b'\n_START_ARTICLE_\nJudar i Sverige\n_START_SECTION_\n1774\xe2\x80\x931860: De f\xc3\xb6rsta judiska f\xc3\xb6rsamlingarna och "juderegementet"\n_START_PARAGRAPH_\n1774 anl\xc3\xa4nde k\xc3\xb6pmannen Aaron Isaac och han blev den f\xc3\xb6rsta att f\xc3\xa5 ut\xc3\xb6va judendom i Sverige. I slutet av 1700-talet och i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet kom en v\xc3\xa5g av judar till landet. Det var inte ovanligt att judarna bytte ut sina namn till mer svenskliknande f\xc3\xb6r att d\xc3\xb6lja sin bakgrund. Under slutet av 1770-talet till\xc3\xa4ts Sveriges f\xc3\xb6rsta judiska f\xc3\xb6rsamlingar att bildas i Stockholm och Marstrand. Innan dess hade det f\xc3\xb6rekommit judedop, d\xc3\xa4r judar genom att konvertera till kristendomen blivit fullv\xc3\xa4rdiga svenska medborgare. _NEWLINE_F\xc3\xb6rst under Gustav III:s regering gjorde sig en st\xc3\xb6rre tolerans g\xc3\xa4llande. Han gav 1779 sin sanktion \xc3\xa5t riksdagens f\xc3\xb6rslag till "allm\xc3\xa4n religionsfrihet" och i det av Kommerskollegium 27 maj 1782 utf\xc3\xa4rdade "judereglementet", vilket i huvudsak blev g\xc3\xa4llande till 1838, medgavs judarna r\xc3\xa4tt att bos\xc3\xa4tta sig i Stockholm, G\xc3\xb6teborg och Norrk\xc3\xb6ping, att d\xc3\xa4r uppf\xc3\xb6ra synagogor och att syssels\xc3\xa4tta sig med vissa s\xc3\xa4rskilt uppr\xc3\xa4knade borgerliga yrken. Men de f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds deltaga i riksdagsmannaval samt ing\xc3\xa5 \xc3\xa4ktenskap med andra \xc3\xa4n sina trosf\xc3\xb6rvanter. _NEWLINE_  11 \xc3\xa5r senare, 1849, fick de r\xc3\xa4tt att vittna i svenska domstolar. Fem \xc3\xa5r senare, 1854, gavs de r\xc3\xa4tt att bos\xc3\xa4tta sig i rikets alla st\xc3\xa4der.\n_START_SECTION_\n1860-talet: st\xc3\xa4rkta r\xc3\xa4ttigheter\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talet inf\xc3\xb6rdes ett antal reformer. \xc3\x85r 1860 fick de judar som var svenska medborgare r\xc3\xa4tt att bos\xc3\xa4tta sig var som helst inom Sverige och d\xc3\xa4r \xc3\xa4ga fast egendom. F\xc3\xb6rut hade denna r\xc3\xa4tt endast g\xc3\xa4llt de inom landet f\xc3\xb6dda judarna. Den stora reformen ifr\xc3\xa5ga om kommunalf\xc3\xb6rvaltningen genomf\xc3\xb6rdes 1862. Judar som var svenska medborgare fick d\xc3\xa5 r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt och valbarhet till rikets alla kommunala f\xc3\xb6rsamlingar, f\xc3\xb6rutom kyrkliga s\xc3\xa5dana. \xc3\x85r 1863 till\xc3\xa4ts judar ing\xc3\xa5 \xc3\xa4ktenskap med icke-judar. Det \xc3\xa5ret t\xc3\xadllerk\xc3\xa4ndes \xc3\xa4ven fr\xc3\xa4mmande trosbek\xc3\xa4nnare r\xc3\xa4tt att antagas i statens tj\xc3\xa4nst inom vissa l\xc3\xa4rda och konstn\xc3\xa4rliga omr\xc3\xa5den. Samma \xc3\xa5r fick de \xc3\xa4ven r\xc3\xa4tt att \xc3\xa4ga fastigheter inom hela riket, och att vara l\xc3\xa4rare i svenska statliga skolor. Deras r\xc3\xa4ttigheter utvidgades 1865 till att de \xc3\xa4ven fick v\xc3\xa4lja riksdagsm\xc3\xa4n, men sj\xc3\xa4lva var de icke valbara. Fr\xc3\xa5gan om judarnas fullst\xc3\xa4ndiga emancipation diskuterades s\xc3\xa5v\xc3\xa4l inom riksdagen som i pressen och genomdrevs inom riksdagen 16 februari 1870 med stor  r\xc3\xb6st\xc3\xb6vervikt. Riksdagen besl\xc3\xb6t d\xc3\xa5 att l\xc3\xa4mna alla fr\xc3\xa4mmande trosbek\xc3\xa4nnare r\xc3\xa4tt att inneha s\xc3\xa5dana statstj\xc3\xa4nster som inte l\xc3\xa5g inom det kyrkliga omr\xc3\xa5det \xe2\x80\x93 med undantag f\xc3\xb6r statsr\xc3\xa5ds\xc3\xa4mbeten. De fick \xc3\xa4ven r\xc3\xa4ttighet att inv\xc3\xa4ljas i riksdagen._NEWLINE_Den som tillh\xc3\xb6rde Svenska kyrkan och \xc3\xb6nskade konvertera till judendomen fick m\xc3\xb6jlighet att g\xc3\xb6ra detta genom 1873 \xc3\xa5rs dissenterlag. Det kr\xc3\xa4vde dock en process med bland annat en v\xc3\xa4ntetid.\n_START_SECTION_\n1900-talet - idag\n_START_PARAGRAPH_\nGenom 1951 \xc3\xa5rs religionsfrihetslag gavs svenska medborgare r\xc3\xa4tten att fritt g\xc3\xa5 ur Svenska kyrkan genom ett enkelt muntligt meddelande. Denna lag innebar \xc3\xa4ven att det blev frivilligt f\xc3\xb6r judar i Sverige att vara medlem i en judisk f\xc3\xb6rsamling._NEWLINE_Genom religionsfrihetslagen  blev det \xc3\xa4ven m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r en jude att bli statsr\xc3\xa5d. Denna nya r\xc3\xa4ttighet hugf\xc3\xa4stes ytterligare, genom en grundlagsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring av Regeringsformen, som tr\xc3\xa4dde i grundlaga kraft den 1 januari 1953._NEWLINE_V\xc3\xa4stjudar fr\xc3\xa5n framf\xc3\xb6r allt Tyskland och Nederl\xc3\xa4nderna har ofta varit akademiker eller aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4n och snabbt integrerats i det svenska samh\xc3\xa4llet, till skillnad fr\xc3\xa5n \xc3\xb6stjudarna som ofta var fattiga, varvid sociala problem uppst\xc3\xa5tt._NEWLINE_Vissa grupper har bem\xc3\xb6tt judar med antisemitism, framf\xc3\xb6r allt nazister i Sverige under 1930-talet. Under andra v\xc3\xa4rldskriget kom m\xc3\xa5nga judiska flyktingar till det fr\xc3\xa5n kriget skonade Sverige. Vissa av dessa stannade sedan kvar, andra \xc3\xa5kte tillbaks dit de tidigare bott eller flyttade till den 1948 nyuppr\xc3\xa4ttade staten Israel._NEWLINE_Antisemitism i Sverige har \xc3\xb6kat p\xc3\xa5 senare \xc3\xa5r. Religionsf\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljelse i form av ett antal antisemitiska angrepp har skett mot  synagogor i Sverige, s\xc3\xa4rskilt i Malm\xc3\xb6 synagoga, till f\xc3\xb6ljd av missn\xc3\xb6jet \xc3\xb6ver Israel\xe2\x80\x93Palestina-konflikten framf\xc3\xb6r allt bland muslimska grupper,. och m\xc3\xa5nga judar har flyttat fr\xc3\xa5n Malm\xc3\xb6. Antal polisanm\xc3\xa4lningar om antisemitiska brott \xc3\xb6kade i Sverige fr\xc3\xa5n 159 \xc3\xa5r 2008 till 277 \xc3\xa5r 2015, och \xc3\xa5tergick till 182 \xc3\xa5r 2016. Fr\xc3\xa5gan om hur samh\xc3\xa4llet och staten hanterar hotbilden mot svenska judar har varit f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r politisk debatt.'