b'\n_START_ARTICLE_\nStr\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s kommunvapen\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s kommunvapen \xc3\xa4r i princip samma vapen som g\xc3\xa4llde f\xc3\xb6r Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s stad. Det inneh\xc3\xa5ller alltj\xc3\xa4mt S:t Petrus och S:t Paulus och registrerades med n\xc3\xa5gra sm\xc3\xa4rre f\xc3\xb6renklingar f\xc3\xb6r Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s kommun 1977 sedan kommunen hade bildats 1971.\n_START_SECTION_\nBlasonering\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xa4ldre blasoneringen, som fastst\xc3\xa4lldes 1937, l\xc3\xb6d: I f\xc3\xa4lt av guld S:t Petrus och S:t Paulus, sida vid sida, kl\xc3\xa4dda i r\xc3\xb6d kl\xc3\xa4dnad och gr\xc3\xb6n mantel, med nimbus av silver och bl\xc3\xa5 nyckel och sv\xc3\xa4rd.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s stad har \xc3\xa4nda sedan 1300-talet i sitt sigill f\xc3\xb6rt stadens domkyrkas b\xc3\xa5da skyddspatroner, S:t Petrus och S:t Paulus. Bilden i sigillet har kommit att ocks\xc3\xa5 anv\xc3\xa4ndas som vapen f\xc3\xb6r staden, och detta bruk konfirmerades n\xc3\xa4r Kungl. Maj:t (regeringen) fastst\xc3\xa4llde stadens vapen den 17 december 1937._NEWLINE_N\xc3\xa4r den moderna kommunen bildades, f\xc3\xb6ll det sig naturligt att stiftsstaden, som ocks\xc3\xa5 gav kommunen dess namn, dessutom gav kommunen sitt vapen. Den blasonering som hade fastst\xc3\xa4llts 1937 f\xc3\xb6renklades och f\xc3\xb6rtydligades dock n\xc3\xa5got inf\xc3\xb6r nyregistreringen av vapnet. Registrering gjordes hos Patent- och registreringsverket 1977 i enlighet med de nya regler som d\xc3\xa5 hade b\xc3\xb6rjat g\xc3\xa4lla avseende immaterialr\xc3\xa4ttsligt skydd f\xc3\xb6r svenska kommunvapen. I samband med registreringen skapades ocks\xc3\xa5 en ny, stramt stiliserad bild av vapnet som till en b\xc3\xb6rjan r\xc3\xb6nte mycket kritik.\n_START_SECTION_\nVapen f\xc3\xb6r tidigare kommuner inom den nuvarande kommunen\n_START_PARAGRAPH_\nSedan det blivit m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r kommuner att \xc3\xa4ven l\xc3\xa5ta registrera "herrel\xc3\xb6sa" vapen fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rutvarande kommuner inom sitt omr\xc3\xa5de registrerades \xc3\xa5r 1993 vapnen f\xc3\xb6r kommundelarna Mariefred, Stallarholmen, V\xc3\xa5rfruberga och \xc3\x85ker._NEWLINE_De gamla vapnen anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5, tillsammans med kommunens egen flagga, som vapenflaggor p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga st\xc3\xa4llen i kommunen. Dock \xc3\xa4r flaggornas f\xc3\xa4rger inte alltid de riktiga, de tinkturer som framg\xc3\xa5r av blasoneringarna.\n_START_SECTION_\nMariefred\n_START_PARAGRAPH_\nMariefreds stadsvapen g\xc3\xa5r tillbaka till den sigillbild som staden tilldelades av Kungl. Maj:t 1649. Detta kom ocks\xc3\xa5 att anv\xc3\xa4ndas som vapen, ett bruk som bekr\xc3\xa4ftades genom Kungl. Maj:ts fastst\xc3\xa4llelse av vapnet den 20 september 1951. Blasoneringen byggde d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 de tinkturer som g\xc3\xa4llde enligt traditionen: I bl\xc3\xa5tt f\xc3\xa4lt en kr\xc3\xb6nt madonna med gloria och mandorla, b\xc3\xa4rande p\xc3\xa5 v\xc3\xa4nster arm barnet med gloria, att av guld, och st\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5nsk\xc3\xa4ra av silver. Samma bild hade ocks\xc3\xa5 funnits i Mariefreds klosters sigill, k\xc3\xa4nt fr\xc3\xa5n 1525. Vapnet upph\xc3\xb6rde vid Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s kommuns bildande \xc3\xa5rsskiftet 1970/71 men har sedan registrerats f\xc3\xb6r kommundelen inom denna kommun. Det f\xc3\xb6refaller naturligt att Mariefreds vapen inneh\xc3\xb6ll en bild av jungfru Maria.\n_START_SECTION_\nStallarholmen\n_START_PARAGRAPH_\nStallarholmens landskommuns vapen fastst\xc3\xa4lldes av Kungl. Maj:t den 14 december 1956 med f\xc3\xb6ljande blasonering: I f\xc3\xa4lt av guld en svart selb\xc3\xa5ge. Vapnet upph\xc3\xb6rde vid Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s kommuns bildande \xc3\xa5rsskiftet 1970/71 men har sedan registrerats f\xc3\xb6r kommundelen inom denna kommun. Selb\xc3\xa5gen kommer fr\xc3\xa5n Selebo h\xc3\xa4rads sigill och grundar sig p\xc3\xa5 en folklig tolkning av ortnamnet men kan f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s ocks\xc3\xa5 passa f\xc3\xb6r ortnamnet Stallarholmen.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa5rfruberga\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5rfruberga landskommun fick den 29 november 1957 sitt vapen fastst\xc3\xa4llt av Kungl. Maj:t med denna blasonering: I gr\xc3\xb6nt f\xc3\xa4lt en som en krumstav formad, uppv\xc3\xa4xande naturlig lilja med st\xc3\xa4ngel av guld och kalk av silver. Orten har f\xc3\xa5tt sitt namn av cistercienserklostret V\xc3\xa5rfruberga kloster, vilket ocks\xc3\xa5 g\xc3\xa5r igen i vapnet. Liljan \xc3\xa4r en symbol f\xc3\xb6r jungfru Maria, ocks\xc3\xa5 kallad V\xc3\xa5r Fru, och den kr\xc3\xb6ker sig som en krumstav, symbolen f\xc3\xb6r klostrets abbedissa, som ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rekom i abbedissans sigill fr\xc3\xa5n 1278. Liljan definieras i blasoneringen som "naturlig", hade det bara st\xc3\xa5tt "lilja" utan denna n\xc3\xa4rmare best\xc3\xa4mning hade vapnet inneh\xc3\xa5llit en heraldisk lilja.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85ker\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85kers landskommuns vapen fastst\xc3\xa4lldes av Kungl. Maj:t den 30 juni 1958, med blasoneringen: I svart f\xc3\xa4lt en kanon mellan tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4desax, allt av guld. Kanonen st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r \xc3\x85kers styckebruk och s\xc3\xa4desaxen, som v\xc3\xa4l skall st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r jordbruket, \xc3\xa4r h\xc3\xa4mtade fr\xc3\xa5n \xc3\x85kers h\xc3\xa4rads sigill, k\xc3\xa4nt fr\xc3\xa5n 1569.'