b'\n_START_ARTICLE_\nIsleta Pueblo\n_START_PARAGRAPH_\nIsleta Pueblo \xc3\xa4r en \xc3\xa4r en puebloindiansk bos\xc3\xa4ttning vilken grundlades p\xc3\xa5 1300-talet och \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gen i Rio Grandeflodens dalg\xc3\xa5ng ca 21\xc2\xa0km s\xc3\xb6der om Albuquerque . F\xc3\xb6rutom huvudbos\xc3\xa4ttningen, kallad San August\xc3\xadn p\xc3\xa5 spanska, finns det tv\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 ikringliggande jordbruksbyar, Oraibi och Chicale.\n_START_SECTION_\nEtnicitet och spr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nDe sydliga Tiwaindianer som bebor denna pueblo talar en dialekt av sydlig Tiwa, som \xc3\xa4r en varietet av Tiwa, ett spr\xc3\xa5k tillh\xc3\xb6rigt spr\xc3\xa5kfamiljen kiowa-tanoan. P\xc3\xa5 spanska kallas folket och spr\xc3\xa5ket Tigua. De \xc3\xa4r den grupp av sydliga Tiwaindianer som b\xc3\xa4st har bibeh\xc3\xa5llit sin traditionella kultur. Namnet Isleta \xc3\xa4r spanska och \xc3\xa4r diminutiv form av ordet f\xc3\xb6r \xc3\xb6. Det gavs av spanjorerna d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att den ursprungliga bos\xc3\xa4ttningen var bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 en udde som stack ut i Rio Grande. Tiwaindianernas eget namn var Shiewhibak.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nShiewhibak bes\xc3\xb6ktes f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen av europ\xc3\xa9er 1540 n\xc3\xa4r Francisco V\xc3\xa1squez de Coronado passerade. Den franciskanska missionsstationen San Agust\xc3\xadn de la Isleta grundades 1612. Vid tiden f\xc3\xb6r pueblorevolten 1680 hade befolkningen \xc3\xb6kat till n\xc3\xa4rmare 2\xc2\xa0000 personer p\xc3\xa5 grund av inflyttning fr\xc3\xa5n ikringliggande pueblos som hotades av apacher. Under revolten br\xc3\xa4ndes pueblon och de flesta inv\xc3\xa5narna flydde till El Paso eller till Hopiindianerna i nuvarande Arizona. M\xc3\xa5nga stannade kvar vid El Pason, d\xc3\xa4r en ny pueblo, Ysleta del Sur Pueblo grundades. Omkring 1710 \xc3\xa5terflyttade m\xc3\xa5nga Tiwa till Isleta och en ny missionsstation grundades. P\xc3\xa5 1780-talet dog n\xc3\xa4rmare en tredjedel av befolkningen i smittkoppor._NEWLINE_Isleta Pueblons mark konsoliderades och garanterades av den spanska kronan och bekr\xc3\xa4ftades sedan Mexiko blivit sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt 1821. N\xc3\xa4r New Mexico blev en delstat 1912 blev de grunden f\xc3\xb6r det indianreservat som finns idag. Reservatet \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r 1\xc2\xa0200 kvadratkilometer stort och bel\xc3\xa4get mellan de tv\xc3\xa5 mest t\xc3\xa4tbefolkade omr\xc3\xa5dena i New Mexico.\n_START_SECTION_\nModern utveckling\n_START_PARAGRAPH_\nIdag driver pueblon ett flertal f\xc3\xb6retag i turist- och n\xc3\xb6jesbranschen, bland annat ett kasino. Vid folkr\xc3\xa4kningen 2000 rapporterade 4\xc2\xa0421 m\xc3\xa4nniskor att de r\xc3\xa4knade de sig som helt eller delvis tillh\xc3\xb6rande Tiwa fr\xc3\xa5n Isleta.'