b'\n_START_ARTICLE_\nEmalj\n_START_SECTION_\nCellemalj\n_START_PARAGRAPH_\nI cellemalj eller v\xc3\xa4ggemalj (franska \xc3\xa9mail cloisonn\xc3\xa9) utf\xc3\xb6rs teckningen genom att fina metalltr\xc3\xa5dar, vanligen i guld eller silver, l\xc3\xb6ds fast p\xc3\xa5 ytan (p\xc3\xa5 t.ex. guld, silver eller koppar) och bildar l\xc3\xa5ga v\xc3\xa4ggar (cloisons) mellan de olika figurerna och figurdelarna. Mellanrummen (cellerna) fylls med emalj. Detta emaljeringss\xc3\xa4tt ut\xc3\xb6vades tidigt i Bysans och \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n till V\xc3\xa4steuropa, d\xc3\xa4r K\xc3\xb6ln, Trier och andra st\xc3\xa4der vid nedre Rhen under den \xc3\xa4ldre medeltiden var huvudorter f\xc3\xb6r tillverkningen. I b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1900-talet utf\xc3\xb6rdes cellemaljer med stor skicklighet i Indien, Kina och Japan, men p\xc3\xa5 enklare material (koppar, porslin, m\xc3\xa4ssing). Gamla cellemaljer \xc3\xa4r ytterst s\xc3\xa4llsynta och dyrbara.\n_START_SECTION_\nGropemalj\n_START_PARAGRAPH_\nI gropemalj (franska \xc3\xa9mail champlev\xc3\xa9) utf\xc3\xb6rs teckningen genom gravering eller etsning, genom att figurerna och figurdelarna eller mellanrummen mellan figurerna f\xc3\xb6rdjupas i metallytan, och de p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt uppkomna f\xc3\xb6rdjupningarna (groparna) fylls med emalj. Underlaget \xc3\xa4r ofta koppar, vars oemaljerade partier d\xc3\xa5 vanligen f\xc3\xb6rgylls, s\xc3\xa5 att figurerna antingen framst\xc3\xa5r i emalj mot guld eller i guld mot emalj. Denna teknik ut\xc3\xb6vades fr\xc3\xa5n och med 300-talet f.Kr. bland folken norr om Alperna.\n_START_SECTION_\nReliefemalj\n_START_PARAGRAPH_\nI reliefemalj (franska \xc3\xa9mail de basse taille eller \xc3\xa9mail translucide sur relief) utf\xc3\xb6rs teckningen med gravstickel i l\xc3\xa5g relief och f\xc3\xa4rgl\xc3\xa4ggs d\xc3\xa4refter med genomskinlig emalj som bildar en j\xc3\xa4mn yta genom vilken reliefens h\xc3\xb6gre st\xc3\xa4llen skimrar ljusare och de l\xc3\xa4gre m\xc3\xb6rkare. Detta g\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 ett underlag av guld eller silver. Arbetss\xc3\xa4ttet uppkom i Italien, \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n till Frankrike och Tyskland, samt blomstrade p\xc3\xa5 1400-talet i Montpellier och vid Rhen. Dess \xc3\xa4ldre alster \xc3\xa4r mycket s\xc3\xa4llsynta.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6nsteremalj\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6nsteremalj (franska \xc3\xa9mail plique \xc3\xa1 jour) best\xc3\xa5r av tr\xc3\xa5dm\xc3\xb8nster utan bakgrund, vanligen i guld eller silver, som fylls med f\xc3\xa4rgad, transparent emalj, som sl\xc3\xa4pper igenom ljus. Emaljen inf\xc3\xb6rs i pulverform i mellanrummen och sm\xc3\xa4lts de jour (f\xc3\xb6r dagen, d.v.s. utan underlag, med arbetets baksida obet\xc3\xa4ckt) i flera upprepade omg\xc3\xa5ngar. Denna teknik har anv\xc3\xa4nts till exempel till skedskaft, smycken och sm\xc3\xa5 vaser.\n_START_SECTION_\nEmalj p\xc3\xa5 upph\xc3\xb6jda partier\n_START_PARAGRAPH_\nEmalj p\xc3\xa5 upph\xc3\xb6jda partier (franska baisse taille eller \xc3\xa9mail de haut relief): metallf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l med upph\xc3\xb6jda partier av olikartad form, \xc3\xb6verdragna med f\xc3\xa4rgade glasflusser._NEWLINE_Emalj kan ocks\xc3\xa5 appliceras genom doppning, siktning eller air-brush, och emaljerade ytor kan ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5f\xc3\xb6ras keramiska dekaler, bladguld etc.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5laremalj\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5laremaljen (franska \xc3\xa9mail peint) \xc3\xa4r en verklig m\xc3\xa5lning med emaljf\xc3\xa4rger p\xc3\xa5 metall (vanligen koppar) som, oftast p\xc3\xa5 ett grundlager av emalj. Denna teknik uppkom, sannolikt under p\xc3\xa5verkan av glasm\xc3\xa5lningen, p\xc3\xa5 1300-talet i Limoges (s\xc3\xa5dana arbeten ben\xc3\xa4mns d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 Limoges-emaljer), n\xc3\xa5dde en h\xc3\xb6g grad av full\xc3\xa4ndning p\xc3\xa5 1500-talet och har d\xc3\xa4refter ut\xc3\xb6vats i de flesta europeiska l\xc3\xa4nder. I Sverige var Johan Georg Henrichsen (d\xc3\xb6d 1779) framst\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 detta omr\xc3\xa5de. \xc3\x84ven i Kina och Japan har denna konstart varit k\xc3\xa4nd mycket l\xc3\xa4nge. Emaljm\xc3\xa5lning har anv\xc3\xa4nts p\xc3\xa5 en m\xc3\xa4ngd olikartade f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l: i \xc3\xa4ldre tider p\xc3\xa5 bords- och dryckesk\xc3\xa4rl och p\xc3\xa5 tavlor, under senare tider framf\xc3\xb6r allt p\xc3\xa5 sm\xc3\xa4rre f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, som dosor, etuier, urfoder, smycken och miniatyrportr\xc3\xa4tt; i Kina och Japan p\xc3\xa5 husger\xc3\xa5d, som brickor, skrin, dosor, kannor och till och med m\xc3\xb6bler (bord och liknande).\n_START_SECTION_\nEmaljliknande lackering\n_START_PARAGRAPH_\nBesl\xc3\xa4ktad med m\xc3\xa5laremaljen, men vanligen med en annan beteckning \xc3\xa4r emaljdekorationer p\xc3\xa5 fajans, porslin och glas.\n_START_SECTION_\nAndra anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1800-talet hade kostnaden f\xc3\xb6r emaljering sjunkit s\xc3\xa5, att emaljerade f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l kunde saluf\xc3\xb6ras som bruksvaror. Genom sin t\xc3\xa4ta och l\xc3\xa4ttrengjorda yta blev emaljerad pl\xc3\xa5t popul\xc3\xa4rt material f\xc3\xb6r badkar och husger\xc3\xa5d. 1884 b\xc3\xb6rjade Kockums sin tillverkning av emaljerade k\xc3\xa4rl. P\xc3\xa5 senare tid har anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den f\xc3\xb6r emalj breddats. Numera \xc3\xa5terfinns emalj b\xc3\xa5de som exempelvis v\xc3\xa4ggmaterial p\xc3\xa5 fasader och i g\xc3\xa5ng- och biltunnlar samt som alternativ till kakel i k\xc3\xb6ket. Smyckesemalj skiljer sig fr\xc3\xa5n industriell emalj p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis att den industriella emaljen liknar lera eller engobe och oftast p\xc3\xa5f\xc3\xb6res i flytande form genom doppning eller airbrush. Den bildar, i motsats til smyckesemalj, ett homogent skikt f\xc3\xb6rst under br\xc3\xa4nning. _NEWLINE_F\xc3\xb6r att st\xc3\xa5 emot v\xc3\xa4der och vind utf\xc3\xb6rdes ofta gatuskyltar emaljerade. I en del svenska st\xc3\xa4der finns s\xc3\xa5dana fortfarande kvar, exempelvis i Uppsala och Borl\xc3\xa4nge, och s\xc3\xa5dana skyltar nyproduceras ocks\xc3\xa5. Det vanligaste utf\xc3\xb6randet \xc3\xa4r vit text p\xc3\xa5 bl\xc3\xa5 botten._NEWLINE_Kall emalj \xc3\xa4r en ben\xc3\xa4mning som anv\xc3\xa4nts om vissa lackf\xc3\xa4rger som har viss likhet med emalj, en annars inte har n\xc3\xa5gon likhet med den verkliga emaljen._NEWLINE_I forntiden var babylonierna, assyrierna och elamiterna m\xc3\xa4stare i konsten att emaljera tegel.'