b'\n_START_ARTICLE_\nKnut Olai Bj\xc3\xb8rlykke\n_START_PARAGRAPH_\nKnut Olai Knutsen Bj\xc3\xb8rlykke, f\xc3\xb6dd den 11 februari 1860 i Sand\xc3\xb8y, d\xc3\xb6d den 25 februari 1946, var en norsk geolog. Han var far till Harald Bj\xc3\xb8rlykke._NEWLINE_Bj\xc3\xb8rlykke blev student 1882, candidatus realium 1889 och var 1896\xe2\x80\x931905 verksam som assistent vid Norges geologiske unders\xc3\xb8kelse (NGU). \xc3\x85r 1898 blev han l\xc3\xa4rare och 1905 \xc3\xb6verl\xc3\xa4rare i mineralogi, geologi och zoologi vid Norges Landbruksh\xc3\xb8iskole i \xc3\x85s. \xc3\x85r 1907 blev han filosofie doktor p\xc3\xa5 avhandlingen Det centrale Norges fjeldbygning och var 1915\xe2\x80\x931931 professor i mineralogi, geologi och jordm\xc3\xa5nsl\xc3\xa4ra vid n\xc3\xa4mnda h\xc3\xb6gskola._NEWLINE_Bj\xc3\xb8rlykke var fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan fr\xc3\xa4mst intresserad av botanik och utgav under de \xc3\xa5r han verkade som l\xc3\xa4rare p\xc3\xa5 skolor i Kristiania (nuvarande Oslo, 1889\xe2\x80\x931895) botaniska l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker. Han hade emellertid redan sommaren 1889 blivit medarbetare vid NGU och efterhand kom han att helt inrikta sig p\xc3\xa5 \xc3\xa4mnet geologi. Han arbetsomr\xc3\xa5de som kartl\xc3\xa4ggande geolog var den centrala delen av s\xc3\xb6dra Norge. Redan under de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren uppn\xc3\xa5dde han viktiga resultat genom fossilfynden (graptoliter) i fyllit bland annat i Gausdal._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n mitten av 1890-talet, och i synnerhet efter studieresor i Alperna (1896) och Skottland (1897) ansl\xc3\xb6t han sig till den tolkning av den norska fj\xc3\xa4llkedjans tektonik genom \xc3\xb6verskjutning av v\xc3\xa4ldiga flak av \xc3\xa4ldre fj\xc3\xa4ll som 1888 framst\xc3\xa4llts av Alfred Elis T\xc3\xb6rnebohm. I sin doktorsavhandling Det centrala Norges fjeldbyggning (NGU, nr. 39, 1905), varmed han avslutade sitt arbete som f\xc3\xa4ltgeolog, tog han emellertid avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n \xc3\xb6verskjutningsteorin och h\xc3\xa4vdade en st\xc3\xa5ndpunkt som stod n\xc3\xa4ra den av Waldemar Christopher Br\xc3\xb8gger i Lagf\xc3\xb8lgen paa Hardangervidda (1893) h\xc3\xa4vdade uppfattningen, vilket ledde till en strid med de svenska geologerna som gav sitt st\xc3\xb6d till T\xc3\xb6rnebohm._NEWLINE_Vid sidan av den alpina geologin hade Bj\xc3\xb8rlykke publicerade \xc3\xa4ven talrika avhandlingar inom kvart\xc3\xa4rgeologi och jordm\xc3\xa5nsl\xc3\xa4ra. Efter att han b\xc3\xb6rjat tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ra som l\xc3\xa4rare i geologi p\xc3\xa5 Lantbruksh\xc3\xb6gskolan kom efterhand av naturliga sk\xc3\xa4l dessa \xc3\xa4mnen att tr\xc3\xa4da i f\xc3\xb6rgrunden. Av hans arbeten p\xc3\xa5 detta omr\xc3\xa5de kan s\xc3\xa4rskilt n\xc3\xa4mnas J\xc3\xa6derens geologi (NGU, nr. 48, 1908) i vilken han f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i Norge beskriver fossilf\xc3\xb6rande lager fr\xc3\xa5n en mild interglacialperiod \xc3\xa4ldre \xc3\xa4n den sista istiden, och Norges kvart\xc3\xa6rgeologi (NGU, nr. 65, 1913), som inneh\xc3\xa5ller en samlad \xc3\xb6versikt \xc3\xb6ver kvart\xc3\xa4rgeologins historiska utveckling i Norge och avslutas med en kort redog\xc3\xb6relse f\xc3\xb6r jordm\xc3\xa5nsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena i olika delar av landet._NEWLINE_Av s\xc3\xa4rskild betydelse var Bj\xc3\xb8rlykkes arbete med organiseringen av de vetenskapliga jordunders\xc3\xb6kningarna med direkt praktiskt \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. P\xc3\xa5 hans initiativ inr\xc3\xa4ttade Det kongelige Selskap for Norges vel 1908 en jordm\xc3\xa5nskommitt\xc3\xa9, med Bj\xc3\xb8rlykke som ordf\xc3\xb6rande och som utgav "Smaaskrifter" och "Jordbundsbeskrivelser"_NEWLINE_Under Bj\xc3\xb8rlykkes ledning v\xc3\xa4xte det geologiska institutet vid Lantbruksh\xc3\xb6gskolan till en betydande institution, som f\xc3\xb6rutom de vanliga undervisningssamlingarna \xc3\xa4ven omfattade landets enda specialsamling av jordprov och ett v\xc3\xa4lutrustat laboratorium f\xc3\xb6r jordunders\xc3\xb6kningar._NEWLINE_Bj\xc3\xb8rlykke gjorde sig \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nd som l\xc3\xa4roboksf\xc3\xb6rfattare och hans Geologi eller l\xc3\xa6ren om jorden, som han 1902 utgav med statsbidrag (tredje upplagan 1919), anv\xc3\xa4ndes ut\xc3\xb6ver av hans egna elever \xc3\xa4ven vid tekniska skolor och i n\xc3\xa5gon m\xc3\xa5n vid universitetet. F\xc3\xb6r den l\xc3\xa4gre lantbruksundervisningen utgav han en mindre l\xc3\xa4robok i geologi och jordm\xc3\xa5nsl\xc3\xa4ra.'