b'\n_START_ARTICLE_\nStensholms Fabrik\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6retaget bildas\n_START_PARAGRAPH_\nStensholms Fabriks AB grundades 1890. Innan f\xc3\xb6retaget grundades anv\xc3\xa4ndes omr\xc3\xa5det av Stensholms Pappersbruk, som dock f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes grundligt i en brand 1889. Bolagets styrelse beslutade d\xc3\xa5 att s\xc3\xa4lja f\xc3\xb6retaget, och uppk\xc3\xb6parna blev Husqvarna Vapenfabriks AB, som p\xc3\xa5f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r s\xc3\xa5lde det till Stensholms Fabriks AB. 6 juni 1890 fastst\xc3\xa4llde man bolagsordningen och man tog \xc3\xb6ver pappersbrukets alla byggnader och areal, f\xc3\xb6rutom vattenfallet, dammen och dammf\xc3\xa4stet som beh\xc3\xb6lls av Husqvarna._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta bolagsstyrelsen bestod av Wilhelm Tham, Hugo Tamm och Karl H\xc3\xa5rd af Segerstad. Man skulle tillverka "finmekaniska detaljer med huvudtillverkning av stickmaskiner och skomakarmaskiner". Axel Broman blev chef, och hans chefskap gjorde att Stensholms Fabrik blev en av de sett till personalv\xc3\xa5rd och ordning l\xc3\xa4ngst komna industrif\xc3\xb6retagen i Sverige. Fabriken hade best\xc3\xa4mda ordningsregler, g\xc3\xa4llande arbetstider, raster, vilka straff man skulle f\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verskrida dessa, och s\xc3\xa5 vidare. De som straffades betalade b\xc3\xb6ter, som gick till sjukkassan, i vilken alla anst\xc3\xa4llda var tvungna att vara med.\n_START_SECTION_\nStor efterfr\xc3\xa5gan\n_START_PARAGRAPH_\nStensholm b\xc3\xb6rjade, efter att ledningen st\xc3\xa4llt arbetslokalerna i ordning och ink\xc3\xb6pt maskiner, bli en stor akt\xc3\xb6r inom finmekaniska produkter, vilket delvis berodde p\xc3\xa5 att man fick anv\xc3\xa4nda Husqvarna Vapenfabriks f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsorganisation, och under deras namn. I mitten av 1890-talet fanns omkring 75 anst\xc3\xa4llda personer. Broman ledde f\xc3\xb6retaget till 1898, var driftschef till 1899, vartefter han gick i pension. Till 1898 fungerade H\xc3\xa5rd af Segerstad som direkt\xc3\xb6r, och eftertr\xc3\xa4ddes av Wilhelm G\xc3\xb6ransson fr\xc3\xa5n Husqvarna, som var verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r p\xc3\xa5 Stensholms Fabrik till 1939. G\xc3\xb6ransson fick stor respekt av de anst\xc3\xa4llda genom sitt korrekta upptr\xc3\xa4dande, men \xc3\xa4ven intresse f\xc3\xb6r fabrikens anst\xc3\xa4llda och hur han genom sjukkassan med mera hj\xc3\xa4lpte sjuka eller andra med sv\xc3\xa5righeter. Eftertr\xc3\xa4dare till Broman blev under ett \xc3\xa5r ingenj\xc3\xb6ren Tjerneld, tills han eftertr\xc3\xa4ddes av Victor Pagels. Under Pagels tid l\xc3\xa5g antalet anst\xc3\xa4llda ganska konstant p\xc3\xa5 mellan 75 och 100 personer, och man b\xc3\xb6rjade tillverka vridmaskiner, och sedermera \xc3\xa4ven cykelpumpar, pumpf\xc3\xa4sten och legotillverkning.\n_START_SECTION_\nStagnation i f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen\n_START_PARAGRAPH_\n1917 blev Ernst Pettersson ny chef, vilket han var till 1920. Under perioden hade man avs\xc3\xa4ttningssv\xc3\xa5righeter och fabrikens utveckling stagnerade. Detta berodde delvis p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget som f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5rade exporten allt mer. Den tidigare stora import\xc3\xb6ren av fabrikens stickmaskiner var Finland, som dock inte kunde importera mycket under andra v\xc3\xa4rldskriget. Man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte b\xc3\xb6rja producera nya saker, som karbidlampor, utan att lyckas. 1920 bytte man driftschef fr\xc3\xa5n Pettersson till Harald Dahlstedt, som i egenskap av duktig tekniker och konstrukt\xc3\xb6r betydde mycket f\xc3\xb6r utvecklingen av fabriken. Han \xc3\xa4gde flera patent, och blev \xc3\xb6veringenj\xc3\xb6r 1940. Dahlstedts viktigaste uppgift var att konstruera en ny stickmaskin och 1924 var den klar. Den fick namnet "Fama", och hade en annorlunda l\xc3\xa5skonstruktion \xc3\xa4n vad den tidigare hade. Maskinen hade en nydanande sadel samt nya gejdskenor som satte n\xc3\xa5larna i r\xc3\xb6relse. Produkten tvingade fram en rationalisering av fabriken med nya maskiner, vilket f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade produktionen (\xc3\xa4ven om mycket handarbete \xc3\xa4nd\xc3\xa5 kr\xc3\xa4vdes). Trots konstruktionen s\xc3\xa5lde dock inte stickmaskinen s\xc3\xa5 mycket som kr\xc3\xa4vdes f\xc3\xb6r att utveckla Stensholm, och f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget fortsatte ha en negativ verkan p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen. Man var tvungen att inskr\xc3\xa4nka p\xc3\xa5 driften och avskeda personal, samt i vissa fall ha korttidsveckor. De m\xc3\xa5nadsavl\xc3\xb6nade fick 10 procents l\xc3\xb6nes\xc3\xa4nkning, enligt en skrivelse fr\xc3\xa5n bolaget fr\xc3\xa5n den 25 februari 1932._NEWLINE_Vid tidpunkten tillverkades inte enbart vrid- och stickmaskiner, utan man tillverkade \xc3\xa4ven hush\xc3\xa5llsv\xc3\xa5gar, knappn\xc3\xa5lsautomater, sm\xc3\xb6rjsprutor, luftpumpar, k\xc3\xb6rriktningsvisare och legotillverkning \xc3\xa5t Volvo. AB Svenskt Kontrollregister fick st\xc3\xb6rst betydelse som best\xc3\xa4llare fr\xc3\xa5n Stensholm. Kooperativa F\xc3\xb6rbundet hade skapat det dotterbolaget f\xc3\xb6r att tillverka kassaapparater, och man b\xc3\xb6rjade best\xc3\xa4lla fr\xc3\xa5n Stensholm. Hugin Kassaregister AB, som Svenskt Kontrollregister senare skulle komma att kallas, samarbetade med Stensholm i \xc3\xb6ver tjugo \xc3\xa5r. 1939 hade Stensholms Fabriks AB 88 anst\xc3\xa4llda och en oms\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 uppemot 900\xc2\xa0000\xc2\xa0kronor.\n_START_SECTION_\nEn stark ekonomi och samh\xc3\xa4llelig f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Dahlstedts ledarskap byttes det gamla uppv\xc3\xa4rmningssystemet med koks- och vedkaminer ut mot centralv\xc3\xa4rme. Utedassen ersattes med vattenklosetter, och tv\xc3\xa4ttst\xc3\xa4ll med rinnande vatten fick ers\xc3\xa4tta vattenhoar. Man bytte ut och byggde nya arbetsb\xc3\xa4nkar och kl\xc3\xa4dsk\xc3\xa5p, och n\xc3\xa4r man 1929 ersatte likstr\xc3\xb6msgeneratorn med en v\xc3\xa4xelstr\xc3\xb6msgenerator fick man ut 150 kW, vilket gav j\xc3\xa4mnare belysning i fabrik och bost\xc3\xa4der samt en ut\xc3\xb6kad gatubelysning. Elektriciteten drevs av det n\xc3\xa4rliggande vattenfallet. Remdriften kom fr\xc3\xa5n en axelledning som gick genom hela maskinverkstaden. Under vissa vintrar kunde vattnet stanna och bilda en iss\xc3\xb6rja p\xc3\xa5 botten som gjorde att vattnet inte kunde passera genom turbinen. Maskinerna stod d\xc3\xa5 stilla och det fanns ingen belysning. F\xc3\xb6rutom arbetsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandem\xc3\xa4ssiga f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades \xc3\xa4ven bolagets bost\xc3\xa4der mycket under Dahlstedt. Samtliga l\xc3\xa4genheter f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med avloppsledningar och vatten, som dock inte kunde anv\xc3\xa4ndas till matlagning. En ny chefsbostad byggdes 1938. Ekonomin i bolaget var under tiden stark och \xc3\xa5rsoms\xc3\xa4ttningen det \xc3\xa5ret l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 897\xc2\xa0000\xc2\xa0kronor med en vinst p\xc3\xa5 122\xc2\xa0000\xc2\xa0kronor och bankfordringarna p\xc3\xa5 155\xc2\xa0000\xc2\xa0kronor.\n_START_SECTION_\nUtveckling och krigsmateriel\n_START_PARAGRAPH_\n1939 avled Wilhelm G\xc3\xb6ransson och Fredrik af Klercker, f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningschef p\xc3\xa5 NK i Stockholm, uts\xc3\xa5gs till ny verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r \xc3\xa5r 1940. Han hade befattningen till 1945. Fabriken utvecklades v\xc3\xa5ldsamt under tidsperioden. B\xc3\xa5de fabriken och samh\xc3\xa4llet genomgick stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar och f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar. Trots att gamla produkters f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning, s\xc3\xa5som stickmaskiner och kassaregister, stagnerade p\xc3\xa5 grund av det p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende andra v\xc3\xa4rldskriget, gynnades f\xc3\xb6retaget p\xc3\xa5 grund av sin tillverkning av krigsmateriel. Sveriges f\xc3\xb6rsvarsberedskap best\xc3\xa4llde mycket fr\xc3\xa5n Stensholm, s\xc3\xa5som bajonettf\xc3\xa4stskenor och olika delar till k-pistar. Fabriken var en underleverant\xc3\xb6r till Husqvarna Vapen. Man var tvungen att ink\xc3\xb6pa nya arbetsmaskiner och arbetslokaler f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 maskinparken att r\xc3\xa4cka till. 1940 lades en verktygsverkstad till, och ytterligare en verkstad tillkom efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r. Ett centralf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d inr\xc3\xa4ttades, p\xc3\xa5 vilkens \xc3\xb6verv\xc3\xa5ning en monteringsavdelning inr\xc3\xa4ttades. Man slopade remdriften och anv\xc3\xa4nde direkt elkraft. Man var tvungen att anst\xc3\xa4lla nya personer och som mest hade man 222 anst\xc3\xa4llda. 1942 l\xc3\xa5g \xc3\xa5rsoms\xc3\xa4ttningen p\xc3\xa5 \xc3\xb6ver 1,5 miljoner kronor._NEWLINE_1945 byggdes ytterligare en stor verkstad d\xc3\xa4r man monterade detaljer till kassaregistren och oljet\xc3\xa4tningsringar. Man byggde vidare ut lokaler f\xc3\xb6r verkstad och kontor. Trots krigsmaterieltillverkningen och den \xc3\xb6kade f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen planerade man f\xc3\xb6r produkter att producera efter krigets slut. 1941 f\xc3\xb6reslogs att slopa vapentillverkningen och ist\xc3\xa4llet tillverka exempelvis termostater, str\xc3\xb6mst\xc3\xa4llare, sv\xc3\xa4nghjulsmagneter och oljet\xc3\xa4tningsringar. Det fanns begr\xc3\xa4nsat med kunskap om tillverkning av s\xc3\xa5dana produkter, som ej producerats tidigare i Sverige. Det kr\xc3\xa4vdes en stor ombyggnad och mycket utvecklingsarbete. N\xc3\xa4r vapentillverkningen upph\xc3\xb6rde b\xc3\xb6rjade man dock s\xc3\xa4lja varorna. Under Klerckers chefskap flyttade man upp f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningskontoret fr\xc3\xa5n Husqvarnas fabrik till Stensholms fabrik, och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsarbetet organiserades ist\xc3\xa4llet d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. Efter kriget blev efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 kassaregister stor, och 1946 hade fabriken 237 anst\xc3\xa4llda med en \xc3\xa5rsoms\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 3\xc2\xa0miljoner\xc2\xa0kronor. 1945 upph\xc3\xb6rde produktionen av vridmaskiner och 1947 stickmaskinen. P\xc3\xa5 grund av metallarbetarstrejken 1945 skedde en viss nedg\xc3\xa5ng 1945, men \xc3\xb6verlag hade personalantalet och oms\xc3\xa4ttningen \xc3\xb6kat konstant under hela 1940-talet, och 1950 l\xc3\xa5g antalet anst\xc3\xa4llda arbetare p\xc3\xa5 257 och man hade 100 anst\xc3\xa4llda tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n. Oms\xc3\xa4ttningen hade \xc3\xb6kat fr\xc3\xa5n 3\xc2\xa0miljoner 1946 till 7\xc2\xa0miljoner\xc2\xa0kronor 1950. En stor del av arbetarna var balter som flytt \xc3\xb6ver \xc3\x96stersj\xc3\xb6n och polacker som flytt fr\xc3\xa5n Hitlers arbetsl\xc3\xa4ger samt svenska kvinnor. 1950 ink\xc3\xb6ptes Haldex AB i Halmstad samt f\xc3\xb6retagets dotterbolag i London och Stockholm, och Nils Olof Engstr\xc3\xb6m vid Stensholm blev disponent och chef. Vissa arbeten \xc3\xb6verflyttades till Haldex, s\xc3\xa5som montering av kassaregistrenas komponenter, och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen gick bra. Dock b\xc3\xb6rjade rykten spridas om att all verksamhet skulle f\xc3\xb6rflyttas till Halmstad och upph\xc3\xb6ra i Stensholm.\n_START_SECTION_\nNedl\xc3\xa4ggning\n_START_PARAGRAPH_\n1954 s\xc3\xa5ldes fabriksfastigheten och dess byggnader till Husqvarna Vapenfabrik. Besvikelse och oro spred sig bland personalen. En f\xc3\xb6rhoppning l\xc3\xa5g i att vapenfabriken skulle tillverka n\xc3\xa5got i Stensholm, men s\xc3\xa5 blev inte fallet. M\xc3\xa5nga arbetare fick tempor\xc3\xa4ra anst\xc3\xa4llningar vid Husqvarna Vapenfabrik, och n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 flyttade med till Haldex. 1954 till 1955 avvecklades och \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes allt till Haldex, d\xc3\xa4r man fortsatte produktionen av sv\xc3\xa4nghjulsmagneter och delar till kassaregister. Tillverkningen av termostater, oljet\xc3\xa4tningsringar och str\xc3\xb6mst\xc3\xa4llare f\xc3\xb6rlades vid det nybildade bolaget "Stefa" som l\xc3\xa5g i Landskrona, dit Stensholms material och arbetsmaskiner f\xc3\xb6rdes._NEWLINE_Idag har Saab Training and Simulation (tidigare k\xc3\xa4nt som Saab Training System) kontor i lokalerna och kraftstationen finns inte kvar.\n_START_SECTION_\nBostadsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden och byggprojekt\n_START_PARAGRAPH_\nInnan fabriken startades, n\xc3\xa4r pappersbruket fortfarande var i drift, fanns det fem bostadshus som tillh\xc3\xb6rde f\xc3\xb6retaget f\xc3\xb6r de som var anst\xc3\xa4llda: Backen, \xc3\x85bo, \xc3\x84ngen, Hallen och Utsikten, som totalt inneh\xc3\xb6ll 23 enrumsl\xc3\xa4genheter och 12 enkelrum. I enkelrummen fanns det en j\xc3\xa4rnspis, och mindre familjer bebodde ofta dessa l\xc3\xa4genheter. I de l\xc3\xa4genheter som det fanns rum och k\xc3\xb6k i v\xc3\xa4rmdes rummen upp av kakelugnar i rummet och j\xc3\xa4rnspisar i k\xc3\xb6ket. Man hade vid den tiden inte lett in vatten i l\xc3\xa4genheterna, och n\xc3\xa5gra avloppsledningar fanns inte heller. Man fick h\xc3\xa4mta vatten ur en brunn med en hink, och slaskvatten t\xc3\xb6mdes ut i naturen. Rummen var belysta av fotogenlampor. Det fanns ingen belysning utomhus och v\xc3\xa4garna var i d\xc3\xa5ligt skick. Det fanns ut\xc3\xb6ver de fabriks\xc3\xa4gda l\xc3\xa4genheterna mellan fyra och fem privat\xc3\xa4gda hus, vars standard motsvarade fabrikens._NEWLINE_1915 var f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen sedan fabrikens etablerande som man ut\xc3\xb6kade antalet bost\xc3\xa4der, d\xc3\xa5 med sex byggnader; tre stycken enfamiljshus, en ny bostad f\xc3\xb6r arrendatorn och Sl\xc3\xa4tten, ett hyreshus med tv\xc3\xa5 stycken l\xc3\xa4genheter. Dessa sex byggnader \xc3\xa4r idag rivna. Hotellet byggdes \xc3\xa4ven samma \xc3\xa5r. 1923 uppf\xc3\xb6rde man huset M\xc3\xa4starg\xc3\xa5rden, d\xc3\xa4r fabrikens arbetsledare bebodde tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4genheter. Hotellet inneh\xc3\xb6ll rum f\xc3\xb6r ungkarlar och matserveringar, som var av stort behov fr\xc3\xa4mst under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget med den tidens brist p\xc3\xa5 mat. Fram till 1940 byggdes ytterligare n\xc3\xa5gra hus f\xc3\xb6r privatpersoner. N\xc3\xa4r af Klercker blev chef f\xc3\xb6r Stensholm v\xc3\xa4xte samh\xc3\xa4llet \xc3\xa4n mer, delvis p\xc3\xa5 grund av att man l\xc3\xb6ste en tvist om tomtmarken. P\xc3\xa5 grund av att antalet anst\xc3\xa4llda \xc3\xb6kade s\xc3\xa5 mycket under 1940-talet uppstod en brist p\xc3\xa5 bost\xc3\xa4der, och egnahemsr\xc3\xb6relsen bidrog till det nya omr\xc3\xa5det Egnahem. Flera flerfamiljshus uppf\xc3\xb6rdes likas\xc3\xa5. F\xc3\xb6rutom byggnader drogs nya gator, samh\xc3\xa4llet belystes, och man drog vatten och avlopp till husen. Vattnet kom genom djupborrning som leddes via ledningar in i husen, och avloppsvattnet rann genom reningsbrunnar. Det fanns d\xc3\xa4remot inget centralt reningsverk. Under andra v\xc3\xa4rldskriget och under efterkrigstiden ransonerades byggandet genom byggnadskvoter, men af Klercker beg\xc3\xa4rde flera g\xc3\xa5nger h\xc3\xb6gre byggnadskvot och under de \xc3\xa5tta till nio \xc3\xa5ren efter andra v\xc3\xa4rldskriget uppf\xc3\xb6rdes 32 egnahemsvillor genom billig mark, l\xc3\xa5n fr\xc3\xa5n staten och kommunen samt subventionering fr\xc3\xa5n Stensholms bolag. Genom mark som man k\xc3\xb6pt fr\xc3\xa5n Nordskogens g\xc3\xa5rd byggdes ytterligare hus med 65 l\xc3\xa4genheter och 18 ungkarlsrum. 25 l\xc3\xa4genheter tillkom genom ett hus i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping och ett i Pettersberg._NEWLINE_N\xc3\xa4sta byggnadsprojekt kom genom en stiftelse som bildades av Hakarps kommun och Stensholm f\xc3\xb6r att bygga radhusl\xc3\xa4genheter som stod f\xc3\xa4rdiga 1950. Dessa inneh\xc3\xb6ll i totalt fem stycken huskroppar 20 stycken l\xc3\xa4genheter. F\xc3\xb6r att motsvara behovet av aff\xc3\xa4rer uppf\xc3\xb6rdes en aff\xc3\xa4r p\xc3\xa5 Stensholm samt en konsumbutik, som nu \xc3\xa4r nedlagda. Af Klercker ans\xc3\xa5g att det var kommunens ansvar att underh\xc3\xa5lla gatorna och han ville att Hakarps kommun skulle ta \xc3\xb6ver ansvaret f\xc3\xb6r dessa. Kommunfullm\xc3\xa4ktige besl\xc3\xb6t 1949 att betala 117\xc2\xa0000\xc2\xa0kronor f\xc3\xb6r att bygga och underh\xc3\xa5lla gator, ledningsn\xc3\xa4t och gatubelysning. N\xc3\xa4r fabriken s\xc3\xa5ldes ingick dess och bolagets fastigheter, som s\xc3\xa5ldes till Huskvarna stad och som efter att staden slogs ihop med J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings kommun \xc3\xa4gs av J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings kommun.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6reningsliv\n_START_PARAGRAPH_\nSjukkassan var en f\xc3\xb6rening i Stensholm, vars fullst\xc3\xa4ndiga namn var Stensholms fabriks arbetares sjuk- och begravningskassa. Den bildades 1891 och verkade till 1943 n\xc3\xa4r den blev en del av sjukkassan f\xc3\xb6r hela Hakarps kommun, Hakarps Sockens Erk\xc3\xa4nda Sjukkassa. Begravningskassan uppl\xc3\xb6stes f\xc3\xb6rst 1958, och medlemmarna delade p\xc3\xa5 tillg\xc3\xa5ngarna. 1917 bildades avdelning 152 av Svenska Metallindustriarbetaref\xc3\xb6rbundet i Stensholm, och 45 medlemmar fanns vid starten. F\xc3\xb6rutom n\xc3\xa5gra strejker, som metallstrejken 1945, verkade fackorganisationerna fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r l\xc3\xb6nerna. Fr\xc3\xa5n 1920- till 1930-talet l\xc3\xa5g timl\xc3\xb6nen p\xc3\xa5 1 krona per timme, och 1937 p\xc3\xa5 1,25 krona per timme. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget passerade timl\xc3\xb6nen 4 kronor och 1954 l\xc3\xa5g den p\xc3\xa5 4,40 kronor per timme. Stensholms kyrkliga arbetsf\xc3\xb6rening, som grundades 1949 av af Klerckers fru Birgitta af Klercker, samlade in pengar till kyrkoverksamheten, fadderbarn och olika ideella \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Det fanns flera bildningsverksamheter, studiecirklar och kurser.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\n1914 bildades en bl\xc3\xa5sorkester av n\xc3\xa5gra fabrikens arbetare. 1915 spelade orkestern f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen offentligt, och spelade vid f\xc3\xb6rstamajdemonstrationer och olika sammankomster. 1919 ink\xc3\xb6ptes nya instrument, och en ekonomisk st\xc3\xb6df\xc3\xb6rening bildades 1923. Man spelade sista g\xc3\xa5ngen 1931 och d\xc3\xa4refter uppl\xc3\xb6stes orkestern. Hjalmar H\xc3\xb6\xc3\xb6g var ledare. Olika idrotter ut\xc3\xb6vades flitigt under 1940-talet. Man spelade fotboll p\xc3\xa5 IKHP, och p\xc3\xa5 Stensholms skridskobana spelades hockey, ibland inf\xc3\xb6r tusentals personer. 1944 bildades IK Stefa, som 1967 gick upp i V\xc3\xa4tterstads IK, som med tiden blev ena halvan i HV71._NEWLINE_Personaltidningen "Information" utkom mellan 1945 och 1952. Dess uppgift var att redog\xc3\xb6ra f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retagets verksamheten samt att skriva om mer allm\xc3\xa4nintressanta \xc3\xa4mnen.'