b'\n_START_ARTICLE_\nKalklinbanan Forsby-K\xc3\xb6ping\n_START_SECTION_\nKalkbrottet\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\x96ster\xc3\xa5kers socken i Ving\xc3\xa5kers kommun mellan sj\xc3\xb6arna Hj\xc3\xa4lmaren och \xc3\x96ljaren, vid linbanans ena \xc3\xa4ndstation, ligger Forsby kalkbrott. Marken \xc3\xa4gdes fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av Forsby s\xc3\xa4teri som br\xc3\xb6t kalk f\xc3\xb6r husbehov. 1938 k\xc3\xb6pte Sk\xc3\xa5nska Cement AB marken och b\xc3\xb6rjade bryta kalk i industriell skala. Idag \xc3\xa4gs anl\xc3\xa4ggningen av Nordkalk.\n_START_SECTION_\nAnl\xc3\xa4ggningar\n_START_PARAGRAPH_\nSammanbyggt med linbanestationen i Forsby finns sju silor f\xc3\xb6r grovkrossad kalksten. D\xc3\xa4rtill finns maskinverkstad f\xc3\xb6r linbanevagnarna, verkstad f\xc3\xb6r truckarna, mekanisk verkstad f\xc3\xb6r \xc3\xb6vriga maskiner, transformatorhus, smedja och gruvstuga (rastlokal) f\xc3\xb6r arbetarna. Till verkstaden g\xc3\xa5r sidosp\xc3\xa5r f\xc3\xb6r linbanekorgarna fr\xc3\xa5n lastningsbyggnaden, dessa fungerar ocks\xc3\xa5 som uppst\xc3\xa4llningsplats f\xc3\xb6r korgar som inte \xc3\xa4r i rotation._NEWLINE_Vid drivstationen i Malmberga finns banans andra verkstad. D\xc3\xa4r ligger ocks\xc3\xa5 personalbost\xc3\xa4der; tre hus precis vid stationen och ytterligare nio cirka en kilometer d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. Personalbost\xc3\xa4der uppf\xc3\xb6rdes vid samtliga stationer i etapper mellan 1941 och 1964.  Bost\xc3\xa4derna s\xc3\xa5ldes ut fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6retaget kort d\xc3\xa4refter, de sista 1975. S\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom togs vid Kalkbrottsvillorna sk\xc3\xb6tseln och ansvaret f\xc3\xb6r vatten- och avloppsfr\xc3\xa5gor samt soph\xc3\xa4mtning \xc3\xb6ver av Ving\xc3\xa5kers kommun.\n_START_SECTION_\nDrift\n_START_PARAGRAPH_\nKalkstenen fr\xc3\xa5n Forsbybrottet grovkrossades och sorterades f\xc3\xb6r hand. Stenkrosset, tv\xc3\xa5 olika sorter, lades sedan p\xc3\xa5 lager i tre silor. Linbanevagnarna passerar under silorna d\xc3\xa4r de v\xc3\xa4nder, och lastas automatiskt. Vid \xc3\xa4ndstationen i K\xc3\xb6ping t\xc3\xb6ms vagnarna automatiskt, kalkstenen finkrossas och l\xc3\xa4ggs p\xc3\xa5 lager f\xc3\xb6r cementtillverkningen._NEWLINE_Linbanan b\xc3\xa4rs av 235 stolpar av betong och \xc3\xa4r uppdelad i fyra sektioner med stationer i Forsby och K\xc3\xb6ping samt vid b\xc3\xb6jarna (vinkelstationer) i Granhammar, Malmberga och Knotberget. 10 av dessa stolpar \xc3\xa4r h\xc3\xb6ga specialstolpar d\xc3\xa4r linbanan korsar Hj\xc3\xa4lmaresund respektive Arboga\xc3\xa5n, den h\xc3\xb6gsta p\xc3\xa5 45 meter. Drivstationerna ligger i K\xc3\xb6ping, Malmberga och Forsby. D\xc3\xa4rtill 12 st sp\xc3\xa4nnstationer, och vid 8 korsningar med bil- eller j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g \xc3\xa4r skyddsn\xc3\xa4t i betongramar uppsatta. Kalken transporterades i 750 korgar som vardera kunde lasta 1200\xc2\xa0kg f\xc3\xb6r en kapacitet p\xc3\xa5 90 ton/timme._NEWLINE_Vid invigningen i januari 1941 var banan v\xc3\xa4rldens l\xc3\xa4ngsta linbana med enkel b\xc3\xa4rlina (linbanan Massawa-Asmara i nuvarande Eritrea f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lldes samma \xc3\xa5r och var 75\xc2\xa0km l\xc3\xa5ng, med dubbla b\xc3\xa4rkablar.) Rekordet slogs dock redan 1943 av linbanan Kristineberg-Boliden i V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n, som ocks\xc3\xa5 byggdes av Nordstr\xc3\xb6ms._NEWLINE_Under 1970-talet provades \xc3\xb6kning av lasten fr\xc3\xa5n 1\xc2\xa0200\xc2\xa0kg/vagn till 1\xc2\xa0350\xc2\xa0kg/vagn, vilket skedde genom att skaffa nya korgar med utbuktande botten och svetsa p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6gre \xc3\xb6vre kant p\xc3\xa5 de andra. Precis som med treskiften p\xc3\xa5 linbanan Kristineberg-Boliden s\xc3\xa5 avbr\xc3\xb6ts detta efter en tid n\xc3\xa4r det visade sig att den effektiva transportkapaciteten minskade p\xc3\xa5 grund av driftavbrott och \xc3\xb6kat underh\xc3\xa5llsbehov. Systemet har ocks\xc3\xa5 inf\xc3\xb6rlivat korgar fr\xc3\xa5n nedlagda Nordstr\xc3\xb6ms-linbanor, bland annat i Rejmyre, Kvarntorp, Stora Vika och Lanna._NEWLINE_Lastning, lossning och av- och p\xc3\xa5koppling av vagnar var mekaniskt automatiserad redan fr\xc3\xa5n starten. 1967 inf\xc3\xb6rdes automatisk drift med rel\xc3\xa4er och d\xc3\xa4rmed f\xc3\xb6rlorade mellanstationerna i Granhammar och Knotberget sin bemanning. 1987 gjordes ytterligare en modernisering med datorstyrning och radiol\xc3\xa4nk._NEWLINE_Linbanan anv\xc3\xa4ndes \xc3\xa4ven i viss utstr\xc3\xa4ckning f\xc3\xb6r r\xc3\xa5varor till salpeterverken i K\xc3\xb6ping.\n_START_SECTION_\nAvveckling\n_START_PARAGRAPH_\n1974 drabbades cementfabriken av bristande l\xc3\xb6nsamhet. I och med att den ena av de tv\xc3\xa5 s\xc3\xa5 kallade roterugnarna d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r st\xc3\xa4ngdes, halverades fabrikens kapacitet. 1977 st\xc3\xa4ngdes \xc3\xa4ven den andra ugnen och cementtillverkningen upph\xc3\xb6rde. Linbanan, som dittills varit i konstant drift under 36 \xc3\xa5r, blev d\xc3\xa5 stillast\xc3\xa5ende. 1980 hade flera faktorer tillkommit som ledde till att linbanan p\xc3\xa5 nytt togs i drift \xe2\x80\x93 denna g\xc3\xa5ng i enkelt skift. Efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 kalk inom jordbruket \xc3\xb6kade, och brist p\xc3\xa5 kalk till bestruket papper ledde till \xc3\xb6kad efterfr\xc3\xa5gan \xc3\xa4ven d\xc3\xa4r. Dessutom gav stigande oljepriser ett f\xc3\xb6rdelaktigt kostnadsl\xc3\xa4ge f\xc3\xb6r linbanan, som \xc3\xa4r eldriven._NEWLINE_Kalktransporten fortsatte d\xc3\xa4refter fram till 1997, d\xc3\xa5 efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 Forsbykalken minskat till den grad att transportbehovet n\xc3\xa5ddes billigare med lastbil. I juni 1997 togs banan ur drift och hade d\xc3\xa5 transporterat totalt 25 miljoner ton kalk och varit i drift i 53 \xc3\xa5r. D\xc3\xa4rmed blev Kalklinbanan den linbana i 10\xc2\xa0km-klassen som h\xc3\xa5llits l\xc3\xa4ngst i drift i v\xc3\xa4rlden (n\xc3\xa4rmast f\xc3\xb6ljande \xc3\xa4r Linbanan Kristineberg-Boliden, som k\xc3\xb6rdes under 44 \xc3\xa5r). Sedan har linbanan bevarats som industriminne och provk\xc3\xb6rts \xc3\xa5rligen. 2003 uts\xc3\xa5gs linbanan till \xc3\x85rets industriminne av Svenska industriminnesf\xc3\xb6reningen.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb6jligheter till nyanv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nDen 18 juli 2013 offentliggjordes uppgifter om att Nordkalk beg\xc3\xa4rt om f\xc3\xb6rnyad koncession p\xc3\xa5 kalkbrytning i Forsby om 190\xc2\xa0000 ton \xc3\xa5rligen. D\xc3\xa5 Kalklinbanans nominella transportkapacitet \xc3\xa4r 90 ton/h motsvarar den nya brytningsvolymen drygt 8 timmars drift per arbetsdag, allts\xc3\xa5 full kapacitet i enkelt skift. P\xc3\xa5 direkt fr\xc3\xa5ga avslog Nordkalk m\xc3\xb6jligheten att anv\xc3\xa4nda linbanan som kalktransport, trots att detta skulle inneb\xc3\xa4ra att linbanan p\xc3\xa5 nytt kunde anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r sitt ursprungliga syfte samt minska klimat- och trafikbelastningen.\n_START_SECTION_\nRivning\n_START_PARAGRAPH_\nBanans \xc3\xa4gare Nordkalk l\xc3\xa4mnade in rivningsans\xc3\xb6kan till Kalklinbanans fem kommuner under juli 2012. Enligt ans\xc3\xb6kan ska betongstolparna l\xc3\xa4mnas kvar p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som vid rivningen av linbanan Kristineberg-Boliden. Linor, korgar och \xc3\xb6vriga anl\xc3\xa4ggningar som sp\xc3\xa4nn- och vinkelstationer ska rivas och s\xc3\xa4ljas som skrot.\n_START_SECTION_\nTurer i rivningsfr\xc3\xa5gan\n_START_PARAGRAPH_\nI november 2009 meddelade Nordkalk att deras f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till \xc3\xb6verl\xc3\xa5telse av banan har misslyckats och att banan kommer att rivas, ursprungligen redan 2010. I december 2010 offentliggjordes en rapport best\xc3\xa4lld av S\xc3\xb6dermanlands och V\xc3\xa4stmanlands l\xc3\xa4nsstyrelser, d\xc3\xa4r fr\xc3\xa5gan om rivning (helt eller delvis) eller bevarande bed\xc3\xb6ms ur kulturhistoriskt perspektiv. Rapporten sl\xc3\xa5r fast att linbanan har "h\xc3\xb6gt kulturhistoriskt v\xc3\xa4rde", men att den m\xc3\xa5ste bevaras i sin helhet f\xc3\xb6r att det industrihistoriska v\xc3\xa4rdet ska kunna tas tillvara. D\xc3\xa4rtill s\xc3\xa4gs att kalklinbanan fyller kriterierna f\xc3\xb6r att bli f\xc3\xb6rklarad som byggnadsminne. Det rekommenderas ocks\xc3\xa5 att, d\xc3\xa5 kalklinbanan \xc3\xa4r \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4rldsunik i sitt slag\xe2\x80\x9d, m\xc3\xb6jligheten att f\xc3\xb6rklaras som v\xc3\xa4rldsarv eller kulturreservat unders\xc3\xb6ks n\xc3\xa4rmare. Argument f\xc3\xb6r partiellt bevarande av de respektive 4 sektionerna l\xc3\xa4ggs fram, men med slutsatsen att bevarande av endast en sektion m\xc3\xa5ste ses som "ett avsev\xc3\xa4rt misslyckande"._NEWLINE_I juni 2011 st\xc3\xa4llde l\xc3\xa4nsstyrelsen i S\xc3\xb6dermanland - som ska behandla tillst\xc3\xa5nd om eventuell rivning - ut ett brev till de kommuner som linbanan passerar. I brevet efterfr\xc3\xa5gas kommunernas synpunkter p\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligheten att bevara banan. Kommunerna har till den 30 augusti 2011 p\xc3\xa5 sig att svara, och st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n kommunerna \xc3\xa4r en f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r att banan ska kunna bevaras enligt de planer som tidigare har diskuterats. L\xc3\xa4nsstyrelsen erk\xc3\xa4nner Kalklinbanans v\xc3\xa4rde f\xc3\xb6r regionen, och uttrycker sitt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att banan bevaras._NEWLINE_I juli 2012 l\xc3\xa4mnades rivningsans\xc3\xb6kan in till kommunerna._NEWLINE_Industriarvsorganisationen TICCIH f\xc3\xb6rfattade i februari 2013 ett \xc3\xb6ppet brev st\xc3\xa4llt till bland andra svenska Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet. I brevet v\xc3\xa4djar organisationens ordf\xc3\xb6rande till ber\xc3\xb6rda myndigheter att s\xc3\xa4kra bevarandet av linbanan, och framh\xc3\xa5ller dess unika status internationellt sett._NEWLINE_Trots detta varslades 27 mars 2013 att rivningen skulle p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas, och d\xc3\xa4rmed om\xc3\xb6jliggjordes byggnadsminnesm\xc3\xa4rkning. 26 juni p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades rivningsarbetet men p\xc3\xa5 grund av en rad tekniska sv\xc3\xa5righeter avslutades inte f\xc3\xb6rsta steget, att ta ner korgarna, f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 15 juli.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4ddningsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k\n_START_PARAGRAPH_\nMed endast ett f\xc3\xa5tal veckor kvar till rivning kungjorde f\xc3\xb6reningen Kalklinbanans v\xc3\xa4nner att de hade f\xc3\xb6r avsikt att ta \xc3\xb6ver, och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt r\xc3\xa4dda linbanan \xc3\xa5t efterv\xc3\xa4rlden. Endast ett f\xc3\xa5tal dagar innan rivningen skulle komma ig\xc3\xa5ng meddelades att v\xc3\xa4nf\xc3\xb6reningens erbjudande avslagits av Nordkalk. V\xc3\xa4nf\xc3\xb6reningen lade d\xc3\xa5 fram ett f\xc3\xb6rslag om att ta \xc3\xb6ver en fj\xc3\xa4rdedel av banan, sektion 2 (Malmberga-Granhammar) samt ett par objekt i Forsby f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4nda som levande museum och eventuellt \xc3\xa4ven turisttrafik. Den angivna bandelen sparades sedan undan rivning samtidigt som en mindre m\xc3\xa4ngd vagnar (c:a 100) st\xc3\xa4lldes undan vid verkstaden i Forsby f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4ndas p\xc3\xa5 den bevarade str\xc3\xa4ckan. Parallellt med detta f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte en grupp entusiaster att r\xc3\xa4dda hela linbanan via ett f\xc3\xb6renings\xc3\xa4gt aktiebolag (\xe2\x80\x9dF\xc3\xb6reningen Kalklinbanan Forsby-K\xc3\xb6ping\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_De resterande sektionerna f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes o\xc3\xa5terkalleligt under h\xc3\xb6sten 2013 d\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra sp\xc3\xa4nnstationer revs, metallstolpar skrotades och vissa betongstolpar f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i samband med nedtagning av b\xc3\xa4rlinan. Under h\xc3\xb6sten p\xc3\xa5gick f\xc3\xb6rhandlingar mellan Kalklinbanans v\xc3\xa4nner, Nordkalk och de mark\xc3\xa4gare som ber\xc3\xb6rs. I slutet av mars 2014 beslutade dock Nordkalk att, med anledning av de svar som inkommit fr\xc3\xa5n mark\xc3\xa4garna, inte slutf\xc3\xb6ra bevarandeplanerna utan riva hela linbanan, \xc3\xa4ven den r\xc3\xa4ddade sektionen.\n_START_SECTION_\nLiknande linbanor\n_START_PARAGRAPH_\nLinbanan Kristineberg-Boliden i V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4n var n\xc3\xa4ra 96\xc2\xa0km l\xc3\xa5ng och \xc3\xa4ven den byggd av Nordstr\xc3\xb6ms linbanor enligt samma system som Kalklinbanan. Den transporterade slig mellan gruvan i Kristineberg och omlastningsstationen till j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g i Boliden fr\xc3\xa5n 1943, fram till att den togs ur drift 1987. Vid rivningen bevarades en 13 kilometer l\xc3\xa5ng sektion som byggdes om till personlinbana._NEWLINE_Kalkbruket i \xc4\x8cern\xc3\xbd D\xc5\xafl i Tjeckien har en 8\xc2\xa0km l\xc3\xa5ng linbana. I tyska Leimen g\xc3\xa5r en linbana mellan Heidelbergs cementfabrik och kalkbrottet i Nu\xc3\x9floch (5,3\xc2\xa0km). B\xc3\xa5da dessa var i drift under 00-talet. Ytterligare relativt korta kalklinbanor finns bland annat i \xc5\xbdirany (Tjeckien) och i Mancherial (Indien).'