b'\n_START_ARTICLE_\nLingvafobi\n_START_PARAGRAPH_\nLingvafobi \xc3\xa4r motviljan mot kunskap om spr\xc3\xa5k och spr\xc3\xa5kliga varieteter ut\xc3\xb6ver den spr\xc3\xa5kliga kompetens som man bibringats genom sin uppv\xc3\xa4xt. Med lingvafobi f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s \xc3\xa4ven spr\xc3\xa5kdiskriminering och ett utbrett, genom socialt tryck ofta internaliserat, f\xc3\xb6rkastande av lokala modersm\xc3\xa5lsvarieteter, vilka har p\xc3\xa5tvungits en l\xc3\xa4gre status \xc3\xa4n ett standardspr\xc3\xa5k; detta kallas \xc3\xa4ven dialektfobi. Dessa termer (linguaphobia, dialectophobia) anv\xc3\xa4nds fr\xc3\xa4mst, men ganska sparsamt, i engelskspr\xc3\xa5kig och italiensk litteratur om spr\xc3\xa5k och sociolingvistik._NEWLINE_I svenskspr\xc3\xa5kig forskning har termerna inte upptagits, och artikelns titel \xc3\xa4r ett tillf\xc3\xa4llighetsord, en f\xc3\xb6rsvenskning av linguaphobia, som gjorts med syfte att beskriva begreppen i en svenskspr\xc3\xa5kig text.\n_START_SECTION_\nLingvafobi som individuell och samh\xc3\xa4llelig sj\xc3\xa4lvbegr\xc3\xa4nsning\n_START_PARAGRAPH_\nEdna Lue Furness definierade 1958 lingvafobi som \xe2\x80\x9dmotvilja mot spr\xc3\xa5kstudier av vad slag som helst, modersm\xc3\xa5lsstudier eller studier av fr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5k, vilket kan vara orsak till misslyckande i eller undvikande av spr\xc3\xa5kstudier\xe2\x80\x9d. I Furness\xe2\x80\x99 mening \xc3\xa4r lingvafobi blott en olycklig, sj\xc3\xa4lvvald eller inl\xc3\xa4rd begr\xc3\xa4nsning, som skapar ett problem f\xc3\xb6r individer och folk, vilket g\xc3\xb6r det sv\xc3\xa5rare f\xc3\xb6r ett land att vara framg\xc3\xa5ngsrikt i global konkurrens och ha optimalt utbyte med andra stater. Orsakerna kan antas vara kollektiv bristande insikt om spr\xc3\xa5kkunskapers v\xc3\xa4rde, och den frustration och motvilja som uppv\xc3\xa4cks hos individer genom bristf\xc3\xa4llig undervisning. Termen linguaphobia anv\xc3\xa4nds stundom i offentlig debatt om spr\xc3\xa5ksociologiska forskningsr\xc3\xb6n om sj\xc3\xa4lvvald okunskap, till exempel om \xc3\xb6kad likgiltighet f\xc3\xb6r andra spr\xc3\xa5k \xc3\xa4n engelska i samband med Brexit.\n_START_SECTION_\nLingvafobi som f\xc3\xb6rtryck\n_START_PARAGRAPH_\nI forskning om relationer mellan folkgrupper som talar olika spr\xc3\xa5kliga varieteter har lingvafobi anv\xc3\xa4nts som beteckning p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rtryckande strukturer. Det har till exempel h\xc3\xa4vdats att spr\xc3\xa5kliga mekanismer \xc3\xa4r ett av uttrycken f\xc3\xb6r diskriminering av spansktalande inv\xc3\xa5nare i F\xc3\xb6renta staterna. Spr\xc3\xa5klig diskriminering kallas ocks\xc3\xa5 lingvicism efter den finl\xc3\xa4ndska spr\xc3\xa5kvetaren Tove Skutnabb\xe2\x80\x90Kangas.\n_START_SECTION_\nDialektfobi\n_START_PARAGRAPH_\nLingvafobi kan ocks\xc3\xa5 utvecklas av en folkgrupp gentemot dess eget spr\xc3\xa5kliga arv. Den historiska tendensen i Skottland att missgynna de inhemska spr\xc3\xa5kvariteterna l\xc3\xa5gskotska och skotsk g\xc3\xa4liska har ben\xc3\xa4mnts lingvafobiska. N\xc3\xa4r in\xc3\xa5tv\xc3\xa4nd spr\xc3\xa5kfientlighet riktar sig mot en f\xc3\xa4derne\xc3\xa4rvd spr\xc3\xa5klig varietet som \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4kt med den gynnade spr\xc3\xa5kliga varieteten anv\xc3\xa4nds termen dialektfobi. Ett exempel \xc3\xa4r den hotade l\xc3\xa5gskotskan och den dominerande skotska standardengelskan, som b\xc3\xa5da \xc3\xa4r germanska spr\xc3\xa5kliga varieteter. I italiensk forskning anv\xc3\xa4nds termen om den likriktning som pr\xc3\xa4glade den fascistiska diktaturen.\n_START_SECTION_\nLingvafobi och dialektfobi i olika stater\n_START_PARAGRAPH_\nSchweiziska edsf\xc3\xb6rbundet utm\xc3\xa4rks i allm\xc3\xa4nhet av avsaknaden av s\xc3\xa5v\xc3\xa4l lingvafobi som dialektfobi. En s\xc3\xa5dan positiv inst\xc3\xa4llning har ben\xc3\xa4mnts \xe2\x80\x9dlinguaphilia\xe2\x80\x9d (linguafili) och \xe2\x80\x9ddialectophilia\xe2\x80\x9d (dialektofili). Inv\xc3\xa5narna i Schweiz studerar flera standardvarieteter av spr\xc3\xa5k, och fullkomlig diglossi \xc3\xa4r utbredd. Diglossi inneb\xc3\xa4r att ett personer \xe2\x80\x93 i detta fall talare av schweizertyska spr\xc3\xa5kliga varieteter \xe2\x80\x93 talar en lokal spr\xc3\xa5klig varietet, som inte kan f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s av dem som enbart talar standardspr\xc3\xa5ket, som med Heinz Kloss\xe2\x80\x99 term kallas \xe2\x80\x9dtakspr\xc3\xa5ket\xe2\x80\x9d (dachsprache), allts\xc3\xa5 standardtyska. I Norge har ett liknande intresse f\xc3\xb6r de dussintals egna spr\xc3\xa5kliga variteterna (dock icke samiska f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n nyligen) varit f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nSvensk utbildning och svenska attityder \xc3\xa4r traditionellt icke lingvafobiska vad g\xc3\xa4ller inl\xc3\xa4rning av standardsvenska och utl\xc3\xa4ndska standardspr\xc3\xa5k med h\xc3\xb6g prestige. I de f\xc3\xb6rutvarande svenska elitgymnasierna, l\xc3\xa4roverken, undervisades alla elever i tre fr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5k, och vissa elever dessutom i latin och grekiska. D\xc3\xa4remot har svensk politik och svenska attityder sedan l\xc3\xa5ng tid varit \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande dialektfobiska och lingvafobiska gentemot inhemska spr\xc3\xa5kliga varieteter. L\xc3\xa4roplaner f\xc3\xb6r skolan har haft den uttalade m\xc3\xa5ls\xc3\xa4ttningen att utrota Sveriges spr\xc3\xa5kliga varieteter, germanska s\xc3\xa5 v\xc3\xa4l som finsk\xe2\x80\x90ugriska (samiska, finska och tornedalsfinska). De svenska folkm\xc3\xa5len, som \xc3\xa4r egenartade spr\xc3\xa5k, har kraftigt f\xc3\xb6rsvagats, och de flesta svensktalande torde vara ovetande om, att deras familjer har p\xc3\xa5tvungits ett veritabelt spr\xc3\xa5kbyte, fr\xc3\xa5n spr\xc3\xa5k, som fonologiskt, morfologiskt och lexikalt \xc3\xa4r v\xc3\xa4sensskilda fr\xc3\xa5n det sent konstruerade standardspr\xc3\xa5ket, till de likriktade regionala former av standardsvenska, som, n\xc3\xa5got oegentligt, kallas dialekter. Under 1800-talet fanns ett folkligt avvisande av tanken p\xc3\xa5 ett allm\xc3\xa4nt spr\xc3\xa5kbyte i Sverige, ett motst\xc3\xa5nd som till st\xc3\xb6rre delen uppgavs omkring 1900.\n_START_SECTION_\nLingvafobi som spr\xc3\xa5kskepsis\n_START_PARAGRAPH_\nOberoende av bruket av lingvafobi f\xc3\xb6r att beskriva sociala relationer, har indologen Karl Potter anv\xc3\xa4nt termen f\xc3\xb6r att beskriva filosofisk spr\xc3\xa5kskepsis. I denna betydelse inneb\xc3\xa4r lingvafobi inte motvilja mot spr\xc3\xa5k utan en \xc3\xb6vertygelse om dess otillr\xc3\xa4cklighet f\xc3\xb6r att beskriva verkligheten.'