b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96sterrekarne h\xc3\xa4rad\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96sterrekarne h\xc3\xa4rad omfattade trakten \xc3\xb6ster och s\xc3\xb6der om Eskilstuna i den nordv\xc3\xa4stra delen av S\xc3\xb6dermanlands l\xc3\xa4n. Omr\xc3\xa5det str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n M\xc3\xa4laren i norr och forts\xc3\xa4tter \xc3\xb6ster om Eskilstuna och Hyndevadsstr\xc3\xb6m, eller Eskilstuna\xc3\xa5n som str\xc3\xa4ckan n\xc3\xa4rmare Eskilstuna kallas, till \xc3\xb6stra Hj\xc3\xa4lmaren i sydv\xc3\xa4st. I nordost skjuter m\xc3\xa4larviken S\xc3\xb6rfj\xc3\xa4rden in och avgr\xc3\xa4nsar omr\xc3\xa5det mot \xc3\xb6ster. H\xc3\xa4radsomr\xc3\xa5det omfattar tv\xc3\xa5 n\xc3\xa4stan sammanh\xc3\xa4ngande sl\xc3\xa4ttbygder, dels M\xc3\xa4larsl\xc3\xa4tten i norr l\xc3\xa4ngs M\xc3\xa4laren, dels den egentliga Rekarnebygden i s\xc3\xb6der mellan Hj\xc3\xa4lmaren och sj\xc3\xb6n Ekl\xc3\xa5ngen. Allra sydligast i omr\xc3\xa5det vidtar de mera h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nta bergs- och skogstrakter, vilka ibland kallas M\xc3\xa4larm\xc3\xa5rden. I v\xc3\xa4ster gr\xc3\xa4nsade h\xc3\xa4radet mot V\xc3\xa4sterrekarne h\xc3\xa4rad, i sydv\xc3\xa4st mot Oppunda h\xc3\xa4rad, i sydost mot Vill\xc3\xa5ttinge h\xc3\xa4rad, i \xc3\xb6ster mot \xc3\x85kers h\xc3\xa4rad och i norr mot Snevringe och Tuhundra h\xc3\xa4rader i V\xc3\xa4stmanlands l\xc3\xa4n._NEWLINE_H\xc3\xa4radet angr\xc3\xa4nsade mot Eskilstuna stad som dock inte omfattades av dess jurisdiktion, saknade k\xc3\xb6pingar men hade ett municipalsamh\xc3\xa4lle - Nyfors - som redan \xc3\xa5r 1907 inkorporerades i Eskilstuna stad. Delar av h\xc3\xa4radet ing\xc3\xa5r idag t\xc3\xa4torten Eskilstuna men st\xc3\xb6rsta t\xc3\xa4tort i \xc3\xb6vrigt \xc3\xa4r idag Skogstorp bel\xc3\xa4gen cirka fem kilometer s\xc3\xb6der om staden.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring \xc3\xa5r 1350 inf\xc3\xb6rdes den nuvarande h\xc3\xa4radsindelningen i landskapet S\xc3\xb6dermanland och ersatte d\xc3\xa4rmed de tidigare hundare som vilade p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhistoriska anor. \xc3\x96sterrekarne h\xc3\xa4rad var ursprungligen en del av folklandet Rekarne som ocks\xc3\xa5 utgjorde Svealands \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda stift. \xc3\x85r 1167 skrevs namnet som Reic, vilket i best\xc3\xa4md form utvecklades till Rekarne. Betydelsen kommer av ett fornsvenskt ord f\xc3\xb6r linje, rand, strimma eller n\xc3\xa5got som str\xc3\xa4cker sig. Det kan st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r v\xc3\xa4g och kan d\xc3\xa4rmed ha \xc3\xa5syftat Kjula\xc3\xa5sen eller Tumbo\xc3\xa5sen. \xc3\x85r 1349 omn\xc3\xa4mndes folklandets \xc3\xb6stra del som \xc3\x98sturrek, d.v.s. det \xc3\xb6stra Rek. Under forntiden skar ytterligare en fj\xc3\xa4rd - Kafj\xc3\xa4rden - in i h\xc3\xa4radet som en del av S\xc3\xb6rfj\xc3\xa4rden. Vattenleden var segelbar \xc3\xa4nda in till Eskilstuna och str\xc3\xa4ckte sig fr\xc3\xa5n Sundbyholm rakt igenom h\xc3\xa4radet mellan J\xc3\xa4ders och Kjula kyrkor. Vid den senare p\xc3\xa5 Kjula\xc3\xa5sens h\xc3\xb6jd l\xc3\xa5g h\xc3\xa4radets tingsplats, bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 en central plats i h\xc3\xa4radet och markerad av runstenar. Vid Kafj\xc3\xa4rdens mynning i M\xc3\xa4laren \xc3\xa5terfinns den ber\xc3\xb6mda Sigurdsristningen. Under 1700-talet flyttades tingsplatsen till tingsg\xc3\xa5rden i Eskilstuna, som allts\xc3\xa5 l\xc3\xa5g utanf\xc3\xb6r h\xc3\xa4radet._NEWLINE_Rekarnebygden kristnades kanske redan under 1000-talet. Den engelske munken Eskil slog sig tidigt ner vid Tuna och inledde d\xc3\xa4r sin missionsverksamhet. Namnet Tuna antyder att omr\xc3\xa5det redan tidigt utgjort marknadsplats och centrum f\xc3\xb6r hela bygden. Vid Husby-Rekarne f\xc3\xb6rt\xc3\xa4ljer namnet att en kungsg\xc3\xa5rd tidigt funnits. Tr\xc3\xa4kyrkor kom att uppf\xc3\xb6ras i omr\xc3\xa5det, d\xc3\xa4ribland Fors kyrka som ocks\xc3\xa5 kom att utg\xc3\xb6ra domkyrka i det av Sankt Eskil uppr\xc3\xa4ttade stiftet. Kyrkan \xc3\xa4r idag en av tv\xc3\xa5 stadskyrkor i Eskilstuna. Vid den andra kyrkan Klosters kyrka, som ocks\xc3\xa5 kom att bli Eskils gravkyrka, anlades p\xc3\xa5 1200-talet Johannitklostret som drogs in till kronan i samband med reformationen. Klostret byggdes d\xc3\xa4refter om till det praktfulla Eskilstunahus slott som dock f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i en brand \xc3\xa5r 1680. Med landh\xc3\xb6jningen f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrades platsen som vid denna tid kallades Tunafors tillg\xc3\xa4nglighet fr\xc3\xa5n M\xc3\xa4laren, men klosterverksamheten och dess l\xc3\xa4ge vid Eskilstuna\xc3\xa5n gynnade hantverket. \xc3\x85r 1659 f\xc3\xa5r orten stadsr\xc3\xa4ttigheter under namnet Karl Gustavs Stad och med ett stort bruksinslag. \xc3\x85r 1771 kommer dock omr\xc3\xa5det s\xc3\xb6der om \xc3\xa5n att styckas av till en ny stadsbildning som f\xc3\xa5r namnet Eskilstuna fristad, och det kommer att dr\xc3\xb6ja \xc3\xa4nda till \xc3\xa5r 1833 innan de tv\xc3\xa5 st\xc3\xa4derna f\xc3\xb6renas till Eskilstuna stad. _NEWLINE_Trots att den omkringliggande bygden \xc3\xa4n idag pr\xc3\xa4glas av jordbruk \xc3\xa4r det industrin som kommit att g\xc3\xb6ra omr\xc3\xa5det i \xc3\x96sterrekarne h\xc3\xa4rad k\xc3\xa4nt. Eskilstuna f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nar onekligen sitt epitet som St\xc3\xa5lstaden, med otaliga gamla industrilokaler \xc3\xa4ven i stadens centrum, men \xc3\xa4ven i h\xc3\xa4radets n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta ort Skogstorp \xc3\xa5terfinns bruksverksamhet. I h\xc3\xa4radets s\xc3\xb6dra del ligger stationssamh\xc3\xa4llet \xc3\x84rla, som n\xc3\xa4r Svealandsbanan tillkom \xc3\xa5r 1997 fick se sin station l\xc3\xa4ggas ner. Vid M\xc3\xa4laren norr om Eskilstuna ligger Sundbyholms slott. Slottet har tidiga anor som gods under klostret i Eskilstuna, men fick sin nuvarande form under 1600-talet. Inom \xc3\x96sterrekarne h\xc3\xa4rad \xc3\xa5terfinns \xc3\xa4ven Lindholms herrg\xc3\xa5rd k\xc3\xa4nt som platsen d\xc3\xa4r Per Brahe d.\xc3\xa4. f\xc3\xb6ddes, samt Rinkesta slott med anor fr\xc3\xa5n 1300-talet. Bland h\xc3\xa4radets ursprungliga kyrkor m\xc3\xa4rks bl.a. Kjula och Barva kyrkor med anor fr\xc3\xa5n 1000-talet.'