b'\n_START_ARTICLE_\nParsifal (opera)\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nInspirerad av en v\xc3\xa5rdag i april 1857 (inte p\xc3\xa5 L\xc3\xa5ngfredagen, utan bara f\xc3\xb6rsatt i en "L\xc3\xa5ngfredagsst\xc3\xa4mning") skissade Wagner p\xc3\xa5 ett drama, som skulle komma att bli det f\xc3\xb6rsta prosautkastet till Parsifal. Sj\xc3\xa4lva \xc3\xa4mnet hade Wagner sysselsatt sig med \xc3\xa4nda sedan 1845, d\xc3\xa5 han under en sommarvistelse i Marienbad kom i kontakt med Wolfram von Eschenbachs medeltida versepos Parzival fr\xc3\xa5n 1210. Wagner har ocks\xc3\xa5 l\xc3\xa5nat trollkarlen Klingsor fr\xc3\xa5n ETA Hoffmanns parafras Der Kamp der S\xc3\xa4nger, einer alten Chronik nacherz\xc3\xa4hlt (=S\xc3\xa5ngarnas kamp \xc3\xa5terber\xc3\xa4ttad efter en gammal kr\xc3\xb6nika) fr\xc3\xa5n Serapions-Br\xc3\xbcder (del II), som han anv\xc3\xa4nt som underlag f\xc3\xb6r Tannh\xc3\xa4user. _NEWLINE_Sommaren 1865 diskuterade Wagner skissen med sin finansi\xc3\xa4r Ludvig II, kungen av Bayern, men lade Parsifal \xc3\xa5t sidan f\xc3\xb6r att koncentrera sig p\xc3\xa5 Nibelungens ring. Han b\xc3\xb6rjade skriva musiken genast efter augusti 1877, men det dr\xc3\xb6jde till ett gott stycke in p\xc3\xa5 1882 innan partituret var f\xc3\xa4rdig. Under st\xc3\xb6rre delen av 1880 befann sig Wagner i Italien d\xc3\xa4r han arbetade med musiken. I staden Ravello vid Amalfikusten bes\xc3\xb6kte han Villa Rufalo och h\xc3\xa4nf\xc3\xb6rdes av dess tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd - \xc3\xa4ntligen hade han funnit f\xc3\xb6rebilden till Klingsors magiska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd. Med p\xc3\xa5 resan var den unge rysk-tyske konstn\xc3\xa4ren Paul von Joukowsky. Wagner blev mycket imponerad av dennes skisser av tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden att han p\xc3\xa5 st\xc3\xa5ende fot best\xc3\xa4mde att von Joukowsky skulle g\xc3\xb6ra dekoren och kostymerna till hans nya opera. N\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader senare (21 augusti) bes\xc3\xb6kte Wagner Siena och r\xc3\xb6rdes till t\xc3\xa5rar efter att ha sett katedralens kyrkorum, konstaterande att det var den mest betagande struktur han hade sett. von Joukowsky gjorde \xc3\xa5terigen skisser vilka anv\xc3\xa4ndes som f\xc3\xb6rebild f\xc3\xb6r Graalridarnas tempel._NEWLINE_Tv\xc3\xa5 av Wagners operor har starka religi\xc3\xb6sa motiv - Tannh\xc3\xa4user och Parsifal. I Tannh\xc3\xa4user l\xc3\xa5ter Wagner den protestantiska kritiken av katolicismen komma fram, medan i Parsifal frodas en djup katolsk mysticism och fromhet, blandad med schopenhauersk filosofi och buddhistiskt medlidande. Fr\xc3\xa4lsning fr\xc3\xa5n varats bojor \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ett \xc3\xa5terkommande tema i Wagners verk \xe2\x80\x93 Senta i Den flygande holl\xc3\xa4ndaren, Elisabeth i Tannh\xc3\xa4user, Tristans och Isoldes d\xc3\xb6d som befrielse, liksom i Nibelungens ring. I Parsifall gestaltar tenorrollen den "rene d\xc3\xa5ren" Parsifal som utvecklas till en sj\xc3\xa4lsren fr\xc3\xa4lsargestalt. Wagner hade f\xc3\xb6rhoppningen att operan skulle rena v\xc3\xa4rlden genom sin k\xc3\xa4rna av kristen fromhet och f\xc3\xb6rsakelse.\n_START_SECTION_\nRepetition\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r det blev dags att best\xc3\xa4mma vilka s\xc3\xa5ngare som skulle medverka vid premi\xc3\xa4ren valde Wagner Hermann Winkelmann som Parsifal, Amalie Materna (som hade sjungit den f\xc3\xb6rsta Br\xc3\xbcnnhilde i Nibelungens ring 1876) som Kundry, Emila Scaria som Gurnemanz, Karl Hill ( den f\xc3\xb6rste Alberich i Nibelungens ring 1876) som Klingsor och Theodor Reichmann som Amfortas. Som dirigent valde han Hermann Levi fr\xc3\xa5n M\xc3\xbcnchens operahus. Som orkester accepterade han kung Ludvigs erbjudande att anv\xc3\xa4nda M\xc3\xbcnchens operaorkester, som han kompletterade med andra musiker. Som en eftergift f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 kungen att n\xc3\xa4rvara vid premi\xc3\xa4ren var Wagner tvungen att l\xc3\xa5ta bygga ett litet annex med salong framf\xc3\xb6r Festspelshuset s\xc3\xa5 att kungen skulle kunna anl\xc3\xa4nda ost\xc3\xb6rd._NEWLINE_I valet av Levi som dirigent f\xc3\xb6r sitt "heliga" verk framkom Wagners dubbelsidiga antisemitism. Att Levi var jude och son till en rabbin st\xc3\xb6rde Wagner. S\xc3\xa5 trots sin egen antikyrkliga agnosticism och f\xc3\xb6rakt f\xc3\xb6r den kristna kyrkan, insisterade han p\xc3\xa5 att Levi m\xc3\xa5ste konvertera och d\xc3\xb6pas. Levi v\xc3\xa4grade. Efter generalrepetitionen (24 juli 1882) skrev Wagners hustru Cosima i sin dagbok att om Wagner hade varit musiker i orkestern skulle han ha v\xc3\xa4grat att l\xc3\xa5ta sig dirigeras av en jude. Dock kvarst\xc3\xa5r faktum att Wagner beundrade Levi och inte kunde t\xc3\xa4nka sig n\xc3\xa5gon b\xc3\xa4ttre l\xc3\xa4mpad att dirigera Parsifal. Ett \xc3\xa5r f\xc3\xb6re premi\xc3\xa4ren hotade Levi att bryta kontraktet efter att ha blivit f\xc3\xb6rol\xc3\xa4mpad av Wagner, vilket skulle ha resulterat i en flyktv\xc3\xa4g ut f\xc3\xb6r Wagner om han hade velat bli av med Levi. Men Wagner \xc3\xb6vertalade honom att forts\xc3\xa4tta med orden: "Du \xc3\xa4r min Parsifal-dirigent!"._NEWLINE_Ursprungligen hade Wagner t\xc3\xa4nkt sig att Parsifal skulle uppf\xc3\xb6ras enbart i Bayreuth och enbart f\xc3\xb6r hans mecenater. I sin desperata jakt att betala av skulderna fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rsta Festspelen 1876 hade han 1878 tvingats ge till\xc3\xa5telse till M\xc3\xbcnchenoperan att f\xc3\xa5 uppf\xc3\xb6ra operan efter premi\xc3\xa4ren i Bayreuth. Men tanken p\xc3\xa5 en upps\xc3\xa4ttning utanf\xc3\xb6r Bayreuth skr\xc3\xa4mde honom och redan 1879 dryftade han problemet med kung Ludvig och h\xc3\xa4vdade att operans tema var f\xc3\xb6r seri\xc3\xb6st f\xc3\xb6r en vanlig operahusrepertoar d\xc3\xa4r den skulle kunna komma att blandas med l\xc3\xa4ttsinniga komedier. Parsifal var ingen vanlig opera, utan ett verk v\xc3\xa4rdigt endast Bayreuth. Den v\xc3\xa4lvillige kungen fastslog att verket "aldrig skulle bli nedsolkat genom kontakt med en profan scen". Dock tillst\xc3\xb6tte ekonomiska problem. 1877 hade en mecenatsf\xc3\xb6rening bildats i syfte att samla in pengar f\xc3\xb6r uppf\xc3\xb6randet av Parsifal, men insamlingen hade g\xc3\xa5tt d\xc3\xa5ligt och Wagner ins\xc3\xa5g att Bayreuth inte kunde finansieras genom bidrag. Ursprungsid\xc3\xa9n med en festival enbart f\xc3\xb6r Wagnerkonn\xc3\xa4s\xc3\xb6rer fick skrotas och ers\xc3\xa4ttas av biljetter tillg\xc3\xa4ngliga f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten._NEWLINE_I maj 1882 b\xc3\xb6rjade repetitionerna i Bayreuth och till skillnad fr\xc3\xa5n festivalen 1876 r\xc3\xa5dde det mer lugn och ordning. Wagner godk\xc3\xa4nde inte kostymerna och fick sj\xc3\xa4lv g\xc3\xb6ra en skiss av Graalriddarnas mantlar. Hans dotter Isolde ritade Blomsterflickornas dr\xc3\xa4kter, medan hustru Cosima s\xc3\xa5g till resten. Repetitionerna gick bra och Wagner var p\xc3\xa5 det hela taget n\xc3\xb6jd med resultatet. De 23 solisterna, den 107 man starka orkestern och de 135 k\xc3\xb6rmedlemmarna hade alla f\xc3\xa5tt sina noter ett \xc3\xa5r i f\xc3\xb6rv\xc3\xa4g och var alla v\xc3\xa4l f\xc3\xb6rberedda. Ett tekniskt problem uppstod under f\xc3\xb6rsta akten i bytet mellan scen 1 och 2, d\xc3\xa5 Parsifal och Gurnemanz n\xc3\xa4rmar sig Graalborgen. Dekormaskinen hann inte med innan musiken var klar. Wagner ombads att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nga musikavsnittet. Inte utan ironi konstaterade han att f\xc3\xb6rut blev han ombedd att f\xc3\xb6rkorta sina operor, nu tv\xc3\xa4rtom. Det blev hans musikaliska assistent, Engelbert Humperdinck, som fick uppdraget att skriva n\xc3\xa5gra extra takter. \xc3\x85tskilliga \xc3\xa5r senare, d\xc3\xa5 maskineriet fungerade oklanderligt, togs Humperdincks musik bort.\n_START_SECTION_\nPremi\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nDen andra upplagan av Bayreuthfestspelen invigdes 26 juli 1882 med premi\xc3\xa4ren av Parsifal under musikalisk ledning av dirigenten Hermann Levi. Bland den talrika publiken \xc3\xa5terfanns komposit\xc3\xb6rerna Franz Liszt (tillika Wagners sv\xc3\xa4rfar), Camille Saint-Sa\xc3\xabns, Anton Bruckner, Vincent d\'Indy och L\xc3\xa9o Delibes. Till Wagners stora besvikelse avstod kung Ludvig fr\xc3\xa5n att n\xc3\xa4rvara. Han f\xc3\xb6redrog att v\xc3\xa4nta tills verket uppf\xc3\xb6rdes privat f\xc3\xb6r honom i M\xc3\xbcnchen. Mot slutet av festspelen (29 augusti) tog Wagner sj\xc3\xa4lv \xc3\xb6ver dirigentpinnen fr\xc3\xa5n Levi och dirigerade de sista tjugofem minuterna av tredje akten (i ett tempo s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngsamt att orkestern och s\xc3\xa5ngarna fick anstr\xc3\xa4nga sig till det yttersta)._NEWLINE_Inget annat av Wagners musikdramer blev utsatt f\xc3\xb6r s\xc3\xa5 h\xc3\xa4ftig och mots\xc3\xa4gelsefull kritik som Parisfal. Friedrich Nietzsche, som hade beundrat Wagner f\xc3\xb6r hans av pessimism pr\xc3\xa4glade operacykel Nibelungens ring, s\xc3\xa5g Wagners "avsked fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4rlden" som ett f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri. Han kunde inte f\xc3\xb6rl\xc3\xa5ta tons\xc3\xa4ttaren att denne av svaghet (enligt Nietzsches \xc3\xa5sikt) hade b\xc3\xb6jt sig inf\xc3\xb6r korset. Fr\xc3\xa5n katolsk sida protesterade Franz Liszts livsledsagarinna, furstinnan Carolyne zu Sayn-Wittgenstein, mot vad hon menade var ett sk\xc3\xa4ndande och f\xc3\xb6rh\xc3\xa5nande av de heliga sakramenten._NEWLINE_Den svenska premi\xc3\xa4ren \xc3\xa4gde rum p\xc3\xa5 Stockholmsoperan den 21 april 1917 och den iscensattes \xc3\xa5ter med premi\xc3\xa4r den 11 april 1963. Den sattes upp p\xc3\xa5 G\xc3\xb6teborgsoperan med premi\xc3\xa4r den 6 april 2007._NEWLINE_Malm\xc3\xb6 operas version av Parsifal med maestro Leif Segerstam hade premi\xc3\xa4r den 21 april 2012. Den sattes \xc3\xa4ven upp p\xc3\xa5 Kungliga operan med premi\xc3\xa4r den 5 oktober 2013.\n_START_SECTION_\nBayreuths ensamr\xc3\xa4tt p\xc3\xa5 Parsifal\n_START_PARAGRAPH_\nWagner hade \xc3\xb6nskat att Parsifal inte skulle f\xc3\xa5 uppf\xc3\xb6ras utanf\xc3\xb6r Bayreuth f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n trettio \xc3\xa5r efter hans d\xc3\xb6d. Dels ans\xc3\xa5g han att verkets unika tillkomst (operan hade komponerats med tanke p\xc3\xa5 Bayreuthteaterns speciella akustik) l\xc3\xa4mpade sig b\xc3\xa4st d\xc3\xa4r, dels ville han f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kra sig om att hans efterlevande skulle f\xc3\xa5 ta del av de ekonomiska f\xc3\xb6rdelar som ett operamonopol innebar. 1901 framkom ett lagf\xc3\xb6rslag inf\xc3\xb6r den tyska Riksdagen om att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nga upphovsr\xc3\xa4tten fr\xc3\xa5n 30 till 50 \xc3\xa5r. Familjen Wagner ut\xc3\xb6vade starka p\xc3\xa5tryckningar med Parsifal i \xc3\xa5tanke och i maj 1901 v\xc3\xa4djade Cosima direkt till Riksdagen "f\xc3\xb6r att hedra den st\xc3\xb6rste M\xc3\xa4starens sista vilja". Hennes v\xc3\xa4djan underst\xc3\xb6ddes av Richard Strauss (m\xc3\xa5h\xc3\xa4nda hade han \xc3\xa4ven sina egna verk i \xc3\xa5tanke), men den vann inget geh\xc3\xb6r och det som senare kom att kallas "Lex Cosima" avslogs. Riksdagens jurister kunde inte se n\xc3\xa5gra sk\xc3\xa4l till att g\xc3\xb6ra ett undantag f\xc3\xb6r ett enstaka verk av en speciell tons\xc3\xa4ttare. Med mer \xc3\xa4n ett decennium kvar innan upphovsr\xc3\xa4tten gick ut hoppades Cosima p\xc3\xa5 att kunna tillgodose verkets fortsatta copyright. _NEWLINE_Men 1903 sattes operan upp p\xc3\xa5 Metropolitan i New York med konstn\xc3\xa4rlig assistans fr\xc3\xa5n M\xc3\xbcnchen. Det hade f\xc3\xb6rekommit konsertversioner av operan b\xc3\xa5de i London 1884, New York 1886 och Amsterdam 1894. Familjen Wagner f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte med alla medel stoppa f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen p\xc3\xa5 Metropolitan, fr\xc3\xa5n en v\xc3\xa4djan till kejsaren till ett r\xc3\xa4ttsligt civilm\xc3\xa5l, men d\xc3\xa5 USA inte hade skrivit under Bernkonventionen f\xc3\xb6r skydd av litter\xc3\xa4ra och konstn\xc3\xa4rliga verk (landet skrev f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1989) var alla f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves. Operan uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 julafton 1903 och under de n\xc3\xa4stf\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren spelades den i inte mer \xc3\xa4n 354 f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar \xc3\xb6ver hela landet. Cosima Wagners h\xc3\xa4mnd var att bannlysa alla tyska artister, som hade deltagit i f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen, att f\xc3\xa5 sjunga i Bayreuth._NEWLINE_Ju n\xc3\xa4rmare \xc3\xa5ret nalkades d\xc3\xa5 Parisfals upphovsr\xc3\xa4tt skulle upph\xc3\xb6ra, desto intensivare blev debatten om dess f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngning. I m\xc3\xa5nga tyska st\xc3\xa4der bildades speciella "kommitt\xc3\xa9er f\xc3\xb6r Parsifals bevarande". Musiker engagerades tillsammans med tyska prinsar och prinsessor. Richard Strauss tillbringade \xc3\xa5tta dagar i Berlin f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5verka Riksdagen. Tillsammans med tons\xc3\xa4ttarna Engelbert Humperdinck, Gustave Charpentier, Giacomo Puccini och dirigenten Arturo Toscanini, samt 18 000 andra personer, skrev Strauss under en petition f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 Riksdagen att enbart till\xc3\xa5ta Bayreuth att f\xc3\xa5 uppf\xc3\xb6ra Parsifal. Men d\xc3\xa5 en eventuell tysk lag om f\xc3\xb6rbud mot att s\xc3\xa4tta upp operan endast kunde till\xc3\xa4mpas i Tyskland och inte utomlands, kom lagf\xc3\xb6rslaget inte ens upp till diskussion i Riksdagen. Den 1 januari 1914 blev operan fri att s\xc3\xa4ttas upp och m\xc3\xa5nga operahus tjuvstartade genom att b\xc3\xb6rja sina f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar runt midnatt mellan 31 december 1913 och 1 januari 1914. Sex m\xc3\xa5nader senare hade mer \xc3\xa4n 50 europeiska operahus satt upp operan.\n_START_SECTION_\nParceval - Parzival - Parsifal\n_START_PARAGRAPH_\nBakom Parsifals namn d\xc3\xb6ljer sig djupsinniga tolkningar. I den ursprungliga franska k\xc3\xa4llan (Chr\xc3\xa9tien de Troyes p\xc3\xa5 1100-talet) hette han Parceval ("den som f\xc3\xa4rdas genom dalen"), vilket syftar p\xc3\xa5 hj\xc3\xa4ltens l\xc3\xa5nga vandringar och irrf\xc3\xa4rder. I b\xc3\xb6rjan av 1200-talet \xc3\xb6vertog \xc3\xa4ven Wolfram von Eschenbach den h\xc3\xa4r namnformen, som hos honom blev Parzival. Under tv\xc3\xa5 \xc3\xa5rtionden h\xc3\xb6ll sig Wagner till den h\xc3\xa4r stavningen, men besl\xc3\xb6t sig sedan 1877 f\xc3\xb6r Parsifal. Att begreppet den rene d\xc3\xa5ren f\xc3\xb6rekommer i Wagners text kan sp\xc3\xa5ras till Joseph von G\xc3\xb6rres, som i en utg\xc3\xa5va av Lohengrin-legenden fr\xc3\xa5n 1813 ger en felaktig etymologi, d\xc3\xa4r han h\xc3\xa4rleder Parsifal till arabiska orden fal (d\xc3\xa5ren) och pars\xc3\xa9h (ren). Senare forskning (W Golter, 1891) h\xc3\xa4rleder Parsifal till de galliska orden per gedur \xe2\x80\x93 "s\xc3\xb6kande efter sk\xc3\xa5len" som blev Perceval, Parzival och Parsifal.\n_START_SECTION_\nOm operan\n_START_PARAGRAPH_\n1931 dirigerade Toscanini en f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning av Parsifal i Bayreuth som varade i 4 timmar och 48 minuter. 1967 dirigerade Pierre Boulez en f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning i Bayreuth p\xc3\xa5 3 timmar och 38 minuter.\n_START_SECTION_\nKundry\n_START_PARAGRAPH_\nKundry \xc3\xa4r en av musikscenens mest anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rda kvinnogestalter, inte bara i Wagners samlade verk, utan i hela operalitteraturen. Den h\xc3\xa4r \xc3\xa5tr\xc3\xa5v\xc3\xa4rda och erotiskt tilldragande kvinnan lever i ett schizofrent tillst\xc3\xa5nd, d\xc3\xa4r hon dels undergivet kr\xc3\xa4lar i stoftet som ett djur och betj\xc3\xa4nar Graalriddarna och dels \xc3\xa4r Klingsors lydiga redskap. F\xc3\xb6rutom Kundrys eget motiv \xc3\xa4r ett annat viktigt motiv knutet till hennes person: F\xc3\xb6rf\xc3\xb6relsemotivet. Kundry, som en g\xc3\xa5ng skrattade \xc3\xa5t Kristus under Golgatavandringen och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r d\xc3\xb6mdes till att irra omkring i all evighet, \xc3\xa4r en kvinnlig pendang till Den vandrande juden (och \xc3\xa4r i den meningen besl\xc3\xa4ktad med Holl\xc3\xa4ndaren i Den flygande holl\xc3\xa4ndaren). Hon s\xc3\xb6ker frid och \xc3\xa5stundar fr\xc3\xa4lsning, men blir st\xc3\xa4ndigt knuffad hit och dit i v\xc3\xa4rlden. Som Graalbudb\xc3\xa4rarinna representerar hon Evatypen, som \xc3\xa4r mannen underd\xc3\xa5nig. Som "dj\xc3\xa4vulskt vacker kvinna", manslukerska, \xc3\xa4r hon en variant till Parsifals barndom, och hennes f\xc3\xb6rf\xc3\xb6relsekonst best\xc3\xa5r i att hon f\xc3\xb6r den unge hj\xc3\xa4lten medveten om sig sj\xc3\xa4lv. Genom Kundry l\xc3\xa4r Parsifal k\xc3\xa4nna och l\xc3\xa4r sig f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 sin dittills tomma, betydelsel\xc3\xb6sa bakgrund. Kundrys kyss f\xc3\xa5r en avg\xc3\xb6rande betydelse f\xc3\xb6r honom, eftersom han genom att ha l\xc3\xa4rt k\xc3\xa4nna medlidandet i det h\xc3\xa4r \xc3\xb6gonblicket blir medveten om sin kallelse. Wagner uttrycker kyssen musikaliskt med F\xc3\xb6rf\xc3\xb6relsemotivet, men den h\xc3\xa4r g\xc3\xa5ngen f\xc3\xb6rvandlas det korta b\xc3\xa5gformade till en l\xc3\xa5ng erotisk och l\xc3\xa4ngtansfull melodi, vars stil kraftigt erinrar om musiken till Tristan och Isolde.\n_START_SECTION_\nParallella v\xc3\xa4rldar\n_START_PARAGRAPH_\nEfter det pessimistiska slutet av Ragnar\xc3\xb6k, som mynnade ut i en katastrof f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nskligheten, ville Wagner p\xc3\xa5 scenen framst\xc3\xa4lla m\xc3\xb6jligheten till fr\xc3\xa4lsning med lika stor dramatisk kraft. I den meningen blev Parsifal en forts\xc3\xa4ttning och full\xc3\xa4ndning av hans livsverk. Men man b\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 vara medveten om att Wagner hade haft ett Parsifaldrama i tankarna \xc3\xa4nda sedan 1845. I \xc3\xa5rtionden l\xc3\xb6pte skr\xc3\xa4cken f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rldskatastrofen och f\xc3\xb6rhoppningen om att ondskans makt \xc3\xa4nda skulle kunna brytas parallellt i hans tankar._NEWLINE_Parsifal \xc3\xa4r en positiv version av Tristan och Isolde och Nibelungens ring. Tr\xc3\xa5darna som f\xc3\xb6rbinder Parsifal med Wagners \xc3\xb6vriga musikdramer \xc3\xa4r ibland helt uppenbara, ibland f\xc3\xb6rdolda. Enskilda motiv, men \xc3\xa4ven hela den musikaliska st\xc3\xa4mningen, f\xc3\xb6r tankarna till Lohengrin (Graalv\xc3\xa4rlden, svanmotivet). Graaltemat \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktat med p\xc3\xa5vetemat (fr\xc3\xa5n Tannh\xc3\xa4users "Romber\xc3\xa4ttelse" i Tannh\xc3\xa4user). Bakom huvudpersonerna i Parsifal d\xc3\xb6ljer sig andra gestalter - bakom Kundry Venus, bakom Parsifal den unge Siegfried och bakom Klingsor Hagen. Wagnerk\xc3\xa4nnare sp\xc3\xa5rar i Kundrys kyss den kyss med vilken Siegfried v\xc3\xa4cker Br\xc3\xbcnnhilde ur s\xc3\xb6mnen (Siegfried, akt III). Den lidande, bl\xc3\xb6dande Amfortas erinrar om den d\xc3\xb6ende Tristan. I det f\xc3\xb6rsta nedtecknandet av Parsifaldramat (1857) hade Wagner f\xc3\xb6r avsikt att l\xc3\xa5ta Parsifal under sina irrf\xc3\xa4rder dyka upp vid Tristans sjukb\xc3\xa4dd och med spjutets underg\xc3\xb6rande kraft hela riddarens oavbrutet bl\xc3\xb6dande s\xc3\xa5r. Han ville d\xc3\xa4rigenom understryka att Tristan och Amfortas p\xc3\xa5 grund av den magiska k\xc3\xa4rlekens kraft hade blivit till fallna hj\xc3\xa4ltar, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tvingades utst\xc3\xa5 ett snarlikt \xc3\xb6de. Men det blev dock endast Amfortas f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llet att fr\xc3\xa4lsas av Parsifal. \xc3\x85r 1879 f\xc3\xa4llde Wagner en djupg\xc3\xa5ende kommentar till sin hustru Cosima. Han menade att Siegfried borde ha v\xc3\xa4xt till en Parsifal f\xc3\xb6r att kunna f\xc3\xb6rl\xc3\xb6sa den lidande Wotan, men han saknade "budb\xc3\xa4raren". Det vill s\xc3\xa4ga: Siegfried hade inte haft n\xc3\xa5gon som upplyst honom om det f\xc3\xb6rg\xc3\xa5ngna och gjort honom medveten om hans kallelse. Hur som helst \xc3\xa4r likheten mellan Siegfrieds och Parsifals h\xc3\xa4rkomst anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rd: b\xc3\xa5da v\xc3\xa4xer upp i naturen utan kontakt med m\xc3\xa4nniskorna, b\xc3\xa5da \xc3\xa4r "fadersl\xc3\xb6sa", "naturbarn", ovetande och saknar fruktan. P\xc3\xa5 scenen uppenbarar sig Siegfried och Parsifal p\xc3\xa5 liknande s\xc3\xa4tt: Siegfreid f\xc3\xa5ngar en bj\xc3\xb6rn, Parsifal d\xc3\xb6dar den heliga svanen, och b\xc3\xa5da karakteriserar av ett signalliknande hornmotiv. Siegfried f\xc3\xb6rlorar, men Parsifal segrar, eftersom han - genom att kunna k\xc3\xa4nna medlidande - kan \xc3\xb6vervinna sig sj\xc3\xa4lv. \xc3\x84nd\xc3\xa5 skiljer sig de b\xc3\xa5da hj\xc3\xa4ltarnas levnadsbanor \xc3\xa5t, vilket symboliseras redan av Siegfrieds sammansmidda sv\xc3\xa4rd Notung och den pilb\xc3\xa5ge som Parsifal av medlidande bryter s\xc3\xb6nder.\n_START_SECTION_\nBlomsterflickorna\n_START_PARAGRAPH_\nWagner beskrev exakt vad f\xc3\xb6r v\xc3\xa4sen Klingsors flickor \xc3\xa4r: "Trollflickor, blommor i Klingsors f\xc3\xb6rh\xc3\xa4xade tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd (tropisk), de spirar p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren och lever tills h\xc3\xb6sten, f\xc3\xb6r att som unga flickor helt naivt och behagfullt sn\xc3\xa4rja Graalhj\xc3\xa4lten". Av Wagners "trollflickor" blev med tiden "blomsterflickor". Wagners flickor skall sjunga och dansa till en l\xc3\xa5ngsam valsmelodi i trefj\xc3\xa4rdedelstakt (smekmotivet). N\xc3\xa4r Parsifal tillkom befann sig valsen p\xc3\xa5 h\xc3\xb6jden av sin popularitet och s\xc3\xa5gs som en inkarnation av berusningen och gl\xc3\xb6mskan.\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rhistoria: Riddaren Titurel f\xc3\xa5r f\xc3\xb6rtroendet att f\xc3\xb6rvalta tv\xc3\xa5 heliga reliker: det spjut som en romersk legion\xc3\xa4r anv\xc3\xa4nde f\xc3\xb6r att genomborra Jesus p\xc3\xa5 korset, och den heliga Graal, kalken som nyttjades s\xc3\xa5v\xc3\xa4l vid instiftandet av nattvarden, som f\xc3\xb6r att samla upp Jesu blod. (Notera dock att varken "Jesus" eller "Kristus" f\xc3\xb6rekommer explicit i librettot. Orden som anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4r Han, Honom, F\xc3\xb6rl\xc3\xb6saren etc). Titurel bygger borgen Montsalvat som f\xc3\xb6rvaringsplats \xc3\xa5t relikerna, och som h\xc3\xb6gkvarter f\xc3\xb6r sitt br\xc3\xb6draskap av graalriddare. F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 ing\xc3\xa5 i br\xc3\xb6draskapet och ta del av graalens andliga spis genom nattvarden, m\xc3\xa5ste man vara kysk. Styrkta av graalens kraft drar riddarna ut i v\xc3\xa4rlden som fredsbringare._NEWLINE_F\xc3\xb6r att kunna h\xc3\xa5lla sitt kyskhetsl\xc3\xb6fte, v\xc3\xa4ljer graalriddaren Klingsor att kastrera sig sj\xc3\xa4lv. Denna typ av kyskhet godk\xc3\xa4nns dock inte, eftersom renheten ska komma inifr\xc3\xa5n. Klingsor f\xc3\xb6rdrivs fr\xc3\xa5n Montsalvat, och l\xc3\xa4r sig svartkonster f\xc3\xb6r att kunna h\xc3\xa4mnas. I n\xc3\xa4rheten av graalborgen bygger han ett f\xc3\xb6rtrollat slott med en blomstertr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd fylld av f\xc3\xb6rf\xc3\xb6riska kvinnor. _NEWLINE_N\xc3\xa4r Titurel blivit f\xc3\xb6r gammal f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rvalta uppdraget att officiera vid nattvarden, \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnar han det till sin son Amfortas. Denne best\xc3\xa4mmer sig f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra processen kort med Klingsor, och s\xc3\xa4tter av f\xc3\xb6r att nedk\xc3\xa4mpa honom med det heliga spjutet i h\xc3\xb6gsta hugg. Han blir dock f\xc3\xb6rf\xc3\xb6rd av en av kvinnorna i tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden, Kundry. Under distraktionen lyckas Klingsor stj\xc3\xa4la spjutet, och han st\xc3\xb6ter det i Amfortas sida.  _NEWLINE_Kundry har en egen historia: Hon \xc3\xa4r f\xc3\xb6rd\xc3\xb6md till evig vandring p\xc3\xa5 jorden f\xc3\xb6r att hon en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r hundratals \xc3\xa5r sedan s\xc3\xa5g Honom och skrattade. Hon tj\xc3\xa4nar graalriddarna f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 fr\xc3\xa4lsning, men \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 samtidigt i Klingsors v\xc3\xa5ld._NEWLINE_Amfortas s\xc3\xa5r v\xc3\xa4grar l\xc3\xa4ka. Varje g\xc3\xa5ng han g\xc3\xb6r sin plikt och delar ut nattvarden bland riddarna, v\xc3\xa5llar s\xc3\xa5ret honom enorma pl\xc3\xa5gor. Han p\xc3\xa5minns om att han inte \xc3\xa4r v\xc3\xa4rdig, eftersom han f\xc3\xb6ll f\xc3\xb6r lockelserna i Klingsors tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd och f\xc3\xb6rlorade det heliga spjutet. N\xc3\xa4r vi kommer in i handlingen befinner sig br\xc3\xb6draskapet kring graalen i kris, eftersom Amfortas endast ytterst motvilligt f\xc3\xb6rvaltar sitt \xc3\xa4mbete.\n_START_SECTION_\nAkt 1\n_START_PARAGRAPH_\nScen 1: En skogstj\xc3\xa4rn vid borgen Montsalvat._NEWLINE_Den gamle graalriddaren Gurnemanz har sovit ute i skogen tillsammans med tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4pnare. Fr\xc3\xa5n Graalborgen kommer tv\xc3\xa5 riddare ned mot tj\xc3\xa4rnen och Gurnemanz f\xc3\xa5r h\xc3\xb6ra att kung Amfortas tillst\xc3\xa5nd \xc3\xa4r s\xc3\xa4mre \xc3\xa4n n\xc3\xa5gonsin. Fylld av sorg ber\xc3\xa4ttar Gurnemanz att det bara finns en enda man som kan r\xc3\xa4dda Amfortas. Riddarna skall just fr\xc3\xa5ga vem den mannen \xc3\xa4r, men avbryts av v\xc3\xa4pnarna som meddelar att en ryttare n\xc3\xa4rmar sig i vild galopp. Ryttaren \xc3\xa4r trollkvinnan Kundry, en underlig skepnad, med kolsvart h\xc3\xa5r och kl\xc3\xa4dd i lump och trasor. Hon har varit i Italien f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4mta balsam till Amfortas. Nu kastar hon sig utmattad p\xc3\xa5 marken. Amfortas b\xc3\xa4rs ned till tj\xc3\xa4rnen. Han klagar \xc3\xb6ver sina sm\xc3\xa4rtor och tror att endast d\xc3\xb6den kan befria honom fr\xc3\xa5n dem. Tacksamt mottar han Kundrys balsam. V\xc3\xa4pnarna h\xc3\xa5nar Kundry men Gurnemanz hejdar dem och ber\xc3\xa4ttar historien om Amfortas olycka. Den onde och trolldomskunnige Klingsor hade blivit nekad tilltr\xc3\xa4de till graalriddarnas f\xc3\xb6rbund. Som h\xc3\xa4mnd omskapade han \xc3\xb6knen i n\xc3\xa4rheten av borgen till en blomstrande tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd och l\xc3\xa4t sk\xc3\xb6na kvinnor f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ra ordensriddarna. Amfortas f\xc3\xb6ll sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6r en av Klingsors kvinnor. Klingsor lyckades bem\xc3\xa4ktiga sig den heliga lansen och med den tillfogade han Amfortas ett s\xc3\xa5r, som aldrig ville l\xc3\xa4kas. Under en b\xc3\xb6n fick Amfortas den uppenbarelsen att endast "den rene d\xc3\xa5ren, som blivit helbr\xc3\xa4gdad genom medlidande" skulle kunna r\xc3\xa4dda honom._NEWLINE_En skjuten svan faller ned mot marken - en f\xc3\xb6rbjuden handling p\xc3\xa5 den heliga platsen, och strax d\xc3\xa4refter kommer riddarna ut ur skogen med en fr\xc3\xa4mmande, trasigt kl\xc3\xa4dd yngling, Parsifal, mellan sig ("Weh! Weh! Wer ist der Frevler?"). Han erk\xc3\xa4nner att han skjutit svanen, men d\xc3\xa5 Gurnemanz klandrar honom f\xc3\xb6r vad han gjort, blir han skamsen och bryter s\xc3\xb6nder sina pilar. Pojken f\xc3\xb6refaller Gurnemanz vara en d\xc3\xa5re, och ett svagt hopp bem\xc3\xa4ktigar sig honom. Kanske \xc3\xa4r han den som kan r\xc3\xa4dda Amfortas? Ynglingen ber\xc3\xa4ttar att hans mor heter Herzleide (Hj\xc3\xa4rteve). Kundry far upp och s\xc3\xa4ger, att pojkens far hette Gamuret och blev dr\xc3\xa4pt i ett slag. Parsifal forts\xc3\xa4tter ivrigt trollkvinnans ber\xc3\xa4ttelse med att tala om att han g\xc3\xa4rna ville bli riddare. D\xc3\xa5 detta inte var m\xc3\xb6jligt blev han j\xc3\xa4gare och stigman. Kundry skriker ut med ett hemskt skratt att hon just red f\xc3\xb6rbi pojkens mor: hon s\xc3\xb6rjer inte \xc3\xb6ver sonen, hon \xc3\xa4r d\xc3\xb6d! Parsifal vill kasta sig \xc3\xb6ver Kundry, men Gurnemanz hindrar honom. Kundry ljuger aldrig. Ynglingen \xc3\xa4r f\xc3\xa4rdig att segna ned, och Kundry h\xc3\xa4mtar kallt vatten till honom fr\xc3\xa5n en k\xc3\xa4lla. Gurnemanz tackar henne, men hon smyger sig bedr\xc3\xb6vad undan. Hon k\xc3\xa4nner att Klingsor kastar sin trolldomss\xc3\xb6mn \xc3\xb6ver henne. N\xc3\xa4r hon vaknar, kommer hon att vara f\xc3\xb6rvandlad till en av hans sk\xc3\xb6na fresterskor. Hon k\xc3\xa4mpar f\xc3\xb6rtvivlat mot, men trolldomen \xc3\xa4r f\xc3\xb6r stark. Gurnemanz tar pojken med sig upp till borgen, ty han vet att Graalen endast attraherar de fromma ("Vom Bade kehrt der K\xc3\xb6nig heim"). Ynglingen vet inte vad Graalen \xc3\xa4r f\xc3\xb6r n\xc3\xa5got men han finner det konstigt att trots att de g\xc3\xa5r verkar de inte r\xc3\xb6ra sig fram\xc3\xa5t och \xc3\xa4nd\xc3\xa5 k\xc3\xa4nns det som om han har g\xc3\xa5tt l\xc3\xa5ngt. Gurnemanz s\xc3\xa4ger att h\xc3\xa4r blir tid till rum ("Zum Raum wird hier die Zeit"). (Mellanspelsmusik "F\xc3\xb6rvandlingsmusik")_NEWLINE_Scen 2: Graalkyrkan i borgen._NEWLINE_Graalriddarna har samlats runt altaret med den heliga Graal. Varje g\xc3\xa5ng Graalen avt\xc3\xa4cks f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rras Amfortas sm\xc3\xa4rtor. Men Graalriddarna \xc3\xa4r i behov av denna andliga spis och kungen m\xc3\xa5ste f\xc3\xb6rvalta sitt \xc3\xa4mbete. V\xc3\xa4pnarna b\xc3\xa4r den vanf\xc3\xb6re och hj\xc3\xa4lpl\xc3\xb6se Amfortas fram till altaret. Fr\xc3\xa5n ett valv under kyrkan befaller Titurel sonen att avl\xc3\xa4gsna duken som d\xc3\xb6ljer kalken ("Mein Sohn Amfortas, bist du am Amt?"). Amfortas vill inte ha ny livskraft, men faderns st\xc3\xa4mma \xc3\xa4r ob\xc3\xb6nh\xc3\xb6rlig och Amfortas tar till slut undan duken. Riddarna kn\xc3\xa4b\xc3\xb6jer i b\xc3\xb6n och ett str\xc3\xa5lande ljus faller ovanifr\xc3\xa5n ned p\xc3\xa5 kalken, som gl\xc3\xb6der blodr\xc3\xb6d. Amfortas v\xc3\xa4lsignar riddarnas m\xc3\xa5ltid och till slut f\xc3\xb6rsvinner der blodr\xc3\xb6da ljuset. Kalken d\xc3\xb6ljs \xc3\xa5ter med duken och riddarna b\xc3\xa4r bort Amfortas. Hans s\xc3\xa5r har \xc3\xa5ter \xc3\xb6ppnat sig helt. Parsifal \xc3\xa4r gripen av medlidande med Amfortas. Gurnemanz fr\xc3\xa5gar pojken om han f\xc3\xb6rstod n\xc3\xa5got av det han s\xc3\xa5g och h\xc3\xb6rde. Parsifal skakar p\xc3\xa5 huvudet och f\xc3\xb6rargad f\xc3\xb6ser Gurnemanz honom ut ur kyrkan. Han inser att han har tagit miste i sin f\xc3\xb6rhoppning. D\xc3\xa5 riddaren \xc3\xa5ter kn\xc3\xa4b\xc3\xb6jer framf\xc3\xb6r altaret h\xc3\xb6rs fr\xc3\xa5n ovan en st\xc3\xa4mma: "Den rene d\xc3\xa5ren, som blivit helbr\xc3\xa4gdad genom medlidande, - v\xc3\xa4nta p\xc3\xa5 honom som jag utvalt!"\n_START_SECTION_\nAkt 2\n_START_PARAGRAPH_\nScen 1: Tornet i Klingsors borg._NEWLINE_Trollkarlen Klingsor sitter framf\xc3\xb6r sin h\xc3\xa4xspegel ("Die Zeit ist da"). Han anar en fara i Parsifal som han ser n\xc3\xa4rma sig. Kundry stiger upp ur djupet. Hon sover fortfarande och ansiktet \xc3\xa4r d\xc3\xb6dsblekt. Hon vaknar med ett skrik och Klingsor befaller henne att f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ra Parsifal p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som hon en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rf\xc3\xb6rt Amfortas. Med ett hysteriskt skratt sjunker hon ned genom jorden. Tornet f\xc3\xb6rsvinner och i dess st\xc3\xa4lle kommer en praktfull blomstrande tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd till synes._NEWLINE_Scen 2: Den f\xc3\xb6rtrollande tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden._NEWLINE_Parsifal har k\xc3\xa4mpat ner Klingsors vakter och tr\xc3\xa4ngt in i trolldomstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden med de vackra flickorna ("Komm, komm, holder Knabe!"). Han h\xc3\xb6r en underbar st\xc3\xa4mma kalla honom vid det namn hans mot en g\xc3\xa5ng givit honom. Kundry kommer till synes som en bl\xc3\xa4ndande vacker kvinna p\xc3\xa5 ett l\xc3\xa4ger av blommor. Hon ber\xc3\xa4ttar f\xc3\xb6r Parsifal att hans mor dog av sorg ("Ich sah das Kind an seiner Mutter Brust") . Ynglingen \xc3\xb6verv\xc3\xa4ldigas av \xc3\xa5nger och sjunker ned vid Kundrys l\xc3\xa4ger. Med en moderlig kyss leder hon Parsifal in i k\xc3\xa4rlekens rike. Parsifal blir \xc3\xa4ntligen kapabel att k\xc3\xa4nna medlidande med alla levande varelser. Men d\xc3\xa5 hon erbjuder honom sin k\xc3\xa4rlek som tr\xc3\xb6st k\xc3\xa4nner han som om han fick en lansst\xc3\xb6t i sidan. Han f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r orsaken till Amfortas olycka och skjuter fresterskan ifr\xc3\xa5n sig ("Amfortas! Die Wunde!"). Kundry b\xc3\xb6nfaller honom om att befria henne fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rbannelsen. En g\xc3\xa5ng var hon Herodias och log \xc3\xa5t Kristus p\xc3\xa5 hans v\xc3\xa4g till Golgata. Nu \xc3\xa4r hon d\xc3\xb6md att vandra rastl\xc3\xb6st omkring tills hon \xc3\xa5ter m\xc3\xb6ter Fr\xc3\xa4lsaren. Men varje g\xc3\xa5ng hon k\xc3\xa4nner att han \xc3\xa4r i n\xc3\xa4rheten f\xc3\xa5r hon sina hysteriska skrattanfall. Om Parsifal vill vara hennes endast en timme blir hon genom honom f\xc3\xb6rl\xc3\xb6st. Parsifal s\xc3\xa4ger att det enda s\xc3\xa4tt p\xc3\xa5 vilket hon kan f\xc3\xb6rl\xc3\xb6sas \xc3\xa4r att visa honom v\xc3\xa4gen till Amfortas._NEWLINE_Vild av raseri kallar hon p\xc3\xa5 Klingsor. Trollkarlen kastar den heliga lansen mot Parsifal men den blir sv\xc3\xa4vande i luften ovanf\xc3\xb6r ynglingen, som griper den och g\xc3\xb6r korstecknet med den. I samma \xc3\xb6gonblick f\xc3\xb6rsvinner Klingsor och tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden f\xc3\xb6rvandlas till en \xc3\xb6ken. Med orden "Du vet var du kan finna mig", l\xc3\xa4mnar Parsifal Kundry.\n_START_SECTION_\nAkt 3\n_START_PARAGRAPH_\nScen 1: Vackert landskap vid Graalborgen._NEWLINE_M\xc3\xa5nga \xc3\xa5r har g\xc3\xa5tt. Vid Montsalvat lever Gurnemanz som eremit och inv\xc3\xa4ntar d\xc3\xb6den. Amfortas har inte p\xc3\xa5 flera m\xc3\xa5nader avt\xc3\xa4ckt Graal. Graalriddarna har h\xc3\xa4rigenom ber\xc3\xb6vats sin andliga styrka och drar inte l\xc3\xa4ngre ut i v\xc3\xa4rlden som fredsbringare. De f\xc3\xb6r en tynande tillvaro som eremiter i skogen. Gurnemanz finner Kundry helt borta, sovande i ett sn\xc3\xa5r. Efter flera f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k f\xc3\xa5r han henne vaken. Hon \xc3\xa4r blekare \xc3\xa4n tidigare men hennes blick \xc3\xa4r klar och lugn. Hon mumlar: "Jag m\xc3\xa5ste tj\xc3\xa4na!" och g\xc3\xa5r ned till k\xc3\xa4llan f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4mta vatten. En riddare i svart rustning kommer ut fr\xc3\xa5n skogen med en lans i handen. Gurnemanz p\xc3\xa5minner honom om att det \xc3\xa4r L\xc3\xa5ngfredag och att ingen m\xc3\xa5 b\xc3\xa4ra vapen denna dag. Den fr\xc3\xa4mmande sticker lansen i jorden, och d\xc3\xa5 han lyfter visiret igenk\xc3\xa4nner Gurnemanz Parsifal. Efter sina l\xc3\xa5nga irrf\xc3\xa4rder i v\xc3\xa4rlden har Parsifal lyckats bli medveten om sig sj\xc3\xa4lv och sin medk\xc3\xa4nsla. Han ber\xc3\xa4ttar att han aldrig har van\xc3\xa4rat lansen genom att bruka den till eget f\xc3\xb6rsvar. Han har nu \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r att med den fr\xc3\xa4lsa Amfortas. Gurnemanz ber\xc3\xa4ttar att Amfortas inte vill avt\xc3\xa4cka Graalen, riddarna har blivit gamla och Titurel \xc3\xa4r d\xc3\xb6d. Parsifal sjunker ned till marken, \xc3\xb6vermannad av f\xc3\xb6rtvivlan och sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rebr\xc3\xa5else. Kundry tv\xc3\xa5r hans f\xc3\xb6tter och torkar dem med sitt h\xc3\xa5r. Gurnemanz inser att Parsifal verkligen \xc3\xa4r den utvalde som skall \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla ordningen och sm\xc3\xb6rjer hans huvud och f\xc3\xb6rklarar att han \xc3\xa4r Graalriddarnas nye kung. Parsifal f\xc3\xb6rl\xc3\xb6ser Kundry genom det heliga dopet och uppmanar henne att tro p\xc3\xa5 Fr\xc3\xa4lsaren. Hon kastar sig gr\xc3\xa5tande f\xc3\xb6r hans f\xc3\xb6tter ("Karfreitagszauber - L\xc3\xa5ngfredagsundret"). Gurnemanz f\xc3\xb6r de b\xc3\xa5da upp till borgen ("Mittag - Die Stund\' ist da")._NEWLINE_Scen 2: En sal i Graalborgen_NEWLINE_Amfortas kn\xc3\xa4b\xc3\xb6jer vid sin fars kista. Han skriker ut sin sm\xc3\xa4rta och ber fadern att sk\xc3\xa4nka honom frid fr\xc3\xa5n hans pl\xc3\xa5gor. Amfortas uttrycker en \xc3\xb6nskan om att f\xc3\xa5 f\xc3\xb6rena sig med fadern i d\xc3\xb6den ("Mein Vater! Hochgesegneter der Helden!"). Riddarna samlas och beg\xc3\xa4r entr\xc3\xa4get att Amfortas skall avt\xc3\xa4cka Graalen. Men Amfortas v\xc3\xa4grar att utf\xc3\xb6ra den heliga handlingen och ber ist\xc3\xa4llet riddarna att d\xc3\xb6da honom s\xc3\xa5 han kan sona sitt brott och den skam han \xc3\xa5samkat riddarna och dess orden. D\xc3\xa5 intr\xc3\xa4der Parsifal och s\xc3\xa4ger att endast ett vapen kan l\xc3\xa4ka s\xc3\xa5ret varp\xc3\xa5 han ber\xc3\xb6r Amfortas s\xc3\xa5r med den heliga lansen ("Nur eine Waffe taugt"). P\xc3\xa5 samma g\xc3\xa5ng blir Amfortas helad och f\xc3\xb6rl\xc3\xa5ten._NEWLINE_S\xc3\xa5ret l\xc3\xa4ks och Parsifal avt\xc3\xa4cker Graal medan riddarna kn\xc3\xa4b\xc3\xb6jer i v\xc3\xb6rdnad. Kundry str\xc3\xa4cker armarna mot dess ljus och sjunker ned i djupet, bort fr\xc3\xa5n det sm\xc3\xa4rtfyllda livet. En vit duva s\xc3\xa4nker sig ned \xc3\xb6ver Parsifal. Den "rene d\xc3\xa5ren" har befriat Graalriddarnas broderskap fr\xc3\xa5n de onda makterna ("H\xc3\xb6chstens Heiles Wunder").'