b'\n_START_ARTICLE_\nGesersagan\n_START_PARAGRAPH_\nGesersagan \xc3\xa4ven Gesareposet \xc3\xa4r det st\xc3\xb6rsta centralasiatiska eposet och k\xc3\xa4nt hos bl. a. mongoler, tibetaner och kineser och av obekant ursprung._NEWLINE_Grundmotivet \xc3\xa4r Indra- eller Hormuzgudasonen Geser-Chans (hos tibetanerna Kesar) bedrifter. Geser f\xc3\xb6ds som m\xc3\xa4nniska men har likv\xc3\xa4l m\xc3\xa5nga gudomliga f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor. Geser besegrar alla onda makter (j\xc3\xa4ttar, drakar och de tre konungarna i Shiraigol) och \xc3\xa5terst\xc3\xa4ller det godas makt p\xc3\xa5 jorden. Gesers krigiska dygder och hans slughet besjungs i hela Centralasien fr\xc3\xa5n Ladakh till Mongoliet, speciellt dock i \xc3\xb6stra Tibet. Gesareposet finns i tibetanska, mongoliska och turkspr\xc3\xa5kliga varianter. De som framf\xc3\xb6r eposet var och \xc3\xa4r till stor del fortfarande speciella Gesar-barder, som memorerar mycket l\xc3\xa5nga stycken av stoffet utantill. Eposet \xc3\xa4r mycket omfattande och tar sin b\xc3\xb6rjan med v\xc3\xa4rldens skapelse. Antagligen var framtr\xc3\xa4dandet t\xc3\xa4nkt att p\xc3\xa5g\xc3\xa5 i flera dagar. Geser var den manchuiska Qingdynastins skyddshelgon. Av Gesersagans otaliga varianter torde den 1716 i Kina utgivna sydmongoliska versionen, den s\xc3\xa5 kallade Stora Gesersagan, vara den tidigast upptecknade. De tibetanska legenderna \xc3\xa4r troligen de \xc3\xa4ldsta.'