b'\n_START_ARTICLE_\nKarl XII:s andra norska f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g\n_START_SECTION_\nBakgrund och f\xc3\xb6rberedelser\n_START_PARAGRAPH_\nDet till synes enda s\xc3\xa4ttet att ta Sverige ur det sv\xc3\xa5ra l\xc3\xa4get 1718 var att tvinga Danmark till fred. D\xc3\xa5 skulle blockaden av de svenska kusterna i stort sett upph\xc3\xb6ra, flottan kunde r\xc3\xb6ra sig fritt igen, och trupper frig\xc3\xb6ras f\xc3\xb6r att befria Finland och de svenska provinserna i Tyskland som ockuperats av allierade trupper._NEWLINE_Sedan h\xc3\xb6sten 1716 hade Karl XII haft planer p\xc3\xa5 att genomf\xc3\xb6ra ett andra f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g mot Norge, men p\xc3\xa5 grund av en m\xc3\xa4ngd f\xc3\xb6rberedelser kom anfallet att dr\xc3\xb6ja. Inte ens f\xc3\xb6r sina h\xc3\xb6gsta bef\xc3\xa4lhavare, avsl\xc3\xb6jade Karl XII avsikterna med ett andra norskt anfall, men spekulationer och rykten spreds bland de svenska leden. Fredrik av Hessen, som vid tidpunkten var generalissimus \xc3\xb6ver arm\xc3\xa9n, avr\xc3\xa5dde ett norskt anfall, d\xc3\xa5 han h\xc3\xa4nvisade till misslyckandet 1716. En annan orsak till avr\xc3\xa5dandet, och som delades av m\xc3\xa5nga andra officerare, var den sv\xc3\xa5rframkomliga norska terr\xc3\xa4ngen. Fredrik av Hessen ans\xc3\xa5g ist\xc3\xa4llet att man skulle angripa Ryssland och ta tillbaka de f\xc3\xb6rlorade \xc3\x96stersj\xc3\xb6provinserna. Till detta var Karl XII mycket kritisk och menade att ett s\xc3\xa5dant f\xc3\xb6retag inte skulle lyckas s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge Danmark fortfarande var i krig mot Sverige._NEWLINE_Tidpunkten f\xc3\xb6r operationen best\xc3\xa4mdes till h\xc3\xb6sten 1718 d\xc3\xa5 sk\xc3\xb6rdarna var b\xc3\xa4rgade, ladorna fulla och h\xc3\xa4star och manskap kunde anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r annat. Planeringen b\xc3\xb6rjade tidigt och str\xc3\xa4ckte sig framom det t\xc3\xa4nkta \xc3\xb6gonblick d\xc3\xa5 Norge redan var ockuperat; d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r samlades mycket stora matf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d p\xc3\xa5 strategiska st\xc3\xa4llen. Stockholm och G\xc3\xb6teborg fick p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten samma \xc3\xa5r order om att till den 1 juni 1719 ha 100 000 tunnor importerat spannm\xc3\xa5l i nybyggda magasin. G\xc3\xb6teborgsf\xc3\xb6rr\xc3\xa5den skulle anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r trupperna i Norge. _NEWLINE_En helt ny arm\xc3\xa9 st\xc3\xa4lldes p\xc3\xa5 f\xc3\xb6tter, totalt cirka 65 000 man. Nu enrollerades unga m\xc3\xa4n som tidigare kommit undan som studenter som inte kunde visa studieresultat eller arbetare p\xc3\xa5 adelns gods. Nicodemus Tessin den yngre klagade \xc3\xb6ver att hans tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsl\xc3\xa4rlingar v\xc3\xa4rvades. Kungen svarade att  det var b\xc3\xa4ttre \xc3\xa4n att kvalificerade ryska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsm\xc3\xa4stare s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom tog \xc3\xb6ver hela Tessins anl\xc3\xa4ggning. Huvuddelen av de nya rekryterna kom fr\xc3\xa5n indelningsverket. Hela regementen m\xc3\xa5ste s\xc3\xa4ttas upp p\xc3\xa5 nytt som till exempel drabantk\xc3\xa5ren som lidit oerh\xc3\xb6rda f\xc3\xb6rluster under de tidigare f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5gen. Den tekniskt modernaste enheten i den nya arm\xc3\xa9 som Karl XII st\xc3\xa4llde p\xc3\xa5 f\xc3\xb6tter var artilleriet. Generalmajoren Carl Cronstedt hade med hj\xc3\xa4lp av franska experter utvecklat helt nytt artilleri med de st\xc3\xb6rsta pj\xc3\xa4ser som dittills gjutits i Sverige, 18 stycken fyrtio\xc3\xa5tta pundiga kanoner. Varje regemente fick ocks\xc3\xa5 Cronstedts snabbskjutande tre och sexpundiga pj\xc3\xa4ser._NEWLINE_\xc3\x85r 1718 hade Karl XII f\xc3\xa5tt ihop en betydande arm\xc3\xa9 till sitt planerade norska f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g, men kungen l\xc3\xa4t n\xc3\xa5gra f\xc3\xb6rband l\xc3\xa4mnas kvar i Sverige f\xc3\xb6r att skydda Sk\xc3\xa5ne och Stockholm. Dessutom l\xc3\xa4t Karl XII den svenska flottan ligga beredd i Karlskrona, ifall tsar Peter skulle l\xc3\xa5ta anfalla Sverige till sj\xc3\xb6ss. P\xc3\xa5 grund av den danska flottan, kunde inte Karl XII transportera f\xc3\xb6rn\xc3\xb6denheter via havet; ist\xc3\xa4llet uppf\xc3\xb6rdes stora magasin vid best\xc3\xa4mda platser vid den norska gr\xc3\xa4nsen. Huvudf\xc3\xb6rr\xc3\xa5det fanns i Str\xc3\xb6mstad och dep\xc3\xa5er uppf\xc3\xb6rdes i V\xc3\xa4stra Ed, Holmedal, Eda och Duved. F\xc3\xb6rr\xc3\xa5den planerades r\xc3\xa4cka i sex m\xc3\xa5nader och de inneh\xc3\xb6ll exempelvis livsmedel och 65 000 ton foder till h\xc3\xa4starna. Allmogen i n\xc3\xa4stan hela landet drogs in i arbetet. F\xc3\xb6r att fylla f\xc3\xb6rr\xc3\xa5den, kr\xc3\xa4vdes 120 000 vangslaster och det var b\xc3\xb6nderna som skulle k\xc3\xb6ra dessa vagnar. Landsh\xc3\xb6vdingarna i alla l\xc3\xa4n engagerades ocks\xc3\xa5 i arbetet. De skulle skaffa fram vad som beh\xc3\xb6vdes lokalt. Mat, foder och h\xc3\xa4star skulle betalas ordentligt. Men det var ett sv\xc3\xa5rt och k\xc3\xa4nsligt arbete eftersom sk\xc3\xb6rdarna 1717 och 1718 inte var de b\xc3\xa4sta. Betalningen var i n\xc3\xb6dmynt men b\xc3\xb6nderna fick ocks\xc3\xa5 r\xc3\xa4tt att betala n\xc3\xa4sta \xc3\xa5rs skatter i s\xc3\xa5dana mynt, varf\xc3\xb6r de inte k\xc3\xa4nde sig missn\xc3\xb6jda, i synnerhet som de nu fick kontant betalning f\xc3\xb6r s\xc3\xa5dant som kronan egentligen kunde konfiskera utan vidare. Missn\xc3\xb6jet mot Karl XII var inte s\xc3\xa4rskilt stort bland b\xc3\xb6nderna som av tradition f\xc3\xb6redrog en stark kung framf\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga "sm\xc3\xa5kungar", det vill s\xc3\xa4ga h\xc3\xb6gadelns m\xc3\xa4n._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n oktober till december 1718 arbetade cirka 15 000 b\xc3\xb6nder med 60 000 h\xc3\xa4star varje dag med arm\xc3\xa9ns transporter. Med dessa f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d tillg\xc3\xa4ngliga var dock bara halva problemet l\xc3\xb6st. Maten och f\xc3\xb6rn\xc3\xb6denheterna m\xc3\xa5ste n\xc3\xa5 trupperna inne i Norge ocks\xc3\xa5 d\xc3\xa5 striderna kommit ig\xc3\xa5ng. Varje regemente bestod av omkring 1 200 man. Varje man \xc3\xa5t cirka tio kg livsmedel i veckan, vilket blev femton ton i p\xc3\xa5 en vecka. Sex veckors mat \xc3\xa5t ett enda regemente kr\xc3\xa4vde 180 vagnar. Normalt hade ett regemente femtiotv\xc3\xa5 vagnar de flesta anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r ammunition, f\xc3\xb6r de sjuka, t\xc3\xa4lt osv. Bara en tredjedel lastades med livsmedel. Eftersom man skulle medf\xc3\xb6ra mycket st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d \xc3\xa4n vanligt och detta p\xc3\xa5 oerh\xc3\xb6rt d\xc3\xa5liga v\xc3\xa4gar var man tvungen att g\xc3\xb6ra allting annorlunda \xc3\xa4n f\xc3\xb6rut. I Turkiet hade kungen m\xc3\xa4rkt s\xc3\xa4rskilda packsadlar, vilka han l\xc3\xa4t masstillverka och tilldela trossen. Packsadlarna underl\xc3\xa4ttade transporterna av f\xc3\xb6rn\xc3\xb6denheterna mellan magasinen och krigssk\xc3\xa5deplatsen. Karl XII:s plan var att stanna kvar i Norge s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge som m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r att inv\xc3\xa4nta vintern och v\xc3\xa5ren, d\xc3\xa5 den norska arm\xc3\xa9n skulle f\xc3\xa5 problem med f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningen. Karl XII ville utnyttja vinterns kyla, d\xc3\xa5 k\xc3\xa4rr och vattendrag skulle frysa. General Johan August Meijerfelt var emellertid kritisk till ett vinterf\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g och ett norskt f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g \xc3\xb6verhuvudtaget. Karl XII fortsatte dock att h\xc3\xa5lla planerna f\xc3\xb6r sig sj\xc3\xa4lv. I juni 1718 tr\xc3\xa4ffade Karl XII minister G\xc3\xb6rtz i Str\xc3\xb6mstad. Ministern hade rest fr\xc3\xa5n \xc3\x85land och hade med sig f\xc3\xb6rslag fr\xc3\xa5n den ryske tsaren. D\xc3\xa5 Karl XII inte kunde acceptera tsarens f\xc3\xb6rslag skickades G\xc3\xb6rtz tillbaka till \xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nPlanering med gal\xc3\xa4rflottiljen samt anfallet mot Norge\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att anfalla Fredrikshald fr\xc3\xa5n havet, ville Karl XII att den svenska gal\xc3\xa4rflottiljen skulle f\xc3\xb6rberedas. Varken svenskar eller danskar kunde ta sig in i Idefjorden, d\xc3\xa5 inloppet vid Svinesund sp\xc3\xa4rrades av av tv\xc3\xa5 skansar; en dansk och en svensk. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r best\xc3\xa4mde sig Karl XII f\xc3\xb6r att dra flottiljen \xc3\xb6ver land med hj\xc3\xa4lp av stockar hela v\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n Str\xc3\xb6mstad till Tr\xc3\xa5ngstrandsviken, vilken \xc3\xa4r en str\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 och en halv mil. Detta arbete startade den 26 juni och fartygen var i havet tv\xc3\xa5 veckor senare. Fienden hade uppt\xc3\xa4ckt den h\xc3\xb6gljudda arbetet i skogarna och \xc3\xb6verraskningsmomentet var borta. De svenska fartygen blev genast angripna av danskarna och Karl XII, som stod p\xc3\xa5 stranden tillsammans med Fredrik av Hessen och minister G\xc3\xb6rtz, fick kinden rispad av en fiendekula. De svenska fartygen krossades dock inte, men blev tvungna att dra sig undan. De mindre svenska fartygen var transporterade genom skogarna och stod klara i havet i b\xc3\xb6rjan av juli. Karl XII deltog aktivt i detta arbete._NEWLINE_Mot s\xc3\xb6dra Norge skulle 40 000 svenska soldater s\xc3\xa4ttas in och i J\xc3\xa4mtland hade generall\xc3\xb6jtnant Carl Gustaf Armfeldt 8 000 man. Fienden hade 34 000 man, vilka var uppdelade p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 arm\xc3\xa9er; 28 000 soldater f\xc3\xb6rsvarade s\xc3\xb6dra Norge och resten fanns i Nordnorge. Den svenska huvudarm\xc3\xa9n var uppdelad p\xc3\xa5 tre grupper; general Carl Gustaf D\xc3\xbcckers fanns i Str\xc3\xb6mstad, generall\xc3\xb6jtnant Henrik Otto von Albedyls fanns i Holmedal och Karl XII:s fanns i V\xc3\xa4stra Ed. Det var planerat att Armfeldts arm\xc3\xa9 skulle s\xc3\xa4ttas i r\xc3\xb6relse den 4 augusti 1718, men tidpunkten valdes inte p\xc3\xa5 m\xc3\xa5f\xc3\xa5. P\xc3\xa5 grund av f\xc3\xb6rseningar och problem med insamlandet av packh\xc3\xa4star, kom arm\xc3\xa9n inte iv\xc3\xa4g f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n den 15 augusti och vid den tidpunkten hade redan en tredjedel av provianten f\xc3\xb6rbrukats. Armfeldt skulle ta Trondheim och s\xc3\xa4kra Tr\xc3\xb6ndelag fr\xc3\xa5n fienden. _NEWLINE_Detta skulle ske inom sex veckor. Armfeldts mannar gick fr\xc3\xa5n Duved till Stene skans, vilken de intog. Soldaterna er\xc3\xb6vrade ytterligare en skans n\xc3\xa5gra dagar senare, men marschen var sv\xc3\xa5r. De norska soldaterna hade st\xc3\xa4llt till med problem genom att hugga ned tr\xc3\xa4d i redan besv\xc3\xa4rliga omr\xc3\xa5den. Karl XII var emellertid missn\xc3\xb6jd \xc3\xb6ver Armfeldts prestation och menade att Trondheim borde er\xc3\xb6vras s\xc3\xa5 fort som m\xc3\xb6jligt. Armfeldt var \xc3\xa4nd\xc3\xa5 skeptisk till anfallet av Trondheim, d\xc3\xa5 fienden hade starkt f\xc3\xa4ste d\xc3\xa4r och dessutom led hans mannar av d\xc3\xa5liga skor, strumpor och brist p\xc3\xa5 f\xc3\xb6da. Armfeldt besl\xc3\xb6t sig d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att avvakta och sk\xc3\xa4ra av kommunikationerna till Trondheim via land.\n_START_SECTION_\nKarl XII stupar\n_START_PARAGRAPH_\nUnder morgonen den 30 november var den gamla linjen f\xc3\xa4rdiggr\xc3\xa4vd. Den gick parallellt med f\xc3\xa4stningen och den skulle anslutas till den kommande nya linjen med en tv\xc3\xa4rg\xc3\xa5ng, vilken \xc3\xa4ven var f\xc3\xa4rdig. Klockan tv\xc3\xa5 p\xc3\xa5 morgonen kom Karl XII fr\xc3\xa5n l\xc3\xb6pgravarna till h\xc3\xb6gkvarteret i Tistedalen. Han skrev under n\xc3\xa5gra timmar och bytte uniform. D\xc3\xa4refter \xc3\xa5tog han sig en stunds vila innan han deltog i gudstj\xc3\xa4nsten i Tistedaldens kyrka. Karl XII \xc3\xa5t sedan middag tillsammans med n\xc3\xa5gra generaler, d\xc3\xa4ribland Fredrik av Hessen. Vid fyratiden p\xc3\xa5 eftermiddagen, red kungen med sex officerare tillbaka till l\xc3\xb6pgravarna. Karl XII var oroad \xc3\xb6ver arbetet, han bad exempelvis l\xc3\xb6jtnant Bengt Wilhelm Carlberg att "g\xc3\xa5 och se vad de s\xc3\xb6la efter" och till Maigret sade kungen att skynda p\xc3\xa5 med arbetet. Maigret f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte dock lugna kungen och sade att f\xc3\xa4stningen skulle falla inom \xc3\xa5tta dagar. Till det sade kungen endast tankfullt: "Vi f\xc3\xa5r v\xc3\xa4l se". Karl XII gick litet senare till ett skjul i n\xc3\xa4rheten av det fallna Gyldenl\xc3\xb6we f\xc3\xb6r att vila. _NEWLINE_Efter aftongudstj\xc3\xa4nsten, \xc3\xa5terkom kungen till l\xc3\xb6pgravarna vid sjutiden. Han gick till den gamla linjen f\xc3\xb6r att b\xc3\xa4ttre kunna \xc3\xb6vervaka arbetet med den nya linjen. Mellan klockan \xc3\xa5tta och nio kom taffelt\xc3\xa4ckaren Johan Hultman till l\xc3\xb6pgravarna f\xc3\xb6r att servera aftonm\xc3\xa5ltid till kungen. Karl XII hade l\xc3\xa5tit bord och stolar utplaceras i l\xc3\xb6pgraven f\xc3\xb6r att underl\xc3\xa4tta m\xc3\xa5ltiden och det fanns till och med en s\xc3\xa4ng i l\xc3\xb6pgraven, ifall kungen ville ta en stunds vila. F\xc3\xb6r att kunna \xc3\xb6verblicka arbetet b\xc3\xa4ttre, kl\xc3\xa4ttrade kungen upp p\xc3\xa5 br\xc3\xb6stv\xc3\xa4rnet genom att sparka in f\xc3\xb6tterna i lerv\xc3\xa4ggen och s\xc3\xa4tta armarna p\xc3\xa5 toppen av br\xc3\xb6stv\xc3\xa4rnet. Under honom stod Maigret, generalmajor Philip Bogislaus von Schwerin, generaladjutant Johan von Kaulbars, gardeskapten Knut Posse, fortifikationskapten Philip Schultz och generaladjutant Andr\xc3\xa9 Sicre. Efter en stund kom Carlberg till kungen. Kring klockan halv tio p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen blev Karl XII skjuten av en kula i den v\xc3\xa4nstra tinningen med utg\xc3\xa5ngsh\xc3\xa5l genom den h\xc3\xb6gra. Skottet var direkt d\xc3\xb6dande. Omedelbart utbrast Kaulbars: "Herre Jesus" och Schwerin grep Carlberg om armen. En b\xc3\xa5r h\xc3\xa4mtades och kungen t\xc3\xa4cktes av soldatkappor och Andr\xc3\xa9 Sicre t\xc3\xa4ckte kungens ansikte med sin hatt och peruk. Sicre tog sj\xc3\xa4lv kungens genomskjutna hatt. Det kungliga liket f\xc3\xb6rdes till Tistedalen av Carlberg och tolv omedvetna b\xc3\xa5rb\xc3\xa4rare. I en brant backe halkade b\xc3\xa4rarna och soldatkapporna samt peruken f\xc3\xb6ll av. Carlberg fick kungen \xc3\xb6ver sig och b\xc3\xa5rb\xc3\xa4rarna k\xc3\xa4nde igen liket. Carlberg sade till dem att inte avsl\xc3\xb6ja h\xc3\xa4ndelsen f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gon. Klockan ett p\xc3\xa5 natten kom b\xc3\xa5ren fram till Tistedalen och lades ned p\xc3\xa5 bygatan. Schultz, Carlberg, en tj\xc3\xa4nare och en livvakt f\xc3\xb6rde b\xc3\xa5ren till ett hus, kallat "Kungshuset". Liket f\xc3\xb6rdes in i huset, d\xc3\xa4r von Schwerin och livmedikus Melchior Neumann fanns. P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen den 4 december lades kungen i en furukista och tv\xc3\xa5 dagar senare startade hemmarschen mot Sverige.'