b'\n_START_ARTICLE_\nBen\xc3\xa4mningar p\xc3\xa5 Kina\n_START_SECTION_\nHankinesiska namn\n_START_PARAGRAPH_\nI dagens Kina anv\xc3\xa4nds termen Zhongguo f\xc3\xb6r hela nationen Kina, inklusive Manchuriet, Inre Mongoliet, Xinjang och Tibet, till skillnad fr\xc3\xa5n Han som avser hankinesiska omr\xc3\xa5den, i egentliga Kina och Manchuriet. Det finns ingen generell kinesisk term f\xc3\xb6r egentliga Kina, eller bara de omr\xc3\xa5den d\xc3\xa4r det bor mestadels hankineser._NEWLINE_Zhonghua (\xe4\xb8\xad\xe8\x8f\xaf/\xe4\xb8\xad\xe5\x8d\x8e) \xc3\xa4r mer av en litter\xc3\xa4r term som \xc3\xa4r synonym med Zhongguo och f\xc3\xb6rekommer i de officiella namnen f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de Kina och Taiwan. Tang anv\xc3\xa4nds p\xc3\xa5 liknande s\xc3\xa4tt om sydkineser, men det begr\xc3\xa4nsas ibland till att betyda enbart till kantoneser och \xc3\xa4ven andra sydkinesiska spr\xc3\xa5kgrupper.\n_START_SECTION_\nHan\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet Han (\xe6\xbc\xa2/\xe6\xb1\x89 pinyin: h\xc3\xa0n) kommer av Handynastin som styrde Kina under dess f\xc3\xb6rsta glansperiod. Under De sexton kungad\xc3\xb6mena och De sydliga och nordliga dynastierna invaderades Kina flera g\xc3\xa5nger av m\xc3\xa5nga olika icke-kinesiska folkgrupper som kom norrifr\xc3\xa5n och lade delar av norra Kina under sig under flera hundra \xc3\xa5r. Det var under denna period som begreppet Han b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att beteckna grupper som h\xc3\xa4rstammade fr\xc3\xa5n norra Kina, som till skillnad fr\xc3\xa5n de er\xc3\xb6vrande folkslagen h\xc3\xa4rstammade fr\xc3\xa5n unders\xc3\xa5tar av Handynastin._NEWLINE_Under den mongoliska Yuandynastin delades folk upp i fyra klasser; mongoler, COLOREYEDS, Han(kineser) och "sydlingar". Nordkineser klassades som Han, och var den h\xc3\xb6gsta klassen bland kineser. Begreppet "Han" b\xc3\xb6rjade nu blir allm\xc3\xa4nt accepterat._NEWLINE_Under Qingdynastin anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 Han av statsmakten f\xc3\xb6r att skilja kineser fr\xc3\xa5n manchuer, och n\xc3\xa4r den siste kejsaren ersattes av republik, blev Han en ben\xc3\xa4mning f\xc3\xb6r den kinesiska nationaliteten_NEWLINE_Idag anv\xc3\xa4nds hankines av Kina f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4nvisa till den st\xc3\xb6rsta av de 56 officiellt erk\xc3\xa4nda folkgrupper. Hankineser kallas utanf\xc3\xb6r Kina f\xc3\xb6r enbart "kineser", i synnerhet av f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare av sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet f\xc3\xb6r icke-hankinesiska regioner.\n_START_SECTION_\nTang\n_START_PARAGRAPH_\nTang (\xe5\x94\x90 pinyin: t\xc3\xa1ng, kantonesiska: tong4) kommer av Tangdynastin, som styrde Kina under en av dess guld\xc3\xa5ldrar. Det var under Tangdynastin som s\xc3\xb6dra Kina slutligen blev helt inlemmat i den kinesiska sf\xc3\xa4ren. Sydkineser kallar sig sj\xc3\xa4lva d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ofta som \xe2\x80\x9dTang\xe2\x80\x9d. Till exempel s\xc3\xa5 \xc3\xa4r kinesiska stadsdelar i st\xc3\xa4der utanf\xc3\xb6r Kina dominerade av kantoneser, och kallas d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r oftast f\xc3\xb6r tongyankai (\xe5\x94\x90\xe4\xba\xba\xe8\xa1\x97 pinyin: t\xc3\xa1ngr\xc3\xa9nji\xc4\x93), "tangfolksgator". Tongsau (\xe5\x94\x90\xe6\x89\x8b), en typ av kampsport som liknar karate h\xc3\xa4rstammar ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n detta Tang. Kantoneser brukar ofta anv\xc3\xa4nda det som en term enbart f\xc3\xb6r den egna folkgruppen. I Japan har ordet (som uttalas T\xc5\x8d) historiskt anv\xc3\xa4nts om Kina \xc3\xa4ven utanf\xc3\xb6r Tangdynastin, och ibland om utlandet i allm\xc3\xa4nhet.\n_START_SECTION_\nHuaxia\n_START_PARAGRAPH_\nHuaxia (kinesiska: \xe5\x8d\x8e\xe5\xa4\x8f,  pinyin: hu\xc3\xa1xi\xc3\xa0) har ofta anv\xc3\xa4nts som namn p\xc3\xa5 regionen kring Huanghe i likhet med Zhonghua innan Han blev popul\xc3\xa4rt.\n_START_SECTION_\nJiuzhou\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet Jiuzhou (\xe4\xb9\x9d\xe5\xb7\x9e pinyin: ji\xc7\x94 zh\xc5\x8du) betyder "nio riken". Ordet uppstod under De stridande staternas period. Vid denna tidpunkt var Huang he-dalen indelad i nio regioner, och d\xc3\xa4rav namnet. Se Zhoudynastin.\n_START_SECTION_\nSihai\n_START_PARAGRAPH_\nDe fyra haven (\xe5\x9b\x9b\xe6\xb5\xb7 pinyin s\xc3\xach\xc7\x8ei) refererar till hela v\xc3\xa4rlden, ibland betyder det allm\xc3\xa4nt bara "landet". H\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n en tid d\xc3\xa5 uppfattningen var att v\xc3\xa4rlden var omgivet av hav.\n_START_SECTION_\nUtl\xc3\xa4ndska namn\n_START_PARAGRAPH_\nBen\xc3\xa4mningar som anv\xc3\xa4nds i resten av Asien, i synnerhet \xc3\x96stasien och Sydostasien h\xc3\xa4rstammar i allm\xc3\xa4nhet direkt fr\xc3\xa5n n\xc3\xa5got kinesiskt spr\xc3\xa5k. L\xc3\xa4nder som varit under direkt kontroll eller varit vasallstater till Kina har \xc3\xa4ven uttal som \xc3\xa4r snarlika kinesiskans. Ben\xc3\xa4mningar som anv\xc3\xa4nds i europeiska spr\xc3\xa5k har f\xc3\xb6r det mesta tillkommit genom indirekt kontakt och har mycket lite som p\xc3\xa5minner om kinesiska termer.\n_START_SECTION_\nNikan\n_START_PARAGRAPH_\nManchuriska: nikan\n_START_SECTION_\nRgya nag\n_START_PARAGRAPH_\nTibetanska: rgya nag'