b'\n_START_ARTICLE_\nOrchomenos, Boiotien\n_START_PARAGRAPH_\nOrchomenos (grekiska \xe1\xbd\x88\xcf\x81\xcf\x87\xce\xbf\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xcf\x8c\xcf\x82, latin Orchomenus) var en forntida stad i Boiotien, vid floden Kefissos, n\xc3\xa4ra dess infl\xc3\xb6de i sj\xc3\xb6n Kopais. I f\xc3\xb6rhistorisk tid var Orchomenos huvudstad i det m\xc3\xa4ktiga minyska riket, och dess m\xc3\xa4n deltog enligt Homeros med 30 skepp i h\xc3\xa4rf\xc3\xa4rden till Troja. Sedermera var Orchomenos medlem av det boiotiska f\xc3\xb6rbundet, men stod i sp\xc3\xa4nt f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till Thebe, som efterstr\xc3\xa4vade supremati inom f\xc3\xb6rbundet, tills det \xc3\xa5r 367 eller 364 f.Kr. fullst\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes av thebanerna. Det \xc3\xa5teruppbyggdes av Filip II av Makedonien eller av Alexander den store, men vann inte mera n\xc3\xa5gon betydenhet.\n_START_SECTION_\nArkeologiska fynd\n_START_PARAGRAPH_\nFornl\xc3\xa4mningar av stadens akropolis ligger i n\xc3\xa4rheten av den nygrekiska byn Skripu. \xc3\x85r 1880-1886 uppt\xc3\xa4ckte Heinrich Schliemann under sina utgr\xc3\xa4vningar den underjordiska kupolgrav som kallas "Minyas grav", ett monument fr\xc3\xa5n mykensk tid som inte stod "Atreus grav" i Mykene efter. \xc3\x85r 1893 gr\xc3\xa4vde Andr\xc3\xa9 de Ridder ut Asklepios tempel och gravar i den romerska nekropolen. \xc3\x85r 1903-1905 utf\xc3\xb6rde en bayersk arkeologisk expedition under Heinrich Bulle och Adolf Furtw\xc3\xa4ngler vidare utgr\xc3\xa4vningar p\xc3\xa5 platsen, som lade i dagen bland annat l\xc3\xa4mningar av ett gammalt kungapalats, h\xc3\xa4rr\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5n den kretensisk-mykenska perioden, med m\xc3\xa4rkliga v\xc3\xa4ggm\xc3\xa5lningar p\xc3\xa5 stuckgrund, liknande dem fr\xc3\xa5n Kreta. I \xc3\xa4nnu djupare lager har man funnit l\xc3\xa4mningar av en \xc3\xa4ldre (f\xc3\xb6rmykensk) stad med gravar och egendomliga rundbyggnader av tegel, som enligt Furtw\xc3\xa4ngler uppvisar ett n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4ktskap med fynd i Thessalien fr\xc3\xa5n den neolitiska perioden. Bland \xc3\xb6vriga fynd \xc3\xa4r att m\xc3\xa4rka rikt utstyrda gravar fr\xc3\xa5n den s.k. geometriska perioden (800- och 700-talet f.Kr.) samt byggnadsrester fr\xc3\xa5n klassisk och bysantinsk tid. Utforskningarna fortsattes 1970-1973 av Theodore Spyropoulos, som gr\xc3\xa4vde ut det mykenska palatset, en f\xc3\xb6rhistorisk gravplats och andra byggnader.'