b'\n_START_ARTICLE_\nHabitatdegradering\n_START_PARAGRAPH_\nHabitatdegradering \xc3\xa4r n\xc3\xa4r en arts livsmilj\xc3\xb6 (habitat) p\xc3\xa5verkas s\xc3\xa5 mycket att habitatet inte l\xc3\xa4ngre kan uppeh\xc3\xa5lla artens \xc3\xb6verlevnad. Habitatdegradering \xc3\xa4r en form av milj\xc3\xb6f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring och kan exempelvis best\xc3\xa5 av att jord- och skogsbruk tar i anspr\xc3\xa5k mark som f\xc3\xb6rut utgjorde artens livsmilj\xc3\xb6. Det finns m\xc3\xa5nga faktorer som kan p\xc3\xa5verka habitatet.\n_START_SECTION_\nKlimatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 klimatf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar p\xc3\xa5verkar hela jordklotet p\xc3\xa5verkar det ocks\xc3\xa5 arters habitat. Till exempel d\xc3\xa5 vattentemperaturerna i havet \xc3\xb6kar p\xc3\xa5verkas korallernas motst\xc3\xa5ndskraft mot yttre p\xc3\xa5verkan.\n_START_SECTION_\nVandringshinder\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 Dammar och v\xc3\xa4gar konstrueras bildas det vandringshinder som hindrar vissa djurs m\xc3\xb6jligheter att f\xc3\xb6rflytta sig. Exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r d\xc3\xa5 en Damm byggs vilket hindrar fiskars m\xc3\xb6jlighet att leka i \xc3\xa5ar.\n_START_SECTION_\nDikning\n_START_PARAGRAPH_\nDikning g\xc3\xb6r att vatten leds bort fr\xc3\xa5n v\xc3\xa5tmarker vilket \xc3\xa4ndrar markens egenskaper och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrar levnadsvillkoren f\xc3\xb6r djur som lever i och \xc3\xa4r anpassade till denna milj\xc3\xb6. Detta inneb\xc3\xa4r en habitatdegradering f\xc3\xb6r dessa arter vilket i f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngningen kan inneb\xc3\xa4ra en inverkan p\xc3\xa5 den biologiska m\xc3\xa5ngfalden.\n_START_SECTION_\nAvskogning\n_START_PARAGRAPH_\nAvskogning leder till m\xc3\xa5nga effekter som i sin tur leder till habitatdegradering. Den f\xc3\xb6rsta uppenbara p\xc3\xa5verkan \xc3\xa4r att djur som lever i tr\xc3\xa4den som huggs ned inte l\xc3\xa4ngre kan nyttja tr\xc3\xa4den l\xc3\xa4ngre. Detta minskar utbudet av jaktmarker, hem och mat vilket leder till en \xc3\xb6kad konkurrens och s\xc3\xa4mre f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r \xc3\xb6verlevnad._NEWLINE_En annan p\xc3\xa5verkan som avskogning har \xc3\xa4r att vattnets kretslopp p\xc3\xa5verkas. D\xc3\xa5 tr\xc3\xa4den som huggs ner inte l\xc3\xa4ngre anv\xc3\xa4nder vatten slutar upptaget av grundvatten genom r\xc3\xb6tterna. Detta g\xc3\xb6r att marken d\xc3\xa4r tr\xc3\xa4den stod blir torr vilket \xc3\xa4ndrar f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna f\xc3\xb6r de djur och v\xc3\xa4xter som lever d\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nLantbruk\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga arters habitat minskar d\xc3\xa5 skogar och gr\xc3\xa4smarker av m\xc3\xa4nniskor f\xc3\xb6rvandlas till brukbar odlingsmark. Arter som \xc3\xa4r anpassade till en viss milj\xc3\xb6, exempelvis gr\xc3\xa4smarker som det idag r\xc3\xa5der brist p\xc3\xa5 i Sverige, f\xc3\xa5r sina habitat helt eller delvis f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda vilket inneb\xc3\xa4r en habitatdegradering.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6roreningar\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6roreningar som till exempel polyklorerade bifenyler och dioxiner eller stora kolf\xc3\xb6reningar kan g\xc3\xb6ra arters livsmilj\xc3\xb6 ol\xc3\xa4mplig. Allts\xc3\xa5 att arter som har levt i ett habitat tidigare nu d\xc3\xb6r ut/flyttar sig.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96verg\xc3\xb6dning\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96verg\xc3\xb6dning uppst\xc3\xa5r n\xc3\xa4r en sj\xc3\xb6 f\xc3\xa5r en stor tillf\xc3\xb6rsel av n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen. Det kan leda till att ekosystem kollapsar. Detta beror p\xc3\xa5 att prim\xc3\xa4rproducenter (ex. alger) utnyttjar n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnena f\xc3\xb6rst. D\xc3\xa5 prim\xc3\xa4rproducenterna f\xc3\xa5r stora m\xc3\xa4ngder n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen kan de v\xc3\xa4xa till sig och ta upp mer solljus vilket leder till ytterligare tillv\xc3\xa4xt. Till en b\xc3\xb6rjan gynnas de flesta arterna, fiskar f\xc3\xa5r till exempel mer mat. Bottenlevande v\xc3\xa4xter drabbas dock f\xc3\xb6rst. D\xc3\xa5 algerna v\xc3\xa4xer till sig minskar den fria ytan som solljus kan tr\xc3\xa4nga ner till dessa v\xc3\xa4xter. N\xc3\xa4r prim\xc3\xa4rproducenterna blir tillr\xc3\xa4ckligt m\xc3\xa5nga kommer deras respiration under natten att bli s\xc3\xa5 stor att en stor del av sj\xc3\xb6n blir s\xc3\xa5 syrefattig att arter kommer att kv\xc3\xa4vas och d\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 den biologiska m\xc3\xa5ngfalden\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 en arts habitat p\xc3\xa5verkas minskar ocks\xc3\xa5 artens m\xc3\xb6jlighet till \xc3\xb6verlevnad och ses av vissa som en av de st\xc3\xb6rsta hoten mot planetens biologiska m\xc3\xa5ngfald\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb6sningar\n_START_PARAGRAPH_\nSkyddade omr\xc3\xa5den som till exempel Natura 2000 omr\xc3\xa5den \xc3\xa4r ett bra medel f\xc3\xb6r att hejda utrotningen av arter och livsmilj\xc3\xb6er. I Sverige finns cirka 4000 natura 2000-omr\xc3\xa5den och de \xc3\xa4r en viktig grund f\xc3\xb6r att bevara den biologiska m\xc3\xa5ngfalden.'