b'\n_START_ARTICLE_\nSk\xc3\xa4lvums kyrka\n_START_SECTION_\nKyrkans l\xc3\xa4ge\n_START_PARAGRAPH_\nTomtfiguren utg\xc3\xb6rs i \xc3\xb6stligaste delen av en flack \xc3\xa5sh\xc3\xb6jning vilken skjuter ut i den omgivande ler\xc3\xa5kern. Vid en markunders\xc3\xb6kning av kyrkans kor och absid i samband med byggnadens restaurering \xc3\xa5r 1961, konstaterades att kyrkans grund inte n\xc3\xa5r ner till den or\xc3\xb6rda markniv\xc3\xa5n, utan \xc3\xa4r anlagd p\xc3\xa5 en 1,5 meter djup svart kulturjord fr\xc3\xa5n bebyggelse \xc3\xa4ldre \xc3\xa4n kyrkan. I detta kulturlager l\xc3\xa4ngst in i absiden p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades p\xc3\xa5 80 centimeters djup en yxa av j\xc3\xa4rn av sen vikingatyp, samt en 8 x 7 centimeter stor mynningskantsk\xc3\xa4rva till ett ornerat lerk\xc3\xa4rl ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n sen vikingatid. I lagrets ytskikt antr\xc3\xa4ffades hela sargstycket till kyrkans ursprungliga romanska h\xc3\xb6galtare i helt och oskadat skick. Vikingatidsfynden och kulturjordslagret utvisar att den intill liggande Torsg\xc3\xa5rden vid 1100-talets b\xc3\xb6rjan avst\xc3\xa5tt ungef\xc3\xa4r h\xc3\xa4lften av sin d\xc3\xa5 sedan l\xc3\xa4nge utnyttjade tomtmark till kyrkans anl\xc3\xa4ggning. Avst\xc3\xa5ndet mellan kyrkans v\xc3\xa4sttorn och Torsg\xc3\xa5rdens manbyggnad, som b\xc3\xb6r st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 samma plats som sina f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare, \xc3\xa4r endast 25 meter.\n_START_SECTION_\nKyrkobyggnaden\n_START_PARAGRAPH_\nByggnaden \xc3\xa4r till stora delar or\xc3\xb6rd sedan den uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 1100-talet. Dessutom har interi\xc3\xb6ren en ovanlig och rik skulptural dekoration.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa5nghus, kor och absid\n_START_PARAGRAPH_\nDen byggdes av huggen sandsten p\xc3\xa5 1100-talet i romansk stil och \xc3\xa4r en av de f\xc3\xa5 relativt or\xc3\xb6rda kyrkbyggnader. Av de f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar som skett i senare tid \xc3\xa4r att den s\xc3\xb6dra portalen igenmurats och att de ursprungligt rundb\xc3\xa5giga f\xc3\xb6nster\xc3\xb6ppningarna har blivit utbytta mot betydligt st\xc3\xb6rre.    _NEWLINE_Datering av tr\xc3\xa4virket pekar p\xc3\xa5 att kyrkan tillkom omkring \xc3\xa5r 1172. Byggnaden representerar de tidiga mycket v\xc3\xa4larbetade kvadrarna av sandsten som bildar de tunna murarna, liksom en rik arkitektonisk form och en kvalificerad ornamentering. Murarna \xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rda p\xc3\xa5 en smal skr\xc3\xa5kantad sockel och sammansatta med ett tunt lager kalkbruk i de smala fogarna. De finhuggna rektangul\xc3\xa4ra blocken ger murarna en enhetlig fasad. I sammanhanget b\xc3\xb6r noteras att hela kyrkans s\xc3\xb6dra yttre skal i skalmuren varit nedtagen vid en restaurering och \xc3\xa5terbyggts till viss del med nyhuggna sandstenskvadrar. Murarna i l\xc3\xa5nghus, kor och absid ligger i f\xc3\xb6rband med varandra och \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 uppbyggda vid samma tillf\xc3\xa4lle. Tornet d\xc3\xa4remot st\xc3\xb6ter stumt mot l\xc3\xa5nghuset och rider p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra gavel. Av f\xc3\xb6nstren \xc3\xa4r bara det i korets \xc3\xb6stra mur bevarat intakt p\xc3\xa5 sin gamla plats. F\xc3\xb6nstret \xc3\xa4r rundb\xc3\xa5gigt med en in\xc3\xa5t skr\xc3\xa5nande nisch. Kryssvalven i l\xc3\xa5nghuset slogs p\xc3\xa5 1200-talet och kalkm\xc3\xa5lningarna \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n mitten av 1600-talet.\n_START_SECTION_\nTorn\n_START_PARAGRAPH_\nTornet p\xc3\xa5 l\xc3\xa5nghusets v\xc3\xa4stra sida har uppf\xc3\xb6rts senare men visar \xc3\xa4nd\xc3\xa5 romanska drag. Sockeln som l\xc3\xb6per runt l\xc3\xa5nghus och kor saknas l\xc3\xa4ngs l\xc3\xa5nghusets v\xc3\xa4stra gaveln. Detta beror f\xc3\xb6rmodligen p\xc3\xa5 att man i den ursprungliga byggnadsplanen avsett att uppf\xc3\xb6ra ett torn vilket ocks\xc3\xa5 strax skedde. Tornet visar samma karakt\xc3\xa4ristiska sandstenskvadrar som den \xc3\xb6vriga anl\xc3\xa4ggningen. \xc3\x96versta v\xc3\xa5ningen \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedd med dubbla rundb\xc3\xa5giga ljud\xc3\xb6ppningar med mittkolonetter och torde \xc3\xa4ven tillh\xc3\xb6ra 1100-talet . Portalen p\xc3\xa5 tornets v\xc3\xa4stra sida \xc3\xa4r lika omsorgsfullt utformad med mejsel och bredhacka som l\xc3\xa5nghusets detaljer._NEWLINE_Tornportalens tympanonf\xc3\xa4lt har inskriften Othelric me fecit och har f\xc3\xb6rmodligen suttit p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra portalen och nmurades i tornet omkring \xc3\xa5r 1900. Vid slutet av 1800-talet var stenen inmurad p\xc3\xa5 kyrkans utsidan i markniv\xc3\xa5. Sj\xc3\xa4lva bilden har tolkats som kristus p\xc3\xa5 himmelrikets tron med handen lyft till v\xc3\xa4lsignelse, omgiven av evangelistsymbolerna f\xc3\xb6r Johannes och Matheus, \xc3\xa4ngel och \xc3\xb6rn. Temat \xc3\xa4r vanligt f\xc3\xb6rekommande \xc3\xb6ver kyrkornas ing\xc3\xa5ngsd\xc3\xb6rrar.\n_START_SECTION_\nAltare\n_START_PARAGRAPH_\nDet ursprungliga h\xc3\xb6galtaret \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedd med skulpterade h\xc3\xb6rnkolonetter och sj\xc3\xa4lva altarskivan som p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades nedgr\xc3\xa4vd under triumfb\xc3\xa5gen \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedd med relikg\xc3\xb6mma. Altaret blev p\xc3\xa5 1700-talet ersatt av ett mycket enklare i tr\xc3\xa4. Efter att delarna fr\xc3\xa5n det ursprungliga altaret kommit till r\xc3\xa4tta har detta \xc3\xa5teruppsatts p\xc3\xa5 sin forna plats.\n_START_SECTION_\nTriumfb\xc3\xa5ge\n_START_PARAGRAPH_\nDen intakta triumfb\xc3\xa5gen \xc3\xa4r relativt bred och f\xc3\xb6rsedd med palmettornament p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra anfangslisten. Utformningen \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan exakt samma som i Kinne-Vedums kyrka.\n_START_SECTION_\nSkulptur av biskop\n_START_PARAGRAPH_\nVid v\xc3\xa4ggen intill triumfb\xc3\xa5gen finns en skulperad sten f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande en biskop ikl\xc3\xa4dd m\xc3\xa4sskrud, med mitra och kr\xc3\xa4kla.\n_START_SECTION_\nReliefplatta\n_START_PARAGRAPH_\nAv s\xc3\xa4rskilt intresse \xc3\xa4r ett skulperat block som varit inmurat under korf\xc3\xb6nstret. Reliefplattan \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedd med fyra rektangul\xc3\xa4ra figurf\xc3\xa4lt som inneh\xc3\xa5ller tv\xc3\xa5 \xc3\xa4nglar i mantar och med bok handen, ett lejon, samt en m\xc3\xa4nniska i en obekv\xc3\xa4m st\xc3\xa4llning. Reliefen kan m\xc3\xb6jligen f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla Daniel i lejongropen; Daniel i fallande st\xc3\xa4llning till v\xc3\xa4nster med ett lejon till h\xc3\xb6ger, samt ovan de b\xc3\xa5da \xc3\xa4rke\xc3\xa4nglarna Gabriel och Mikael som s\xc3\xa4rskilt omn\xc3\xa4mns i Danels bok. Spekulationer har f\xc3\xb6rts ang\xc3\xa5ende stenens funktion. F\xc3\xb6rmodligen kan den ha utgjort framsidan av ett altarbord och d\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligen ett lekamanna-altare som varit placerat i triumfb\xc3\xa5gen.\n_START_SECTION_\nArkitektonisk reliefsten\n_START_PARAGRAPH_\nEn annan m\xc3\xa4rklig sten f\xc3\xb6rvaras i kyrkan och har i relief tv\xc3\xa5 kolonner med kapit\xc3\xa4l som uppb\xc3\xa4r en rundb\xc3\xa5ge. Kolonnernas avslutning upptill utg\xc3\xb6rs av torn med huv. Denna sten p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades vid en restaurering h\xc3\xb6gt uppr i tornet.\n_START_SECTION_\nDopfunt\n_START_PARAGRAPH_\nI kyrkan finns sk\xc3\xa5len kvar fr\xc3\xa5n den gamla dopfunten. Den \xc3\xa4r av sandsten och har utt\xc3\xb6mningsh\xc3\xa5l. Sj\xc3\xa4lva foten saknas och den \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende sk\xc3\xa5len \xc3\xa4r sprucken och h\xc3\xa5lls ihop av ett j\xc3\xa4rnband. Den \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedd med figurer i relief i en rad av \xc3\xa5tta arkader, som tillsammans bilda tre grupper. Den ena framst\xc3\xa4lle Kristi dop, de andra \xc3\xa4r en strid mellan en med sv\xc3\xa4rd bev\xc3\xa4pnad ryttare tillsammans med en krigare till fots och en centauer, samt strid mellan en man med sv\xc3\xa4rd och sk\xc3\xb6ld och en tv\xc3\xa5bent drake med vingar. Reliefen \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt skadad genom vittring s\xc3\xa5 att de flesta detaljer s\xc3\xa5som ansikten och dr\xc3\xa4kter utpl\xc3\xa5nats. Sk\xc3\xa5len har under l\xc3\xa5ng tid missv\xc3\xa5rdats och f\xc3\xb6rvarades p\xc3\xa5 1870-talet utomhus p\xc3\xa5 kyrkog\xc3\xa5rden. Dopfunten visar sl\xc3\xa4ktskap med de i K\xc3\xa4llby, Skeby, Norra h\xc3\xa4rene, S\xc3\xa4vare, H\xc3\xa4rjevad, Flakeberg och Hornborga kyrka, och det antas att samme stenm\xc3\xa4stare har tillverkat dem.\n_START_SECTION_\nByggm\xc3\xa4staren Othelric\n_START_PARAGRAPH_\nSkulpturerna och dopfunten visar en avgjord sl\xc3\xa4ktskap med tympanonf\xc3\xa4ltet som signerats Othelric me fecit (Otelrik gjorde mig). Man har antagit att denne stenm\xc3\xa4stare var av l\xc3\xa5gtysk b\xc3\xb6rd av namnet att d\xc3\xb6ma, men med en konstn\xc3\xa4rlig utbildning fr\xc3\xa5n England. Hans verksamhetstid ber\xc3\xa4knas ligga mellan 1140 och 1170-talet. Det antas han f\xc3\xb6rst arbetat vid bygget av Skara domkyrka och efter dettas fullbordan utf\xc3\xb6rt den dekorativa utsmyckningen i Sk\xc3\xa4lvum. Troligen \xc3\xa4r han ocks\xc3\xa5 hela kyrkans byggm\xc3\xa4stare. Efter att arbetet vid kyrkan slutf\xc3\xb6rts har han uppf\xc3\xb6rt tornet i Kinne-Vedums kyrka. H\xc3\xa4r \xc3\xa5terfinns samma anfangslist i tornb\xc3\xa5gen som i Sk\xc3\xa4lvums triumfb\xc3\xa5ge. Man antar att han d\xc3\xa4refter varit sysselsatt med att utforma dopfuntar och haft sin verksamhet f\xc3\xb6rlagd till ett stenbrott p\xc3\xa5 Kinnekulles s\xc3\xb6dra sluttning. De sista sp\xc3\xa5ren av hans verk \xc3\xa4r i detaljer fr\xc3\xa5n byggandet av Gudhems kloster som fullbordades omkring \xc3\xa5r 1172.'