b'\n_START_ARTICLE_\nVin\n_START_SECTION_\nVindruvssaftens popularitet\n_START_PARAGRAPH_\nMan kan st\xc3\xa4lla sig fr\xc3\xa5gan varf\xc3\xb6r alkoholdrycken vin har blivit s\xc3\xa5 popul\xc3\xa4r, och beh\xc3\xa5llit sin popularitet i tusentals \xc3\xa5r, och varf\xc3\xb6r det \xc3\xa4r just den j\xc3\xa4sta saften av vindruva (snarare \xc3\xa4n andra frukter och b\xc3\xa4r) som n\xc3\xa5tt denna s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning. En viktig anledning \xc3\xa4r sannolikt den m\xc3\xa5ngfald av smaker och aromer som f\xc3\xb6rekommer i viner av olika typer, ursprung och \xc3\xa5lder, och m\xc3\xb6jligheten att p\xc3\xa5 ett lyckat s\xc3\xa4tt kombinera dessa med olika typer av mat. Att viner erbjuder denna m\xc3\xa5ngfald av aromer beror dels p\xc3\xa5 att det finns m\xc3\xa5nga olika druvsorter, och dels p\xc3\xa5 att vinets alkoholhalt \xc3\xa4r "medelh\xc3\xb6g". Vin har tillr\xc3\xa4ckligt h\xc3\xb6g alkoholhalt f\xc3\xb6r att m\xc3\xa5nga arom\xc3\xa4mnen skall vara l\xc3\xb6sliga i det och samtidigt bli flyktiga. Samtidigt har vinet en tillr\xc3\xa4ckligt l\xc3\xa5g alkoholhalt f\xc3\xb6r att inte alkoholen skall bed\xc3\xb6va lukt- eller smaksinnet, och f\xc3\xb6r att det ska vara m\xc3\xb6jligt att anv\xc3\xa4nda som m\xc3\xa5ltidsdryck._NEWLINE_Anledningen till att den j\xc3\xa4sta saften fr\xc3\xa5n just vindruvor har blivit popul\xc3\xa4r \xc3\xa4r att vindruvan har en mycket h\xc3\xb6g naturlig sockerhalt, h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n de flesta andra vanliga frukter och b\xc3\xa4r. I en tid n\xc3\xa4r det inte fanns n\xc3\xa5got industriellt framst\xc3\xa4llt socker innebar detta att den j\xc3\xa4sta saften fr\xc3\xa5n vindruvor naturligen (utan s\xc3\xb6tning, f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkning eller destillering) kom upp i en h\xc3\xb6gre alkoholhalt \xc3\xa4n andra frukt- och b\xc3\xa4rviner. Detta innebar att vinet kom upp i den "medelh\xc3\xb6ga" alkoholhalt som n\xc3\xa4mns ovan, och d\xc3\xa4rtill att det var en b\xc3\xa4ttre rusdryck och hade en b\xc3\xa4ttre h\xc3\xa5llbarhet \xc3\xa4n m\xc3\xa5nga andra drycker. Sannolikt var det dessa faktorer, \xc3\xa4ven utnyttjandet som rusdryck, som bidrog till vinets inledande popularitet i historisk tid, f\xc3\xb6re destilleringskonsten uppfanns._NEWLINE_Vinets l\xc3\xa5nga historia har ocks\xc3\xa5 m\xc3\xb6jliggjort att en m\xc3\xa4ngd druvsorter har f\xc3\xb6r\xc3\xa4dlats fram och anpassats till de naturliga f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna i olika vinregioner. Vinets l\xc3\xa5ngvariga st\xc3\xa4llning som m\xc3\xa5ltidsdryck har ocks\xc3\xa5 inneburit att l\xc3\xa4mpliga vin- och matkombinationer har kunnat provas ut under l\xc3\xa5ng tid.\n_START_SECTION_\nForntiden\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta vinerna skapades sannolikt fr\xc3\xa5n vindruvor som plockades fr\xc3\xa5n vilt v\xc3\xa4xande vinrankor av arten Vitis sylvestris. Det var s\xc3\xa4kert lockande f\xc3\xb6r forntidsm\xc3\xa4nniskan att plocka de f\xc3\xa4rgade och s\xc3\xb6ta vindruvorna f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ta dem som de var. Om vindruvorna vid n\xc3\xa5got tillf\xc3\xa4lle lades i en beh\xc3\xa5llare, och n\xc3\xa5gra av dem gick s\xc3\xb6nder, r\xc3\xa4cker det med att denna beh\xc3\xa5llare fick st\xc3\xa5 en tid f\xc3\xb6r att n\xc3\xa5gon form av vin skall ha skapats. Det \xc3\xa4r s\xc3\xa5 man tror att de f\xc3\xb6rsta vinerna skapades. Uppenbarligen uppskattades denna dryck tillr\xc3\xa4ckligt, sannolikt p\xc3\xa5 grund av sin verkan som rusdryck, f\xc3\xb6r att odling av vinrankor skulle uppst\xc3\xa5 som ett s\xc3\xa4tt att f\xc3\xa5 b\xc3\xa4ttre tillg\xc3\xa5ng till druvorna. Detta utg\xc3\xb6r den paleolitiska hypotesen om hur vinodlingen uppstod._NEWLINE_De \xc3\xa4ldsta sp\xc3\xa5ren som tyder p\xc3\xa5 vinframst\xc3\xa4llning har hittats i kaukasiska Georgien och \xc3\xa4r ca 8000 \xc3\xa5r gamla. Tidigare trodde man att de \xc3\xa4ldsta sp\xc3\xa5ren av vinframst\xc3\xa4llning hade hittats av amerikanska arkeologer, verksamma vid University of Pennsylvania, i Firuz Tepe i nordv\xc3\xa4stra Persien. Dessa fynd h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n omkring 5400 f.Kr. Exakt n\xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskan \xc3\xb6vergick fr\xc3\xa5n att samla in vilt v\xc3\xa4xande vindruvor till att ist\xc3\xa4llet odla vinrankan \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt. Vinodlingen spred sig f\xc3\xb6rmodligen fr\xc3\xa5n Kaukasus (nuvarande Georgien och Azerbajdzjan) till babylonier, och runt hela Medelhavet av fenicier och etrusker till greker och romare. De \xc3\xa4ldsta fynden av mer industriell tillverkning har hittats i nuvarande Armenien och den arkeologiska fyndplatsen kallas Areni-1, vilket \xc3\xa4r en grotta en halv dagsresa s\xc3\xb6der om Jerevan._NEWLINE_Eftersom den vilt v\xc3\xa4xande Vitis sylvestris har bl\xc3\xa5 druvor l\xc3\xa4r de \xc3\xa4ldsta vinerna ha varit r\xc3\xb6da. Exakt n\xc3\xa4r och var de vita vinerna uppkom \xc3\xa4r inte bekant, men eftersom sp\xc3\xa5r av vita viner har \xc3\xa5terfunnits i amforor i Tutankamons (d\xc3\xb6d cirka 1339 f.Kr.) grav m\xc3\xa5ste vita viner ha funnits i mer \xc3\xa4n 3300 \xc3\xa5r. Australiska forskare har nyligen dragit slutsatsen att de flesta gr\xc3\xb6na druvsorter har ett gemensamt ursprung och att f\xc3\xa4rgskillnaden mot bl\xc3\xa5 druvsorterna beror p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 ovanliga mutationer.\n_START_SECTION_\nAntiken\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n och med antiken finns, ut\xc3\xb6ver de arkeologiska fynden, \xc3\xa4ven skriftliga k\xc3\xa4llor att tillg\xc3\xa5 som beskriver b\xc3\xa5de vinodlingen och sj\xc3\xa4lva vinerna. Fr\xc3\xa5n dessa k\xc3\xa4llor vet vi att man redan f\xc3\xb6r minst 2\xc2\xa0500 \xc3\xa5r sedan skilde p\xc3\xa5 olika druvsorter, ans\xc3\xa5g att viner fr\xc3\xa5n olika regioner var av olika kvalitet och anv\xc3\xa4nde svaveltillsats vid vinframst\xc3\xa4llning. De \xc3\xa4ldsta tecknen p\xc3\xa5 vinodling i Europa h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n Grekland. Arkeologiska fynd i Mykene visar p\xc3\xa5 professionell vinodling p\xc3\xa5 1500-talet f.Kr., och i Homeros skrifter fr\xc3\xa5n 700-talet f.Kr. \xc3\xa4r vinet hj\xc3\xa4ltarnas husdryck. Botanikern och Aristoteles-l\xc3\xa4rjungen Theofrastos (ungef\xc3\xa4r 370-285 f.Kr.) beskrev i sina skrifter hur druvsort, klimat och jordm\xc3\xa5n m\xc3\xa5ste st\xc3\xa4mma \xc3\xb6verens, och rekommenderade att vinrankorna skulle f\xc3\xb6r\xc3\xb6kas bland annat genom sticklingar._NEWLINE_I det persiska akemenierriket (550-330 f.Kr.) var vin en lyxprodukt och en f\xc3\xb6r ekonomin viktig basvara som konsumerades vida. Grekiska f\xc3\xb6rfattare, s\xc3\xa5som Herodotos och Ktesias, ger ing\xc3\xa5ende skildringar av vinets framtr\xc3\xa4dande betydelse i Iran och den sociala etikett som omg\xc3\xa4rdade drickandet. Tack vare rikets enorma geografiska storlek kunde den iranska \xc3\xb6verklassen l\xc3\xa5ta h\xc3\xa4mta viner fr\xc3\xa5n avl\xc3\xa4gsna platser, som Sogdien, Trakien och Armenien, och avnjuta dessa till fest. Dessa persiska kosmopoliter var sannolikt v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta skara vink\xc3\xa4nnare._NEWLINE_Vinn\xc3\xa4ringens st\xc3\xb6rsta problem i antiken var vinernas h\xc3\xa5llbarhet. Antikens viner transporterades i amforor, som t\xc3\xa4tades med beck eller k\xc3\xa5da. (N\xc3\xa4r vinet p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt tog smak av k\xc3\xa5da uppstod det k\xc3\xa5da-kryddade grekiska vinet retsina, som fortfarande tillverkas.) F\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra h\xc3\xa5llbarheten kunde vinet f\xc3\xb6rses med ett lager matolja (s\xc3\xa5som olivolja) ovanp\xc3\xa5 vinets yta, och dessutom tillsattes ofta olika kryddor och svavel. M\xc3\xa5nga av antikens viner var mer eller mindre s\xc3\xb6ta. De b\xc3\xa4sta vinerna i antikens Grekland ans\xc3\xa5gs komma fr\xc3\xa5n de egeiska \xc3\xb6arna, och vinhandel \xc3\xb6ver hela medelhavsomr\xc3\xa5det hade stor betydelse f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga av d\xc3\xa5tidens stadsstater. N\xc3\xa4r grekerna koloniserade andra medelhavsl\xc3\xa4nder under perioden 1000 f.Kr. till 600 f.Kr. medf\xc3\xb6rde de sina egna druvsorter och sina egna metoder f\xc3\xb6r vinframst\xc3\xa4llning. Delar av dagens Italien, framf\xc3\xb6r allt Kampanien, d\xc3\xb6ptes av grekerna till Oinoitra (p\xc3\xa5 latin Enotria), vilket vanligen tolkas som "vinlandet", \xc3\xa4ven om andra inneb\xc3\xb6rder l\xc3\xa4r vara m\xc3\xb6jliga._NEWLINE_De tre mest k\xc3\xa4nda vinerna under Romarrikets storhetstid kallades Caecubum, Falernum och Surrentinum, kom alla fr\xc3\xa5n Kampanien, och finns omn\xc3\xa4mnda s\xc3\xa5v\xc3\xa4l av Plinius den \xc3\xa4ldre som av den grekiske l\xc3\xa4karen Galenos ungef\xc3\xa4r hundra \xc3\xa5r senare. Falernum betraktades under flera hundra \xc3\xa5rs tid som "kejsarvinet", och fanns i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l r\xc3\xb6d som vit version, den senare gjord p\xc3\xa5 druvsorten Aminea. Av de d\xc3\xa5tida beskrivningarna av Falernum att d\xc3\xb6ma - b\xc3\xa4rnstensf\xc3\xa4rgad till brun, mycket s\xc3\xb6t och stark - tycks det ha varit ett vin som p\xc3\xa5minner om s\xc3\xb6t sherry. Falernum av \xc3\xa5rg\xc3\xa5ngen 121 f.Kr. \xc3\xa4r det \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda omn\xc3\xa4mnandet av ett vin fr\xc3\xa5n en viss \xc3\xa5rg\xc3\xa5ng som exceptionellt bra och ovanligt l\xc3\xa5nglivat, och detta vin fick det egna namnet Opimianum._NEWLINE_Romarriket inf\xc3\xb6rde vinodling i hela sitt rike, med dess europeiska, v\xc3\xa4stasiatiska och nordafrikanska delar. Flertalet europeiska vinregioner kan r\xc3\xa4kna sin historia tillbaka till Romarriket, och finns omn\xc3\xa4mnda i romerska skriftk\xc3\xa4llor, exempelvis Bordeaux, Rh\xc3\xb4ne och Mosel. Kejsarna Domitianus och Probus utf\xc3\xa4rdade best\xc3\xa4mmelser kring vinodlingen vilka kan ses som de \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda formerna av vinlagstiftning. Romarna b\xc3\xb6rjade ocks\xc3\xa5 lagra och transportera vin p\xc3\xa5 fat (tr\xc3\xa4tunnor), f\xc3\xb6rutom de tidigare anv\xc3\xa4nda amfororna.\n_START_SECTION_\nMedeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nRomarrikets fall medf\xc3\xb6rde en ekonomisk tillbakag\xc3\xa5ng i Europa, och s\xc3\xa5v\xc3\xa4l marknader som transportm\xc3\xb6jligheter f\xc3\xb6r b\xc3\xa4ttre viner f\xc3\xb6rsvann. Mycket lite \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt om vinodlingen i Europa fr\xc3\xa5n 300-talet till 1000-talet. Under Karl den stores tid etablerades vinodling i er\xc3\xb6vrade omr\xc3\xa5den, till stor del genom kyrkans f\xc3\xb6rsorg. I s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Bourgogne som l\xc3\xa4ngs Rhen spelade Cistercienserorden en stor roll f\xc3\xb6r vinn\xc3\xa4ringens utveckling. Fr\xc3\xa5n Kloster Eberbach i Rheingau drev Cistercienserna medeltidens st\xc3\xb6rsta vinhandelsr\xc3\xb6relse._NEWLINE_Eftersom viner transporterades i tunga tr\xc3\xa4tunnor var l\xc3\xa5ngv\xc3\xa4ga vinhandel enbart m\xc3\xb6jligt via vattenv\xc3\xa4gar - floder och hav. Viner fr\xc3\xa5n omr\xc3\xa5den som inte hade tillg\xc3\xa5ng till s\xc3\xa5dana vattenv\xc3\xa4gar kunde i princip enbart konsumeras lokalt. Generellt lagrades inte viner vid denna tid, utan dracks upp \xc3\xa5ret efter sk\xc3\xb6rd.\n_START_SECTION_\n1500- till 1700-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta vinodlingarna i Nya V\xc3\xa4rlden grundas av europ\xc3\xa9er fr\xc3\xa5n mitten av 1500-talet. Till Chile kom de f\xc3\xb6rsta ving\xc3\xa5rdarna 1548 och till Argentina 1551. Produktionen fr\xc3\xa5n dessa ving\xc3\xa5rdar syftade till att stilla t\xc3\xb6rsten hos de europeiska conquistadorer som flyttat till dessa "nya" l\xc3\xa4nder. N\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rsta ving\xc3\xa5rdarna anlades i n\xc3\xa4rheten av Kapstaden i Sydafrika 1665 av den holl\xc3\xa4ndske l\xc3\xa4kare Jan van Riebeeck var dock det uttryckliga syftet att framst\xc3\xa4lla viner som skulle bunkras av ostindiefararna p\xc3\xa5 rutten mellan Europa och Indien._NEWLINE_Efter att destilleringskonsten b\xc3\xb6rjade bli spridd skapades ett antal starkviner som kunde t\xc3\xa5la l\xc3\xa5ng transport utan f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ras. Bland annat utvecklades Sherry, Portvin och Madeira inte minst med tanke p\xc3\xa5 den engelska marknaden och att drickas ombord p\xc3\xa5 engelska fartyg._NEWLINE_Vid denna tid b\xc3\xb6rjade ocks\xc3\xa5 buteljerade och flasklagrade viner bli vanliga. Glasflaskor hade kunnat tillverkas tidigare, men det som gjorde att vinflaskor av glas b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r transport och lagring av vin var att en bra m\xc3\xb6jlighet att f\xc3\xb6rsluta flaskorna uppt\xc3\xa4cktes - korken. I och med att de buteljerade vinerna blev vanliga uppt\xc3\xa4cktes effekten som lagring och mognad kunde f\xc3\xa5 p\xc3\xa5 viner. I och med denna uppt\xc3\xa4ckt b\xc3\xb6rjade viner tillverkas i en stil som var avsedd f\xc3\xb6r lagring. Detta g\xc3\xa4ller s\xc3\xa4rskilt Bordeaux, som tidigare framst\xc3\xa4llde l\xc3\xa4tta, ljusr\xc3\xb6da viner (Clairet), men som fr\xc3\xa5n slutet av 1700-talet b\xc3\xb6rjade framst\xc3\xa4lla kraftigare, lagringsdugliga r\xc3\xb6da viner avsedda inte minst f\xc3\xb6r den engelska marknaden. Bland de h\xc3\xb6gre st\xc3\xa5nden i Frankrike var det vid denna tid vinerna fr\xc3\xa5n Bourgogne och Champagnevinerna som var de som skattades h\xc3\xb6gst.\n_START_SECTION_\n1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder b\xc3\xb6rjan av 1800-talet utvecklades Champagne fr\xc3\xa5n ett oftast blekr\xc3\xb6tt stilla vin till ett uppskattat mousserande vin. Tidigare hade j\xc3\xa4sningen i de kalla vink\xc3\xa4llarna i Champagneregionen ibland avstannat under vintern. N\xc3\xa4r vinet trots detta buteljerades h\xc3\xa4nde det att j\xc3\xa4sningen \xc3\xa5ter tog fart i flaskan fram\xc3\xa5t v\xc3\xa5ren, oftast med f\xc3\xb6ljd att flaskan spr\xc3\xa4ngdes. Det f\xc3\xb6rekom dock att Champagneviner med en viss m\xc3\xa4ngd koldioxid och bubblor \xc3\xb6verlevde \xc3\xa4nda fram till servering, och viner med denna "defekt" visade sig i flera fall uppskattas. Genom att engelska glasmakare b\xc3\xb6rjade tillverka t\xc3\xa5ligare flaskor av tjockare glas och h\xc3\xb6gre kvalitet blev det m\xc3\xb6jligt att buteljera viner med tryck i flaskan utan att alltf\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga flaskor gick s\xc3\xb6nder._NEWLINE_Utbyggnaden av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen under 1800-talet gav nya m\xc3\xb6jligheter att transportera viner \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n omr\xc3\xa5den d\xc3\xa4r inga praktiska vattenv\xc3\xa4gar fanns. I Frankrike innebar detta att vinerna fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6dern - Midi - kunde n\xc3\xa5 Paris._NEWLINE_Den fortsatta europeiska koloniseringen av andra kontinenter ledde till att ytterligare l\xc3\xa4nder i Nya v\xc3\xa4rlden fick vinodlingar under 1800-talet. Efter att misslyckade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till vinodling hade genomf\xc3\xb6rts i Australien fr\xc3\xa5n 1788, startades den australiska vinn\xc3\xa4ringen 1825 av skotten James Busby._NEWLINE_Under 1800-talet drabbades den europeiska vinn\xc3\xa4ringen av flera olika nya skadeangrepp och parasiter som hade amerikanskt ursprung, och som fick stora skadeverkningar. Efter en l\xc3\xa5ng period av samevolution med dessa parasiter var de amerikanska vinranksarterna i huvudsak resistenta mot dessa angrepp, men det g\xc3\xa4llde inte den europeiska vinrankan._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rsta angreppet kom fr\xc3\xa5n mj\xc3\xb6ldagg som slog till f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1847, denna kunde dock bek\xc3\xa4mpas med Bordeauxv\xc3\xa4tska. Betydligt allvarligare visade sig vinlusen vara, en insekt som numera kallas Daktulosphaira vitifoliae, men som tidigare kallas Phylloxera vastatrix, och som d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fortfarande \xc3\xa4r mer bekant som Phylloxera i vinkretsar. De f\xc3\xb6rsta tecknen p\xc3\xa5 phylloxera-angrepp i en europeisk ving\xc3\xa5rd konstaterades i Arles i s\xc3\xb6dra Rh\xc3\xb4ne 1863, och yttrade sig genom att vinrankorna f\xc3\xb6rst framstod som sjuka och gav mindre sk\xc3\xb6rd, och d\xc3\xa4refter dog helt. Det dr\xc3\xb6jde till 1868 innan man f\xc3\xb6rstod att sjukdomen berodde p\xc3\xa5 att vinlusen livn\xc3\xa4rde sig p\xc3\xa5 att suga sav ur vinrankornas r\xc3\xb6tter med den ytterligare f\xc3\xb6ljden att rankan drabbades av svampinfektioner som sammantaget d\xc3\xb6dade r\xc3\xb6tterna. Under kommande decennier spred sig vinlusen \xc3\xb6ver Europa, med b\xc3\xb6rjan i Frankrike, och en stor pessimism bred ut sig i vinn\xc3\xa4ringen. F\xc3\xb6rvisso kunde man plantera amerikanska vinrankor ist\xc3\xa4llet, eller hybrider mellan europeiska och amerikanska vinrankor, men vinerna fr\xc3\xa5n dessa vinrankor befanns vara underm\xc3\xa5liga. L\xc3\xb6sningen p\xc3\xa5 problemet blev till sist att ympa europeiska vinrankor p\xc3\xa5 r\xc3\xb6tter av amerikanska vinrankor, eller p\xc3\xa5 r\xc3\xb6tter av hybrider. Det visade sig n\xc3\xa4mligen att vindruvorna fr\xc3\xa5n en s\xc3\xa5dan ympad vinranka huvudsakligen fick karakt\xc3\xa4r av delen ovan jord, inte av r\xc3\xb6tterna. Det kr\xc3\xa4vdes dock en hel del utvecklingsarbete f\xc3\xb6r att hitta l\xc3\xa4mpligt rotmaterial, exempelvis s\xc3\xa5dana som klarade sig p\xc3\xa5 de kalkrika jordar som finns i m\xc3\xa5nga av Frankrikes b\xc3\xa4sta ving\xc3\xa5rdar._NEWLINE_Vinlusens h\xc3\xa4rjningar fick stora f\xc3\xb6ljder. N\xc3\xa4r man \xc3\xa5terplanterade ving\xc3\xa5rdarna \xc3\xa4ndrades i m\xc3\xa5nga fall druvsammans\xc3\xa4ttningen, och en del gamla druvsorter f\xc3\xb6rsvann. I vissa fall hade vinb\xc3\xb6nderna ej n\xc3\xa5gra ekonomiska resurser f\xc3\xb6r att plantera om, och ving\xc3\xa5rdar eller hela regioner slogs ut helt. Bland annat fanns det under 1800-talet omfattande vinodlingar i centrala/norra Frankrike (v\xc3\xa4sentligt norr om Loire och Chablis) som tidigare levt p\xc3\xa5 n\xc3\xa4rheten till Paris. Konkurrensen fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6dra Frankrike hade redan f\xc3\xa5tt vinn\xc3\xa4ringen i dessa regioner att g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 kn\xc3\xa4na, och vinlusen blev den slutliga d\xc3\xb6dsst\xc3\xb6ten. M\xc3\xa5nga franska vinodlare gav ocks\xc3\xa5 upp och flyttade till andra l\xc3\xa4nder dit vinlusen \xc3\xa4nnu ej kommit. Bland annat fick spanska Rioja ett lyft i slutet av 1800-talet till f\xc3\xb6ljd av invandring fr\xc3\xa5n Bordeaux av vinodlare som tog med sig sitt kunnande. I sp\xc3\xa5ren av vinlusens h\xc3\xa4rjningar blev det ocks\xc3\xa5 vanligare med olika former f\xc3\xb6rfalskade viner, d\xc3\xa4r importade viner s\xc3\xa5ldes som franska, eller d\xc3\xa4r rena vinsubstitut best\xc3\xa5ende av j\xc3\xa4st socker eller j\xc3\xa4sta importerade russin i vatten, blandade med f\xc3\xa4rg\xc3\xa4mnen, s\xc3\xa5ledes som "vin" av mindre nogr\xc3\xa4knade vinb\xc3\xb6nder eller k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n. Detta ledde till stor uppr\xc3\xb6rdhet hos b\xc3\xa5de seri\xc3\xb6sa vinodlare och konsumenter och blev startskottet f\xc3\xb6r den omfattande franska vinlagstiftning som kulminerade med inf\xc3\xb6randet av AOC-best\xc3\xa4mmelserna p\xc3\xa5 1930-talet och som senare har legat till grund f\xc3\xb6r EU:s gemensamma best\xc3\xa4mmelser._NEWLINE_Under andra halvan av 1800-talet b\xc3\xb6rjade vetenskaplig kunskap om vintillverkningen utvecklas, och m\xc3\xa5nga teknologiska innovationer b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l f\xc3\xb6r att bek\xc3\xa4mpa skadeangrepp som f\xc3\xb6r andra syften. Den franske kemisten Louis Pasteur, som arbetade f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra de franska vinerna, lyckades klarl\xc3\xa4gga att alkoholj\xc3\xa4sningen vid vinframst\xc3\xa4llningen beror p\xc3\xa5 verkan av j\xc3\xa4stceller (vilket ocks\xc3\xa5 blev startskottet f\xc3\xb6r mikrobiologin som vetenskap). Fransmannen Antoine Chaptal inf\xc3\xb6rde uppfinningen att tills\xc3\xa4tta socker till druvmusten f\xc3\xb6re eller under j\xc3\xa4sningen, f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt \xc3\xb6ka alkoholstyrkan i vinerna, vilket bland annat syftade till att j\xc3\xa4mna ut \xc3\xa5rg\xc3\xa5ngsvariationerna i viner fr\xc3\xa5n de svalare omr\xc3\xa5dena i Frankrike. Denna behandling d\xc3\xb6ptes senare till chaptalisering.\n_START_SECTION_\n1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1900-talet fick m\xc3\xa5nga tekniska innovationer insteg i vintillverkningen, inledningsvis i syfte att \xc3\xb6ka produktionsvolymen, men senare i syfte att skapa viner med en viss stil. Korken fick ocks\xc3\xa5 konkurrens av nya f\xc3\xb6rslutningar i form av bland annat skruvkapsyler._NEWLINE_Vinproduktionen p\xc3\xa5verkades ocks\xc3\xa5 av globaliseringen. Den nya v\xc3\xa4rlden \xc3\xb6kade p\xc3\xa5 kvaliteten p\xc3\xa5 sina viner och b\xc3\xb6rjade inrikta sig p\xc3\xa5 export, \xc3\xa4ven till Europa. Detta ledde till h\xc3\xa5rdnande konkurrens f\xc3\xb6r vinproducenter. Internationella vinskribenter fick ocks\xc3\xa5 ett \xc3\xb6kat inflytande p\xc3\xa5 vilka viner som anses bra, och vinsmaken globaliserades. En viss global homogenisering av vinstilar skedde; ett begr\xc3\xa4nsat urval druvsorter b\xc3\xb6rjade planteras p\xc3\xa5 allt fler st\xc3\xa4llen och fler tillverkare efterstr\xc3\xa4vade nu en likartad smakprofil._NEWLINE_Under senare \xc3\xa5r har en viss \xc3\xa5terg\xc3\xa5ng skett d\xc3\xa5 vilken druva som vinet \xc3\xa4r gjort av har f\xc3\xa5tt en st\xc3\xb6rre betydelse. Druvan kan ha en stor p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 smaken men \xc3\xa4ven exempelvis ev. fatlagring m.m. inverkar p\xc3\xa5 slutresultatet. Olika \xc3\xa4ldre druvor som t.ex. den nu exklusivt chilenska Pais och n\xc3\xa4stan exklusivt chilenska Carmenere men \xc3\xa4ven andra gamla druvor har f\xc3\xa5tt en ren\xc3\xa4ssans d\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga vin\xc3\xa4lskare vill ha omv\xc3\xa4xling till de stora, ofta korsade druvsorterna. M\xc3\xa5nga av de idag vanligaste druvorna \xc3\xa4r hybrider._NEWLINE_Idag finns en utbredd vinkultur inte bara i den gamla v\xc3\xa4rlden, utan \xc3\xa4ven i exempelvis Australien, Nord- och Sydamerika, Sydafrika. \xc3\x84ven i Asien b\xc3\xb6rjar vin bli uppskattat, s\xc3\xa4rskilt Japan och Kina. Runt om i v\xc3\xa4rlden anordnas olika typer av vint\xc3\xa4vlingar, och vinprovning \xc3\xa4r en popul\xc3\xa4r f\xc3\xb6reteelse bland intresserade.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rg\xc3\xa5ngar och lagring av vin\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa5r som vindruvorna sk\xc3\xb6rdas ben\xc3\xa4mns vinets \xc3\xa5rg\xc3\xa5ng, som vanligen finns utsatt p\xc3\xa5 flaskan eller annan f\xc3\xb6rpackning. Eftersom ett vins kvalitet och specifika aromer p\xc3\xa5verkas av s\xc3\xa5dana saker som medeltemperatur och nederb\xc3\xb6rd under v\xc3\xa4xts\xc3\xa4songen, och hur en viss sk\xc3\xb6rd har hanteras vid tillverkningen, \xc3\xa4r inte alla \xc3\xa5rg\xc3\xa5ngar av ett vin exakt lika. I m\xc3\xa5nga fall p\xc3\xa5verkas de flesta tillverkare i en hel vinregion eller ett helt land av likartade faktorer (exempelvis en ovanligt solig sommar, eller ih\xc3\xa5llande regn under sk\xc3\xb6rdeveckorna), vilket leder till att man pratar om bra och d\xc3\xa5liga \xc3\xa5rg\xc3\xa5ngar. F\xc3\xb6r riktigt h\xc3\xb6gklassiga viner kan priserna variera mycket mellan \xc3\xa5rg\xc3\xa5ngarna._NEWLINE_Dessutom \xc3\xa4ndras viners karakt\xc3\xa4r med \xc3\xa5ldern. Generellt kan man s\xc3\xa4ga att de fruktiga aromerna avtar med \xc3\xb6kande \xc3\xa5lder, att m\xc3\xa5nga viner utvecklar andra aromer med tiden och att r\xc3\xb6da viners str\xc3\xa4vhet minskar med \xc3\xb6kande \xc3\xa5lder. Om detta \xc3\xa4r en f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring till det b\xc3\xa4ttre eller till det s\xc3\xa4mre varierar fr\xc3\xa5n vin till vin och \xc3\xa4r i viss m\xc3\xa5n en fr\xc3\xa5ga om tycke och smak. Den stil som vinet \xc3\xa4r gjord i p\xc3\xa5verkar ocks\xc3\xa5 hur lagringsdugligt det \xc3\xa4r. M\xc3\xa5nga viner, och i princip alla billigare viner, \xc3\xa4r gjorda f\xc3\xb6r att drickas omedelbart och vinner inte p\xc3\xa5 lagring. I m\xc3\xa5nga fall f\xc3\xb6rlorar de kanske inte heller p\xc3\xa5 en viss tids lagring under l\xc3\xa4mpliga f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Andra viner, och d\xc3\xa5 framf\xc3\xb6r allt kraftiga r\xc3\xb6da viner, \xc3\xa4r avsedda att lagras i flera \xc3\xa5r innan de dricks. N\xc3\xa4r ett s\xc3\xa5dant vin har uppn\xc3\xa5tt l\xc3\xa4mplig \xc3\xa5lder f\xc3\xb6r att drickas brukar man beteckna det som moget. En tredje kategori viner \xc3\xa4r s\xc3\xa5dana som endera kan drickas unga eller mogna, beroende p\xc3\xa5 vilken stil man f\xc3\xb6redrar. I denna kategori finns b\xc3\xa5de r\xc3\xb6da och vita viner._NEWLINE_Om vin skall f\xc3\xb6rvaras en l\xc3\xa4ngre tid b\xc3\xb6r flaskorna f\xc3\xb6rvaras svalt, 17-18\xc2\xa0\xc2\xb0C brukar ofta n\xc3\xa4mnas som en optimal temperatur, och utan att exponeras f\xc3\xb6r starkt solljus. Om vinet \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsett med naturkork \xc3\xa4r det viktigt att luftfuktigheten \xc3\xa4r relativt h\xc3\xb6g och att flaskorna f\xc3\xb6rvaras liggande, detta f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhindra att korken torkar ut och blir ot\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nEkologiska viner\n_START_PARAGRAPH_\nVid framst\xc3\xa4llning av ekologiskt vin f\xc3\xa5r man inte anv\xc3\xa4nda konstg\xc3\xb6dning, ogr\xc3\xa4smedel, pesticider eller andra bek\xc3\xa4mpningsmedel. Dock \xc3\xa4r Bordeauxv\xc3\xa4tska, som best\xc3\xa5r av vatten, sl\xc3\xa4ckt kalk, kopparsulfat och svavel, till\xc3\xa5ten f\xc3\xb6r bek\xc3\xa4mpning av mj\xc3\xb6ldagg eftersom den inte tr\xc3\xa4nger in i druvan. Ekologisk vinodling har \xc3\xb6kat under senare decennier, och det finns organisationer som delar ut r\xc3\xa4tten att anv\xc3\xa4nda vissa m\xc3\xa4rkningar f\xc3\xb6r ekologiskt vin, exempelvis tyska Ecovin. P\xc3\xa5 engelskspr\xc3\xa5kiga vinetiketter anv\xc3\xa4nds frasen Organic wine._NEWLINE_I flera avseenden p\xc3\xa5minner ekologisk vinodling om "traditionell" vinodling s\xc3\xa5 som den allm\xc3\xa4nt praktiserades i slutet av 1800- och b\xc3\xb6rjan av 1900-talet. M\xc3\xa5nga tillverkare av h\xc3\xb6gkvalitativa viner i klassiska vinomr\xc3\xa5den anv\xc3\xa4nder ocks\xc3\xa5 traditionella metoder, \xc3\xa5tminstone f\xc3\xb6r sina b\xc3\xa4sta viner i h\xc3\xb6gre prisklasser. Dessa viner ligger s\xc3\xa5ledes ofta n\xc3\xa4ra de ekologiska vinerna i framst\xc3\xa4llningsmetod, \xc3\xa4ven om de saknar ekologisk m\xc3\xa4rkning.\n_START_SECTION_\nBiodynamiska viner\n_START_PARAGRAPH_\nI vissa regioner, bland annat de franska regionerna Alsace, Bourgogne, Loire och Rh\xc3\xb4ne, odlas vissa viner biodynamiskt, vilket i princip inneb\xc3\xa4r att man f\xc3\xb6rutom att odla ekologiskt till\xc3\xa4mpar Rudolf Steiners l\xc3\xa4ror och bland annat utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n diverse astrologiska id\xc3\xa9er i vinframst\xc3\xa4llningen. Ett exempel kan vara att enbart buteljera vinerna n\xc3\xa4r planeterna st\xc3\xa5r i vissa gynnsamma positioner. De astrologiska inslagen g\xc3\xb6r biodynamisk vinodling kontroversiell. Att biodynamiken \xc3\xa4nd\xc3\xa5 har f\xc3\xa5tt stor uppm\xc3\xa4rksamhet i vinv\xc3\xa4rlden beror p\xc3\xa5 att m\xc3\xa5nga biodynamiskt framst\xc3\xa4llda viner har blivit mycket uppskattade av m\xc3\xa5nga internationella vinkritiker. Om detta beror p\xc3\xa5 de biodynamiska odlingsmetoderna, eller om samma resultat skulle kunna uppn\xc3\xa5s med ekologisk odling utan astrologiska l\xc3\xa4ror \xc3\xa4r omdebatterat.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4ttvisem\xc3\xa4rkning\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4ttvisem\xc3\xa4rkta viner f\xc3\xb6rekommer, men i begr\xc3\xa4nsad utstr\xc3\xa4ckning, d\xc3\xa5 huvuddelen av vinproduktionen sker i l\xc3\xa4nder som inte betraktas som utvecklingsl\xc3\xa4nder eller fattiga, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte brukar komma i fr\xc3\xa5ga f\xc3\xb6r r\xc3\xa4ttvisem\xc3\xa4rkning. Det f\xc3\xb6rsta r\xc3\xa4ttvisem\xc3\xa4rkta vinet i svensk distribution d\xc3\xb6k upp i b\xc3\xb6rjan av 2006.\n_START_SECTION_\nKoscherviner\n_START_PARAGRAPH_\nVissa viner har koscher-klassificering. Andra religi\xc3\xb6sa klassificeringar tycks ej vara vanliga. P\xc3\xa5 grund av islams alkoholf\xc3\xb6rbud finns det endast alkoholfria halal-klassificerade viner.\n_START_SECTION_\nVeganviner\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven om vin definitionsm\xc3\xa4ssigt \xc3\xa4r en produkt fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4xtriket utnyttjas i vissa fall \xc3\xa4mnen av animaliskt ursprung i samband med klarning av vinet, exempelvis \xc3\xa4ggvita. I det f\xc3\xa4rdiga vinet finns inte klarningsmedlet kvar, men det f\xc3\xb6rekommer att veganer \xc3\xb6nskar undvika viner framst\xc3\xa4llda p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt. Veganviner \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes viner som \xc3\xa4r framst\xc3\xa4llda utan att animaliska \xc3\xa4mnen har utnyttjats f\xc3\xb6r klarning eller andra \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nAlkoholfritt vin\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholfritt vin \xc3\xa4r omstritt som begrepp. EU:s produktdefinition \xc3\xa4r "vin vars alkohol fysiskt har avl\xc3\xa4gsnats eller d\xc3\xa4r j\xc3\xa4sningen av druvorna styrts s\xc3\xa5 ingen alkohol producerats". I m\xc3\xa5nga andra marknader - till exempel USA - m\xc3\xa5ste drycken m\xc3\xa4rkas "av-alkoholiserat" vin._NEWLINE_Sj\xc3\xa4lva alkoholen tas bort ur vinet med hj\xc3\xa4lp av metoder som konventionell eller vakuumdestillation, frysdestillering, kall filtrering med centrifug eller med omv\xc3\xa4nd osmos. Det \xc3\xa4r i sj\xc3\xa4lva j\xc3\xa4sningsprocessen vinet f\xc3\xa5r sina smaker, dofter, nyanser och karakt\xc3\xa4ren fr\xc3\xa5n druvsorterna. Alkoholen \xc3\xa4r senare i den f\xc3\xa4rdiga drycken en smakb\xc3\xa4rare av motsvarande betydelse som socker, fett och salt i andra sammanhang. Innan f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llning av det alkoholfria vinet f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man kompensera en del av smakf\xc3\xb6rlusterna med smaktillsatser och ren druvjuice.\n_START_SECTION_\nVinkonsumtion\n_START_PARAGRAPH_\nKonsumtionen av vin varierar stort mellan olika l\xc3\xa4nder. Generellt \xc3\xa4r den h\xc3\xb6gst i vinproducerande l\xc3\xa4nder, och bland \xc3\xb6vriga l\xc3\xa4nder h\xc3\xb6gre i l\xc3\xa4nder med h\xc3\xb6g BNP per capita. Under flera decennier har den inhemska konsumtionen trendm\xc3\xa4ssigt minskat i de vinproducerande l\xc3\xa4nderna i s\xc3\xb6dra Europa, mycket p\xc3\xa5 grund av att yngre personer sprider sitt drickande mellan b\xc3\xa5de \xc3\xb6l och vin, samt att det blivit betydligt mindre vanligt att dricka stora m\xc3\xa4ngder vin till maten vid lunchtid under arbetsdagar. Detta har lett till minskad regional och inhemsk efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 viner av enklare kvalitet med \xc3\xb6verproduktion och prispress som f\xc3\xb6ljd. Samtidigt har konsumtionen i bland annat norra Europa och Nordamerika \xc3\xb6kat.\n_START_SECTION_\nKemisk sammans\xc3\xa4ttning\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rutom de m\xc3\xa4ngdm\xc3\xa4ssigt dominerande komponenterna vatten och etanol inneh\xc3\xa5ller vin en stor m\xc3\xa4ngd av kemiska f\xc3\xb6reningar som ger det dess karakteristiska smak, doft och utseende. Bland dessa kan n\xc3\xa4mnas olika sockerarter, fenoler och olika syror.\n_START_SECTION_\nSocker\n_START_PARAGRAPH_\nVindruvan inneh\xc3\xa5ller framf\xc3\xb6r allt sockerarterna glukos och fruktos, och dessa kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rekomma i viner d\xc3\xa4r musten inte j\xc3\xa4sts ut helt. Glukosen f\xc3\xb6rbrukas snabbare \xc3\xa4n fruktos vid alkoholj\xc3\xa4sning, s\xc3\xa5 s\xc3\xb6ta viner inneh\xc3\xa5ller oftast en h\xc3\xb6g andel fruktos, som ocks\xc3\xa5 har en mer intensiv s\xc3\xb6t smak \xc3\xa4n glukos. En viss m\xc3\xa4ngd sackaros kan finnas i mousserande viner, eftersom den dosage de f\xc3\xa5r efter flaskj\xc3\xa4sningen best\xc3\xa5r av denna sockerart. Den sackaros som tills\xc3\xa4tts vid chaptalisering brukar d\xc3\xa4remot omvandlas till alkohol och ej finnas kvar i det f\xc3\xa4rdiga vinet.\n_START_SECTION_\nFenoler\n_START_PARAGRAPH_\nVin inneh\xc3\xa5ller en stor m\xc3\xa4ngd olika fenoler. De tanniner som ger r\xc3\xb6da viner deras str\xc3\xa4va karakt\xc3\xa4r \xc3\xa4r ett slags polyfenoler.\n_START_SECTION_\nSyror\n_START_PARAGRAPH_\nBland syrorna kan bland annat n\xc3\xa4mnas vinsyra, \xc3\xa4ppelsyra, mj\xc3\xb6lksyra och citronsyra. Vinsyra och \xc3\xa4ppelsyra \xc3\xa4r de vanligaste syrorna i vindruvorna. Vissa vita viner och de flesta r\xc3\xb6da viner genomg\xc3\xa5r malolaktisk j\xc3\xa4sning, d\xc3\xa5 \xc3\xa4ppelsyran omvandlas till mj\xc3\xb6lksyra med hj\xc3\xa4lp av bakterier, vilket ger vinet en mjukare karakt\xc3\xa4r.'