b'\n_START_ARTICLE_\nAhmad Fardid\n_START_PARAGRAPH_\nAhmad Fardid (persiska: \xd8\xb3\xdb\x8c\xd8\xaf \xd8\xa7\xd8\xad\xd9\x85\xd8\xaf \xd9\x81\xd8\xb1\xd8\xaf\xdb\x8c\xd8\xaf), f\xc3\xb6dd 1909 i Yazd, d\xc3\xb6d 16 augusti 1994 i Teheran, var en framst\xc3\xa5ende iransk filosof och professor vid Teherans universitet. Han anses vara en av ideologerna bakom Irans islamiska styre som inr\xc3\xa4ttades vid den islamiska revolutionen 1979. Fardid var influerad av den inflytelserike tyske filosofen Martin Heidegger.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nFardid studerade filosofi vid Teherans universitet, Sorbonneuniversitetet och Heidelbergs universitet. Med bara n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 skriftliga arbeten har han f\xc3\xa5tt rykte om sig som "muntlig filosof"._NEWLINE_Fardid l\xc3\xa4r ha myntat begreppet "v\xc3\xa4stf\xc3\xb6rgiftning" som sedan populariserades av Jalal Al-e Ahmad i hans bok om Gharbzadegi, och som efter revolutionen 1979 tillh\xc3\xb6rde k\xc3\xa4rnan i den nya islamiska regeringens ideologi._NEWLINE_Ett av Fardids projekt var att "syntetisera" och integrera resultaten av sina studier av \xc3\xb6sterl\xc3\xa4ndska civilisationer med den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska filosofin, som den tolkas av Heidegger. Hans projekt f\xc3\xb6rblev ofullbordat och fyllt av fel och brister, men har icke desto mindre betraktats som en intressant utmaning, s\xc3\xa4rskilt som Heidegger sj\xc3\xa4lv i intervjuer optimistiskt anspelat p\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligheten till en "konvergens" mellan v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndskt och \xc3\xb6sterl\xc3\xa4ndskt t\xc3\xa4nkande, men aldrig sj\xc3\xa4lv utforskat \xc3\xa4mnet.\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nAhmad Fardids id\xc3\xa9er har i stor utstr\xc3\xa4ckning avf\xc3\xa4rdats av andra framtr\xc3\xa4dande iranska intellektuella som totalt bedr\xc3\xa4geri. Bland andra  Abdolkarim Soroush och Dariush Ashuri har varit skarpa kritiker medan n\xc3\xa5gra av Fardids tidigare elever f\xc3\xb6rsvarat honom. Fardid f\xc3\xb6rkastade m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheter som en v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndsk f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning och ett exempel p\xc3\xa5 "v\xc3\xa4stf\xc3\xb6rgiftning". Han instruerade ofta sina l\xc3\xa4rjungar, av vilka m\xc3\xa5nga senare ingick i den styrande gruppen i det islamiska Iran, att bortse fr\xc3\xa5n s\xc3\xa5dana "v\xc3\xa4stf\xc3\xb6rgiftade" begrepp som demokrati, medborgerliga r\xc3\xa4ttigheter, och tolerans, f\xc3\xb6r att ist\xc3\xa4llet \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till det "\xc3\xa4kta orientaliska jaget". Fardid ans\xc3\xa5gs ocks\xc3\xa5 vara konspirationsteoretiker och antisemit.'