b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xb6gan\xc3\xa4s Keramik\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6retaget grundades 1909 och hette ursprungligen Andersson & Johanssons Lergodsfabrik. Sigfrid Johansson var glasyrm\xc3\xa4stare och kollegan Karl Andersson drejm\xc3\xa4stare. Tillverkningen av keramik i lergods bedrevs i b\xc3\xb6rjan i ganska blygsamma former, men redan efter fem \xc3\xa5r \xe2\x80\x93 1914 -  kunde man medverka vid Baltiska utst\xc3\xa4llningen i Malm\xc3\xb6. Under 1920-talet byggdes fabriken ut f\xc3\xb6r att ge plats \xc3\xa5t fem drejskivor. Sedan H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s AB 1926 g\xc3\xa5tt \xc3\xb6ver helt till stengodstillverkning kunde man ta \xc3\xb6ver deras lokaler f\xc3\xb6r lergodsproduktion. Under 1930-talet kom de f\xc3\xb6rsta egna kollektionerna. Man b\xc3\xb6rjade nu tillverka olika ungseldfasta varor f\xc3\xb6r handeln, bland annat askfat med r\xc3\xb6d glasyr. _NEWLINE_En dubbelt s\xc3\xa5 stor fabrik togs i bruk under 1940-talet, och 1948 ombildades r\xc3\xb6relsen till aktiebolag. Formar, grytor och fat blev allt mer vanliga inslag i sortimentet. Under utst\xc3\xa4llningen H55 i Helsingborg lanserades keramikserien Old H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s, inspirerade av det ljusa blyglaserade godset fr\xc3\xa5n H\xc3\xb6gan\xc3\xa4sbolaget. Under denna tid knyts \xc3\xa4ven flera k\xc3\xa4nda konstn\xc3\xa4rer till fabriken, bland andra John Andersson, Signe Persson-Melin och Hertha Bengtsson._NEWLINE_H\xc3\xb6gan\xc3\xa4skeramik var ursprungligen ett helt annat f\xc3\xb6retag, som 1930 startades som Nyman & Nyman H\xc3\xb6gan\xc3\xa4skeramik av br\xc3\xb6derna Gustaf och Oskar Nyman i en nybyggd fabrik vid Margreteberg i norra H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s. F\xc3\xb6retaget s\xc3\xa5ldes sedan 1946 till Sture Holm och \xc3\x85ke Bjurestig, och byter samtidigt namn till Holm & Bjurestig H\xc3\xb6gan\xc3\xa4skeramik. 1956 k\xc3\xb6ptes f\xc3\xb6retaget upp av Andersson & Johansson, och 1967 b\xc3\xb6rjade man anv\xc3\xa4nda firmanamnet H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s Keramik._NEWLINE_P\xc3\xa5 1970-talet gick man slutgiltigt \xc3\xb6ver fr\xc3\xa5n lergods till stengods. Vid denna tid \xc3\xb6vergick man ocks\xc3\xa5 definitivt fr\xc3\xa5n hantverksm\xc3\xa4ssig till industriell produktion. P\xc3\xa5 1990-talet f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades f\xc3\xb6retaget av BodaNova och i b\xc3\xb6rjan av 2000-talet skedde ytterligare ett \xc3\xa4garebyte, nu till finska Iittala Group. Fabriken i H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s lades ned 2008 d\xc3\xa5 all tillverkning flyttades till Kina._NEWLINE_Hos Sk\xc3\xa5nes N\xc3\xa4ringslivsarkiv i Helsingborg f\xc3\xb6rvaras arkivhandlingar fr\xc3\xa5n H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s Keramik AB. Arkivet omfattar en tidsperiod av n\xc3\xa4ra \xc3\xa5ttio \xc3\xa5r._NEWLINE_N\xc3\xa4mnas kan \xc3\xa4ven att 1940-2003 fanns ytterligare ett keramikf\xc3\xb6retag i H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s som tillverkade ler- och stengods, Krukmakaren, H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s, vars gods inte skall f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med \xc3\xb6vriga f\xc3\xb6retag.\n_START_SECTION_\nTillverkning\n_START_PARAGRAPH_\nTillverkningen av stengods g\xc3\xb6rs numera i Indonesien och Thailand.'