b'\n_START_ARTICLE_\nMih\xc3\xa1ly Munk\xc3\xa1csy\n_START_PARAGRAPH_\nMih\xc3\xa1ly Munk\xc3\xa1csy, ursprungligen Lieb, f\xc3\xb6dd 10 oktober 1846 i Munk\xc3\xa1cs, d\xc3\xb6d 1 maj 1900, var en ungersk m\xc3\xa5lare._NEWLINE_Vid 1848 \xc3\xa5rs oroligheter f\xc3\xb6rlorade Munk\xc3\xa1csy sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, blev tidigt satt i snickarl\xc3\xa4ra, l\xc3\xa4mnade verkstaden efter sex \xc3\xa5r, skaffade sig undervisning i teckning och samlade genom att utf\xc3\xb6ra portr\xc3\xa4tt och sm\xc3\xa5 genrer s\xc3\xa5 mycket pengar, att han kunde komma till Wien. Fr\xc3\xa5n akademien d\xc3\xa4r \xc3\xb6verflyttade han till M\xc3\xbcnchen, bes\xc3\xb6kte Paris under v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen 1867, d\xc3\xa5 han mestadels uppeh\xc3\xb6ll sig i Gustave Courbets separatutst\xc3\xa4llning, var i sina f\xc3\xb6ljande m\xc3\xa5lningar starkt p\xc3\xa5verkad av Courbet, fortsatte sina studier i D\xc3\xbcsseldorf och hade stor framg\xc3\xa5ng med genren Den livd\xc3\xb6mdes sista stunder (m\xc3\xa5lad 1869, utst\xc3\xa4lld med framg\xc3\xa5ng \xc3\xa4ven i Paris, t\xc3\xa4vlan gick till Philadelphia; samma \xc3\xa4mne, m\xc3\xa5lat av Munk\xc3\xa1csy, finns i Mesdags museum i Haag)._NEWLINE_Munk\xc3\xa1csy m\xc3\xa5lade d\xc3\xa4refter ungerska bilder, bland annat Episod fr\xc3\xa5n kriget 1848 (1873), Nattliga strykare (1874) och Byns hj\xc3\xa4lte (1875, K\xc3\xb6lns museum). \xc3\x85r 1872 hade han bosatt sig i Paris. Hans utan all j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse fr\xc3\xa4msta verk blev den brett och kraftigt utf\xc3\xb6rda Milton dikterar Det f\xc3\xb6rlorade paradiset f\xc3\xb6r sina d\xc3\xb6ttrar, \xe2\x80\x93 framf\xc3\xb6r allt ber\xc3\xb6mt f\xc3\xb6r den sj\xc3\xa4lfulla framst\xc3\xa4llningen av den blinde skalden \xe2\x80\x93, som p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen 1878 vann en hedersmedalj (Lennox Gallery i New York)._NEWLINE_Munk\xc3\xa1csy m\xc3\xa5lade \xc3\xa4ven interi\xc3\xb6rer med unga damer och barn: I atelj\xc3\xa9n, med portr\xc3\xa4tt av Munk\xc3\xa1csy med fru (1876), De b\xc3\xa5da familjerna, Bes\xc3\xb6k hos den unga modern (Neue Pinakothek i M\xc3\xbcnchen) samt \xc3\xa4ven portr\xc3\xa4tt och landskap. Hans kolorit \xc3\xa4r m\xc3\xb6rk, med dominerande gr\xc3\xa5a toner och svarta skuggor. J\xc3\xa4ttem\xc3\xa5lningen Kristus inf\xc3\xb6r Pilatus (1882) var ett verk av starkt patos och med energiskt framst\xc3\xa4llda karakt\xc3\xa4rstyper. T\xc3\xa4vlan v\xc3\xa4ckte ofantligt uppseende och gick p\xc3\xa5 turn\xc3\xa9 Europa runt (i Stockholm utst\xc3\xa4lldes den 1885), innan den s\xc3\xa5ldes till Philadelphia._NEWLINE_Munk\xc3\xa1csy upph\xc3\xb6jdes av kejsaren i friherrligt st\xc3\xa5nd och blev i sitt hemland hyllad som en nationalhj\xc3\xa4lte. Bland hans senare arbeten m\xc3\xa4rks Jesus p\xc3\xa5 korset (1884, i Dresdengalleriet), den teatraliska framst\xc3\xa4llningen av Mozarts sista stunder (1886), dekorativa m\xc3\xa5lningar i konsthistoriska museet i Wien och i parlamentshuset i Budapest, F\xc3\xb6re strejken (1895) och Ecce homo (1896). Av hans \xc3\xb6vriga arbeten \xc3\xa4gs Zigenarl\xc3\xa4ger av Nationalgalleriet i Berlin, Skogsinteri\xc3\xb6r av Kunsthalle i Hamburg och figurstudien Sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rakt (liksom de f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende odaterad) av Nationalmuseum i Stockholm. Munk\xc3\xa1csy blev 1874 medlem av svenska Konstakademien och 1896 direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r nationalgalleriet i Budapest. Samma \xc3\xa5r utgav han sin biografi.'