b'\n_START_ARTICLE_\nKvotering\n_START_PARAGRAPH_\nKvotering \xc3\xa4r en s\xc3\xa4rbehandling som inneb\xc3\xa4r att en andel av positionerna p\xc3\xa5 till exempel en arbetsplats, en beslutande f\xc3\xb6rsamling eller en utbildning, reserveras f\xc3\xb6r en speciell grupp. Begreppet syftar framf\xc3\xb6r allt p\xc3\xa5 kvotering grundad p\xc3\xa5 egenskaper som k\xc3\xb6n, hudf\xc3\xa4rg, etnicitet, funktionsneds\xc3\xa4ttning eller samh\xc3\xa4llsklass. _NEWLINE_Det finns flera anledningar till att kvotering f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kas trots principen om likabehandling \xc3\xa4r allm\xc3\xa4nt accepterad. En s\xc3\xa5dan anledning \xc3\xa4r att flera av de system som \xc3\xa4r t\xc3\xa4nkta att ge lika f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar inte resulterar i lika utfall, vilket kvotering kan motverka med tvingande kvoter (dvs kvoteringen som instrument f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 \xc3\xb6kad likhet i ufall). En annan anledning \xc3\xa4r att de existerande systemen f\xc3\xb6r likabehandling inte ger \xc3\xb6nskat resultat och d\xc3\xa5 blir kvotering en politisk f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringsstrategi. Oj\xc3\xa4mlikhet best\xc3\xa5r bland annat eftersom m\xc3\xa4nniskor i praktiken skiktas efter sociala kategorier s\xc3\xa5 som k\xc3\xb6n, etnicitet, sexualitet, funktionalitet, \xc3\xa5lder och klass. Olika genusvetenskapliga perspektiv har h\xc3\xa4r analyserat hur manlig homosocialitet i styrelser, rasism p\xc3\xa5 arbetsmarknaden och inkomstkrav p\xc3\xa5 bostadsmarknaden \xc3\xa4r bara n\xc3\xa5gra exempel p\xc3\xa5 vad som p\xc3\xa5verkar utfallet. Inom genusvetenskaplig teori kan detta analyseras som former av informell kvotering av vissa grupper. _NEWLINE_Det finns exempel p\xc3\xa5 att organisationer sj\xc3\xa4lva valt att kvotera i t.ex. interna rekryteringssituationer f\xc3\xb6r att uppmuntra anst\xc3\xa4llda av underrepresenterade grupper och visa p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rderingsm\xc3\xa4ssiga st\xc3\xa4llningstaganden.\n_START_SECTION_\nTv\xc3\xa5 typer av kvotering\n_START_PARAGRAPH_\nMan skiljer ofta mellan tv\xc3\xa5 former av kvotering: "radikal" och "m\xc3\xa5ttfull". Den radikala kvoteringen g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att reservera en viss "kvot" f\xc3\xb6r en underrepresenterad grupp och (s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge det finns aktuella s\xc3\xb6kande inom denna grupp) enbart gynna den mest kvalificerade inom denna grupp, oavsett om det kan finnas mer kvalificerade inom n\xc3\xa5gon annan grupp. Exempelvis, om man beslutat att h\xc3\xa4lften av alla undersk\xc3\xb6terskor p\xc3\xa5 en arbetsplats skall vara m\xc3\xa4n, s\xc3\xa5 anst\xc3\xa4ller man bara de mest kvalificerade m\xc3\xa4nnen, s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge m\xc3\xa4nnen \xc3\xa4r underrepresenterade. Denna form av kvotering \xc3\xa4r relativt ovanlig och betraktas av somliga, som i exemplet nedan g\xc3\xa4llande kvotering i svensk utbildning, som olaglig. M\xc3\xa5ttfull kvotering, kallad positiv s\xc3\xa4rbehandling, inneb\xc3\xa4r ist\xc3\xa4llet att man n\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 s\xc3\xb6kande har samma meriter, v\xc3\xa4ljer den s\xc3\xb6kande som tillh\xc3\xb6r den underrepresenterade gruppen._NEWLINE_M\xc3\xa5ttfull kvotering kallas ocks\xc3\xa5 positiv s\xc3\xa4rbehandling och \xc3\xa4r under vissa omst\xc3\xa4ndigheter till\xc3\xa5ten. Bland annat anv\xc3\xa4nds det som ett verktyg f\xc3\xb6r att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla eller uppn\xc3\xa5 en j\xc3\xa4mn k\xc3\xb6nsf\xc3\xb6rdelning p\xc3\xa5 en arbetsplats.'