b'\n_START_ARTICLE_\nPsalmodikon\n_START_PARAGRAPH_\nEtt psalmodikon \xc3\xa4r ett musikinstrument. Det \xc3\xa4r ett slags f\xc3\xb6renklat l\xc3\xa5ngspel som spelas med str\xc3\xa5ke men ibland ist\xc3\xa4llet kn\xc3\xa4ppes. Det utg\xc3\xb6rs av en l\xc3\xa5ngsmal resonansl\xc3\xa5da med oftast en men ibland tv\xc3\xa5 och n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng flera melodistr\xc3\xa4ngar sp\xc3\xa4nda \xc3\xb6ver en greppbr\xc3\xa4da mellan \xc3\xb6versadel och str\xc3\xa4ngh\xc3\xa5llare eller undersadel och l\xc3\xb6per \xc3\xb6ver ett stall. Kallas ibland f\xc3\xb6r psalmonika, psalmodikum, notstock mm. I Gagnef, Dalarna, finns fler exemplar med tre st\xc3\xa4mskruvar - dock monterades ibland tv\xc3\xa5 str\xc3\xa4ngar av f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6renkla inl\xc3\xa4rningen. En del saknar resonansstr\xc3\xa4ngar medan andra har tv\xc3\xa5 eller fyra  och inte s\xc3\xa4llan upp till 12 resonansstr\xc3\xa4ngar\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPr\xc3\xa4sten Johan Dillner  (1785\xe2\x80\x931862) f\xc3\xb6rknippas starkt med psalmodikonet. Ofta h\xc3\xa4vdas felaktigt att han skapade det. Men han skrev sj\xc3\xa4lv att "broderfolken sedan l\xc3\xa4nge anv\xc3\xa4nt denna metod". Denna metod syftade inte p\xc3\xa5 instrumentet utan p\xc3\xa5 siffernotskrift som underl\xc3\xa4ttade f\xc3\xb6r den icke notkunnige. 1823 b\xc3\xb6rjade J.W. Bruun i K\xc3\xb6penhamn att propagera f\xc3\xb6r ett instrument han modifierat/skapat och  som han gav namnet psalmodikon. Bruuns instrument saknade greppbr\xc3\xa4da. Man tryckte ned str\xc3\xa4ngen direkt mot locket d\xc3\xa4r markeringar fanns f\xc3\xb6r tonerna.  _NEWLINE_Johan Dillner i Sverige och Lars Roverud i norge vidareutvecklade instrumentet var och en p\xc3\xa5 sitt h\xc3\xa5ll. B\xc3\xa5da tillf\xc3\xb6rde en greppbr\xc3\xa4da. Dillner en trappstegsformad s\xc3\xa5 kallad tonstege medan Roverud anv\xc3\xa4nde en greppbr\xc3\xa4da med tv\xc3\xa4rband av metall, ungenf\xc3\xa4r som p\xc3\xa5 gitarren. Bruuns instrument r\xc3\xb6nte ingen egentliga framg\xc3\xa5ng. Medan Dillners och Roveruds modeller kom att spridas i mycket stor skala i Norge och Sverige. De blev snart obligatoriska i klassrummen och samtliga f\xc3\xb6rsamlingar i Sverige anmodades inf\xc3\xb6rskaffa ett. Det s\xc3\xa4gs ha varit det vanligast f\xc3\xb6rekommande instrumentet i de svenska stugorna under en period. Ett p\xc3\xa5st\xc3\xa5ende som \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att bel\xc3\xa4gga, men det f\xc3\xb6refaller vara rimligt att det var s\xc3\xa5. _NEWLINE_Johan Dillners syfte var att f\xc3\xb6ra ut de nya melodierna 1819 \xc3\xa5rs psalmbok, vilken han siffernotsatt, och de utgavs 1830 (Melodierna till Swenska Kyrkans Psalmer, Noterade med ziffror, f\xc3\xb6r Skolor och Menigheten). Han sade att han kunde l\xc3\xa4ra vem som helst att hantera ett psalmodikon p\xc3\xa5 bara tv\xc3\xa5 timmar. Instrumentet anv\xc3\xa4ndes vid husandakter , s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som av kringresande predikanter. Det anv\xc3\xa4ndes i nykterhetsr\xc3\xb6relsen, arbetarr\xc3\xb6relsen och s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom i frikyrkorna.  _NEWLINE_Johan Dillners id\xc3\xa9 var att psalmodikonet skulle anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r andlig musik samt vid s\xc3\xa5ngundervisning. Men det kom att anv\xc3\xa4ndas \xc3\xa4ven till dans. Kanske mest i mindre sammanhang, eftersom det ans\xc3\xa5gs mindre l\xc3\xa4mpligt, d\xc3\xa5 instrumentet var starkt f\xc3\xb6rknippat med andlig musik. P\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra av de tidigaste spelmansst\xc3\xa4mmorna, en bit in p\xc3\xa5 1900-talet, deltog ett antal spelm\xc3\xa4n, manliga och \xc3\xa5tminstone i n\xc3\xa5got fall en kvinna, med psalmodikon. Spelmansmusik p\xc3\xa5 den tiden, n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller fiol och nyckelharpa, spelades mest av m\xc3\xa4n. Psalmodikon spelades inte s\xc3\xa4llan \xc3\xa4ven av kvinnor. Det utgavs skillingtryck med siffernotskrift f\xc3\xb6r psalmodikon_NEWLINE_Under 1800-talet utgavs ett inte oansenligt antal b\xc3\xb6cker d\xc3\xa4r olika s\xc3\xa5nger, fr\xc3\xa4mst psalmer, var utm\xc3\xa4rkta med psalmodikonets siffror \xc3\xb6ver s\xc3\xa5ngtexten. Ett exempel \xc3\xa4r Pehr Thomassons S\xc3\xa5nger med melodier i zifferskrift till psalmodikon, utgiven i Carlshamn 1850.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gon best\xc3\xa4md standard f\xc3\xb6r hur ett psalmodikon ska se ut finns inte, utan de mest skilda l\xc3\xb6sningar p\xc3\xa5 en resonansl\xc3\xa5da finns representerade. Vid spelning l\xc3\xa4ggs instrumentet p\xc3\xa5 ett bord, och toner frambringas genom att man antingen kn\xc3\xa4pper p\xc3\xa5 str\xc3\xa4ngen eller spelar p\xc3\xa5 den med en str\xc3\xa5ke. _NEWLINE_Det \xc3\xa4r mycket l\xc3\xa4tt att l\xc3\xa4ra sig spela p\xc3\xa5 ett psalmodikon i och med att det oftast finns endast en str\xc3\xa4ng, samt att tonerna \xc3\xa4r tydligt utm\xc3\xa4rkta i greppbr\xc3\xa4dan genom jack. Varje jack (ton) kan ha en siffra eller annan markering. Ett annat s\xc3\xa4tt att markera de r\xc3\xa4tta tonl\xc3\xa4gena \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 p\xc3\xa5limmade tr\xc3\xa4lister (bandstavar), s\xc3\xa5 att man f\xc3\xa5r band som p\xc3\xa5 en gitarr. Under f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning att bandstavarna placerats r\xc3\xa4tt blir det l\xc3\xa4tt att spela rent.'