b'\n_START_ARTICLE_\nItaliensk-turkiska kriget\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDen brittiske utrikesministern sir Edward Grey r\xc3\xa5dde p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfr\xc3\xa5gan sin italienska kollega, Antonino Patern\xc3\xb2-Castello di San Giuliano, att hitta p\xc3\xa5 ett rimligt motiv till att starta krig. Ett s\xc3\xa5dant konstruerades med hj\xc3\xa4lp av ett p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt kniv\xc3\xb6verfall p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra italienare i Tripolis. Den 29 september 1911 f\xc3\xb6rklarade Italien krig mot Turkiet. Den 1 oktober sattes kusten i blockad och tv\xc3\xa5 dagar senare bombarderades staden Tripolis och marinsoldater landsteg. Samtidigt anf\xc3\xb6ll man Cyrenaika, och den 5 oktober er\xc3\xb6vrades Tobruks hamn. Sedan Enver Bey lyckats organisera f\xc3\xb6rsvaret hejdades det italienska anfallet. Endast kustlandet f\xc3\xb6rblev i italienarnas h\xc3\xa4nder._NEWLINE_F\xc3\xb6r att tvinga Turkiet p\xc3\xa5 kn\xc3\xa4 anf\xc3\xb6ll i april m\xc3\xa5nad 1912 amiral Viale de turkiska milit\xc3\xa4ra anl\xc3\xa4ggningarna vid Dardanellerna, och den 23 april landsteg trupper p\xc3\xa5 Dodekanisos. H\xc3\xa4rmed s\xc3\xa5g stormakterna sina intressen vid Dardanellerna hotade. De f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte medla fred, och eftersom Turkiet \xc3\xa4ven hotades av Balkanstaterna, Grekland, Bulgarien och Serbien, gick det med p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhandlingar den 12 juli. Freden sl\xc3\xb6ts i Ouchy (n\xc3\xa4ra Lausanne) i oktober 1912, varvid Turkiet avstod Tripolis och Cyrenaika till Italien._NEWLINE_Redan den 8 oktober utbr\xc3\xb6t f\xc3\xb6rsta Balkankriget. Och Italien hade dock \xc3\xa4nnu n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r sv\xc3\xa5righeter med att kuva berberna och araberna i det inre. Sv\xc3\xa5ra revolter, underbl\xc3\xa5sta av tyskar och turkar \xc3\xa4gde rum under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget.'