b'\n_START_ARTICLE_\nVasilij Kljutjevskij\n_START_PARAGRAPH_\nVasilij Osipovitj Kljutjevskij (ryska: \xd0\x92\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x9e\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9a\xd0\xbb\xd1\x8e\xd1\x87\xd0\xb5\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9), f\xc3\xb6dd 28 januari 1841, d\xc3\xb6d 25 maj 1911, var en rysk historiker som dominerade historieskrivningen i Ryssland i slutet av 1800-talet och b\xc3\xb6rjan av 1900-talet. Han betraktas fortfarande som en av tre mest ansedda ryska historikerna, vid sidan av Nikolaj Karamzin och Sergej Solovjov._NEWLINE_Kljutjevskij var son till en bypr\xc3\xa4st och var av mordvinsk etnicitet. Han studerades vid Moskvas universitet f\xc3\xb6r Sergej Solovjov. Hans f\xc3\xb6rsta viktiga publikationer var en artikel om ekonomisk verksamhet i Solovetskijklostret n\xc3\xa4ra den gamla ryska staden Belozersk (1867) och en avhandling om medeltida rysk hagiografi (1871)._NEWLINE_1879 blev han professor i rysk historia i Moskva. _NEWLINE_1889 valdes Kljutjevskij in i Rysslands Vetenskapsakademi. Hans f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar var mycket popul\xc3\xa4ra, och han publicerade flera biografier om framtr\xc3\xa4dande ryska m\xc3\xa4n, d\xc3\xa4ribland Andrej Kurbskij, Afanasij Ordin-Nasjtjokin, Fjodor Rtisjtjev, Vasilij Golitsyn och Nikolaj Novikov._NEWLINE_Kljutjeviskijs viktigaste verk \xc3\xa4r Bojarskaja duma (1882) och Geschichte Russlands (4 band, 1925-26).'