b'\n_START_ARTICLE_\nIlm (mytologi)\n_START_PARAGRAPH_\nIlm (norr\xc3\xb6na: Ilmr) \xc3\xa4r i nordisk mytologi en numera s\xc3\xa5 gott som ok\xc3\xa4nd gudinna, valkyria eller dis. Ingenting finns ber\xc3\xa4ttat om henne, eftersom hon troligen var bortgl\xc3\xb6md redan n\xc3\xa4r isl\xc3\xa4nningarna b\xc3\xb6rjade nedteckna sin historia p\xc3\xa5 1200-talet. Hennes namn har dock bevarats i tv\xc3\xa5 av de tulor som i n\xc3\xa5gra handskrifter av Snorres Edda f\xc3\xb6ljer efter Sk\xc3\xa1ldskaparm\xc3\xa1l. I den ena av dessa n\xc3\xa4mns hon som asynja; i den andra \xc3\xa4r hennes namn ett kvinnoheite. Inom skaldediktningen f\xc3\xb6rekommer ocks\xc3\xa5 namnet i nio kenningar av sju olika skalder. \xc3\x85tta av dessa \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 900-talet eller tidigt 1000-tal, den nionde \xc3\xa4r inte m\xc3\xb6jlig att datera. Dessa kenningar \xc3\xa4r, j\xc3\xa4mte namnets etymologi, v\xc3\xa5r enda k\xc3\xa4lla till kunskap om vem Ilm kan ha varit.\n_START_SECTION_\nKenningar med Ilm\n_START_PARAGRAPH_\nI de flesta av de kenningar d\xc3\xa4r Ilm n\xc3\xa4mns anv\xc3\xa4nds namnet som ett heite med betydelsen "kvinna". S\xc3\xa5 \xc3\xa4r exempelvis fallet hos Kormak \xc3\x96gmundarson som fyra g\xc3\xa5nger liknar sin \xc3\xa4lskade Steingerd vid Ilm. Hon \xc3\xa4r Ilmr s\xc7\xabrva ("halsbandens Ilm") och tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger Ilmr erma ("dr\xc3\xa4kt\xc3\xa4rmarnas Ilm"). Hon liknas ocks\xc3\xa5 vid Ilm i en halvkenning som kanske betyder "den sk\xc3\xb6na". Men eftersom b\xc3\xa5de asynjors och valkyriors namn har kunnat anv\xc3\xa4ndas som kvinnoheiten s\xc3\xa4ger oss dessa kenningar inte n\xc3\xa5got om hur skalden sj\xc3\xa4lv har f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llt sig Ilm. Bj\xc3\xb6rn hitardalsk\xc3\xa4mpen kallar i en kenning den dis som f\xc3\xb6reb\xc3\xa5dar hans egen d\xc3\xb6d f\xc3\xb6r Ilmr armleggjar orma ("armringarnas Ilm"). Betyder det att Ilmr i hans \xc3\xb6gon var en d\xc3\xb6dsdis?_NEWLINE_Den intressantaste Ilm-kenningen finns i Landn\xc3\xa1mab\xc3\xb3k, andra boken, kapitel 33. H\xc3\xa4r skildras skalden Hromund haltes sista strid n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 950-talet, och striden omskrivs med kenningen jalmr Ilmar ("Ilms larm"). Kenningen \xc3\xa4r konstruerad p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som andra stridskenningar inneh\xc3\xa5llande valkyrienamn, till exempel dynr Sk\xc7\xabglar ("Sk\xc3\xb6guls d\xc3\xa5n"), gn\xc3\xbdr G\xc7\xabndlar ("G\xc3\xb6nduls vapenbrak") och glaumr Gunnar ("Gunns larm"). Eftersom asynjenamn aldrig tycks ha anv\xc3\xa4nts i s\xc3\xa5dana stridskenningar \xc3\xa4r det rimligt att Hromund halte sj\xc3\xa4lv har t\xc3\xa4nkt sig Ilm som en valkyria. Denna tolkning g\xc3\xb6rs ocks\xc3\xa5 av Finnur J\xc3\xb3nsson och Sveinbj\xc3\xb6rn Egilsson i Lexicon Poeticum.\n_START_SECTION_\nEtymologin\n_START_PARAGRAPH_\nEtt f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att tolka namnet Ilm gjordes av Jacob Grimm, som i sin Deutsche Mythologie kopplade namnet till det maskulina ordet ilmr ("v\xc3\xa4ldoft"). Namnet skulle d\xc3\xa5 betyda "den v\xc3\xa4ldoftande". Men det finns inga andra exempel p\xc3\xa5 att gestalter i nordisk mytologi har f\xc3\xa5tt namn efter sin lukt, och dessutom \xc3\xa4r det feminina Ilmr (ackusativ: Ilmi, genitiv: Ilmar) morfologiskt skilt fr\xc3\xa5n det maskulina substantivet ilmr (ackusativ: ilm, genitiv: ilms)._NEWLINE_Det har ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6reslagits, i anslutning till kenningen jalmr Ilmar, att orden Ilmr och jalmr skulle vara besl\xc3\xa4ktade. I s\xc3\xa5 fall skulle namnet "Ilm" kunna betyda "den larmande" eller "den som f\xc3\xb6r stort buller", vilket kunde vara ett passande valkyrienamn._NEWLINE_En tredje m\xc3\xb6jlighet, som \xc3\x81sgeir Bl\xc3\xb6ndal Magn\xc3\xbasson i sin etymologiska ordbok finner troligast, \xc3\xa4r att namnet "Ilmr" skulle komma av tr\xc3\xa4dnamnet almr ("alm"). Ilm kan d\xc3\xa5 ursprungligen ha varit en tr\xc3\xa4ddis eller tr\xc3\xa4dande, vilket kanske f\xc3\xb6rklarar varf\xc3\xb6r hon s\xc3\xa5 snabbt efter landnamstiden gl\xc3\xb6mdes bort p\xc3\xa5 Island. Allteftersom tr\xc3\xa4d blev s\xc3\xa4llsyntare p\xc3\xa5 \xc3\xb6n blev ocks\xc3\xa5 deras namn allt dunklare i det allm\xc3\xa4nna medvetandet. Gu\xc3\xb0brandur Vigf\xc3\xbasson n\xc3\xa4mner som exempel ordet eik ("ek"), som p\xc3\xa5 Island kom att betyda "tr\xc3\xa4d" i st\xc3\xb6rsta allm\xc3\xa4nhet, och n\xc3\xa4rhelst tallar och bj\xc3\xb6rkar kallas f\xc3\xb6r ekar, \xc3\xa4r det ett s\xc3\xa4kert tecken p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rfattaren \xc3\xa4r isl\xc3\xa4nning. Man kan t\xc3\xa4nka sig att behovet av en s\xc3\xa4rskild almdis minskade i takt med att den allm\xc3\xa4nna kunskapen om tr\xc3\xa4d f\xc3\xb6rsvagades. Almen har ocks\xc3\xa5 i europeisk folktro associerats med d\xc3\xb6den varf\xc3\xb6r steget fr\xc3\xa5n en almdis till en slagf\xc3\xa4ltets valkyria inte beh\xc3\xb6ver vara stort. F\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt \xc3\xa4r gr\xc3\xa4nserna mellan olika kategorier av mytologiska v\xc3\xa4sen ofta flytande. Freja \xc3\xa4r till exempel asynja, men har drag av m\xc3\xa4ktig valkyria; Skuld n\xc3\xa4mns b\xc3\xa5de som norna och valkyria, och Eir \xc3\xa4r troligen en valkyria, men p\xc3\xa5st\xc3\xa5s av Snorre Sturlasson vara asynja.'