b'\n_START_ARTICLE_\nSierra de San Pedro M\xc3\xa1rtir\n_START_PARAGRAPH_\nSierra de San Pedro M\xc3\xa1rtir, St: Petrusbergen, \xc3\xa4r en av bergskedjorna p\xc3\xa5 halv\xc3\xb6n Baja California, Mexiko. Bergskedjans h\xc3\xb6gsta topp Picacho del Diablo, ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nd som Cerro de la Encantada eller Picacho la Providencia, m\xc3\xa4ter 3096 meter och \xc3\xa4r Baja Californias h\xc3\xb6gsta punkt. Delar av bergskedjan best\xc3\xa5r av den 650 km2 stora  nationalparken Parque Nacional Sierra de San Pedro M\xc3\xa1rtir som etablerades 1974 och \xc3\xa4r en av tv\xc3\xa5 nationalparker p\xc3\xa5 halv\xc3\xb6n._NEWLINE_I nationalparken finns Mexikos nationella astronomiska observatorium, Observatoriet San Pedro Martir, som byggdes 1975 och ligger p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jd av 2830 meter \xc3\xb6ver havet. Observatoriet drar f\xc3\xb6rdel av den h\xc3\xb6ga h\xc3\xb6jden, det ofta klara v\xc3\xa4dret, relativt l\xc3\xa5g luftfuktighet, l\xc3\xa5ga halter av luftburna f\xc3\xb6roreningar, den lilla m\xc3\xa4ngden ljusf\xc3\xb6roreningar och radiost\xc3\xb6rningar._NEWLINE_Floran i omr\xc3\xa5det skiljer sig fr\xc3\xa5n \xc3\xb6vriga Mexikos. Typisk v\xc3\xa4xtlighet \xc3\xa4r barrtr\xc3\xa4d med coloradogran, sockertall och Pinus jeffreyi. Sn\xc3\xb6 t\xc3\xa4cker oftast de h\xc3\xb6gsta topparna av bergskedjan under vintern._NEWLINE_Ett uppf\xc3\xb6dningsprogram har \xc3\xa5terintroducerats kalifornisk kondor till omr\xc3\xa5det vilken f\xc3\xb6rsvann d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n 1937. En underart av regnb\xc3\xa5gs\xc3\xb6ring (Oncorhynchus mykiss nelsoni) f\xc3\xb6rekommer naturligt i Rio Santo Domingo.'