, och Richelieu, som kommit sammansv\xc3\xa4rjningen p\xc3\xa5 sp\xc3\xa5ren, lyckades skaffa sig en avskrift av f\xc3\xb6rdraget med Spanien samt l\xc3\xa4t genom statssekreteraren Chavigny f\xc3\xb6rel\xc3\xa4gga den f\xc3\xb6r kungen. Denne gav d\xc3\xa5 14 juli 1642 befallning om h\xc3\xa4ktning av Cinq-Mars, Fran\xc3\xa7ois Auguste de Thou och hertigen av Bouillon. Hertigen av Orleans yppade av r\xc3\xa4ddh\xc3\xa5gsenhet hela sammansv\xc3\xa4rjningsplanen f\xc3\xb6r kardinalen, och \xc3\xa4ven hertigen av Bouillon erk\xc3\xa4nde. Detta tvang Cinq-Mars till bek\xc3\xa4nnelse, och kungen uppoffrade d\xc3\xa5 sin gunstling samt f\xc3\xb6rsonade sig i Tarascon fullst\xc3\xa4ndigt med Richelieu. J\xc3\xa4mte de Thou blev Cinq-Mars st\xc3\xa4lld inf\xc3\xb6r r\xc3\xa4tta, och av en kommission d\xc3\xb6mdes de b\xc3\xa5da till d\xc3\xb6den samt avr\xc3\xa4ttades i Lyon 12 september 1642. Cinq-Mars historia ligger till grund f\xc3\xb6r Alfred de Vignys roman Cinq-Mars ou une conjuration sous Louis XIII (1826).'