b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa4larh\xc3\xb6jden\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nI omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r dagens M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jden fanns l\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1940-talet flera \xc3\xa4ldre g\xc3\xa5rdar, bland dem Pettersbergsg\xc3\xa5rden, Johannisdalsg\xc3\xa5rden, Jakobsbergs g\xc3\xa5rd och Sl\xc3\xa4ttens g\xc3\xa5rd. Sl\xc3\xa4ttens g\xc3\xa5rd l\xc3\xa5g som torp under S\xc3\xa4tra g\xc3\xa5rd och \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt sedan 1762. Tre byggnader finns fortfarande kvar vid Sl\xc3\xa4ttg\xc3\xa5rdsv\xc3\xa4gen 80. P\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden bedrevs jordbruk \xc3\xa4nda fram till 1960-talet. Johannisdalsg\xc3\xa5rden lydde under H\xc3\xa4gerstens g\xc3\xa5rd och \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt sedan 1770-talet. G\xc3\xa5rdens byggnader, som l\xc3\xa5g vid nuvarande Brittm\xc3\xa4ssgatan, revs p\xc3\xa5 1940-talet. Namnet Johannisdal lever kvar i gatunamnet Johannisdalsgatan och i kvartersnamnet Johannisdalsg\xc3\xa5rden. Pettersberg var en krog vid M\xc3\xa4larens strand, k\xc3\xa4nd fr\xc3\xa5n 1772, huvudbyggnaden fr\xc3\xa5n 1860-talet ligger vid nuvarande B\xc3\xa5tsmanskroken 28._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1890-talet blev det vanligt att f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna m\xc3\xa4nniskor skaffade eller byggde sommarhus i omr\xc3\xa5det, och senare \xc3\xa4ven villor. Det samh\xc3\xa4lle som v\xc3\xa4xte upp fick namnet Fridhems villastad efter l\xc3\xa4genheten Fridhem som avstyckades redan 1880. P\xc3\xa5 en karta fr\xc3\xa5n juli 1909 syns Fridhems villor. N\xc3\xa4stan samtliga har egna namn och, med n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 undantag, uppf\xc3\xb6rdes de som tr\xc3\xa4hus (stenhusen \xc3\xa4r svart ifyllda p\xc3\xa5 kartan)._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n centrala Stockholm f\xc3\xa4rdades man med \xc3\xa5ngb\xc3\xa5t till Fridhemsbryggan. \xc3\x85r 1913 \xc3\xb6ppnades en sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gslinje till M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jden med \xc3\xa4ndstation vid nuvarande tunnelbanenedg\xc3\xa5ngen vid korsningen H\xc3\xa4gerstensv\xc3\xa4gen/Sl\xc3\xa4ttg\xc3\xa5rdsv\xc3\xa4gen. Trafiken bedrevs f\xc3\xb6rst av S\xc3\xb6dra F\xc3\xb6rstadsbanan och fr\xc3\xa5n 1920 av AB Stockholms Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar (SS), linje 16 gick fr\xc3\xa5n Slussen och senare tillkom \xc3\xa4ven linje 13 fr\xc3\xa5n Fridhemsplan. _NEWLINE_Den 1 januari 1914 fastst\xc3\xa4lldes M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jden som postadress. Det tidigare namnet, Fridhem, var ett ofta f\xc3\xb6rekommande ortnamn i Sverige och risk till f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlingar f\xc3\xb6rel\xc3\xa5g. Enligt f\xc3\xb6rfattaren och M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jdsk\xc3\xa4nnaren Bo G. Hall skapades det nya namnet redan 1909 under en diskussion vid Fridhems villaf\xc3\xb6rening hemma i Villa Emilsberg hos grosshandlaren Nils Sandberg, d\xc3\xa5varande \xc3\xa4gare till Johannisdalsg\xc3\xa5rden. Bland m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rslag valdes slutligen M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jden som hittades p\xc3\xa5 av Sandbergs hush\xc3\xa5llerska, Emma Hedin, syster till Sven Hedin. _NEWLINE_Byggverksamheten var s\xc3\xa4rskild stort p\xc3\xa5 1920-talet d\xc3\xa5 en stor del av Johannisdalsg\xc3\xa5rdens tidigare mark bebyggdes. Ett stadsdelscentrum med aff\xc3\xa4rer v\xc3\xa4xte fram fr\xc3\xa5n 1920-talet vid sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gens \xc3\xa4ndh\xc3\xa5llplats. En liten aff\xc3\xa4rsl\xc3\xa4nga med butiker i bottenv\xc3\xa5ningen stod f\xc3\xa4rdig 1937 vid Sl\xc3\xa4ttg\xc3\xa5rdsv\xc3\xa4gen 1\xe2\x80\x933, ritad av arkitektkontoret Ancker-Gate-Lindegren. I M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jden fanns \xc3\xa4ven biografen M\xc3\xa4larbio p\xc3\xa5 M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jdsv\xc3\xa4gen._NEWLINE_Johannisdals skola invigdes 1905. Antalet barn v\xc3\xa4xte kraftigt, och arkitekten Georg A. Nilsson fick i uppdrag att rita en ny skolbyggnad. Skolan fick nu namnet M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jdens skola, och den nya byggnaden togs i bruk 1925 och dubblerades i en spegelv\xc3\xa4nd skolbyggnad, som togs i bruk 1930. \xc3\x85r 1929 uppf\xc3\xb6rdes M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jdens kyrka efter ritningar av Hakon Ahlberg. En frikyrka i omr\xc3\xa5det \xc3\xa4r Betelkyrkan p\xc3\xa5 Storsv\xc3\xa4ngen._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det s\xc3\xb6der om M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jdsv\xc3\xa4gen och \xc3\xb6ster om Ugglemossv\xc3\xa4gen b\xc3\xb6rjade bebyggas p\xc3\xa5 1920-talet. Samtidigt uppf\xc3\xb6rdes ett trettiotal s\xc3\xa5 kallade sm\xc3\xa5stugor i omr\xc3\xa5det kring Johannisdals g\xc3\xa5rd. P\xc3\xa5 1930-talet byggdes m\xc3\xa5nga hus i funkisstil vid Pettersbergsv\xc3\xa4gens v\xc3\xa4stra del. Till B\xc3\xa5tsmansklevet och B\xc3\xa5tsmanskroken flyttades tre visningshus fr\xc3\xa5n Stockholmsutst\xc3\xa4llningen 1930. Flerfamiljshus i fyra v\xc3\xa5ningar tillkom vid Edsbergs gr\xc3\xa4nd \xc3\xa5r 1942, ritade av arkitekterna Stig Ancker, Bengt Gate och Sten Lindegren. Omr\xc3\xa5det strax v\xc3\xa4ster om Ugglemossv\xc3\xa4gen b\xc3\xb6rjade byggas p\xc3\xa5 1960-talet._NEWLINE_Den 1 juni 2013 firade M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jden 100 \xc3\xa5r, ett sekel efter invigningen av sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gslinjen till M\xc3\xa4larh\xc3\xb6jden.\n_START_SECTION_\nKonst\n_START_PARAGRAPH_\nI stadsdelen finns offentliga konstverk av bland annat Ninnan Santesson (Flicka med hund, brons, 1969, centrum) och Bror Hjorth (Funderande pojke, brons 1935, H\xc3\xa4gerstensv\xc3\xa4gen/Edvard Swartz plats, dock i stadsdelen H\xc3\xa4gersten).\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2017 hade stadsdelen cirka 4\xc2\xa0500 inv\xc3\xa5nare, varav cirka 18,9 procent med utl\xc3\xa4ndsk bakgrund.'