b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Christian Drewsen\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Christian Drewsen, f\xc3\xb6dd den 23 december 1777 p\xc3\xa5 Strandm\xc3\xb8llen norr om K\xc3\xb6penhamn, d\xc3\xb6d den 25 augusti 1851 i K\xc3\xb6penhamn, var en dansk agronom, industriman och politiker. Han var far till Christian och Michael Drewsen samt farbror till Viggo Drewsen._NEWLINE_Utan att bli \xc3\xb6verbelastad med bokligt vetande v\xc3\xa4xte han upp i sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrars livliga hem p\xc3\xa5 Strandm\xc3\xb8llen, sl\xc3\xa4ktens gamla pappersbruk. Han blev en skicklig pappersmakarsven, men franska revolutionens h\xc3\xa4ndelser hade gjort, att han \xc3\xb6nskade bli officer och g\xc3\xa5 i fransk tj\xc3\xa4nst. D\xc3\xa5 blev han f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskad i sin blivande maka, Johanne Othilia Rosing, och efter att 1798 ha h\xc3\xa5llit br\xc3\xb6llop med henne blev han en fredlig borgare._NEWLINE_Drewsens far etablerade honom p\xc3\xa5 en bondg\xc3\xa5rd vid Smidstrup, och h\xc3\xa4r grundlade han en f\xc3\xb6r det danska lantbruket betydelsefull verksamhet. Genom studiet av s\xc3\xa4rskilt tysk jordbrukslitteratur samt genom egen erfarenhet bildade han sig efterhand en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig uppfattning om, hur ett lantbruk skulle bedrivas. Samtidigt med, att han lade vikt vid goda redskap och s\xc3\xa5ledes bland annat l\xc3\xa4t den hjull\xc3\xb6sa plogen ers\xc3\xa4tta den klumpiga hjulplogen satsade han med stor energi p\xc3\xa5 bland annat potatisodling i stor skala, sockerbetsodling, v\xc3\xa4xelbruk och stallfodring._NEWLINE_Detta var viktiga reformer, och vad Drewsen kom att tro p\xc3\xa5, ville han inte beh\xc3\xa5lla f\xc3\xb6r sig sj\xc3\xa4lv. Han blev agronomisk f\xc3\xb6rfattare, och efter att han 1813 hade f\xc3\xa5tt Landhusholdningsselskabets silvermedalj f\xc3\xb6r en skrift om v\xc3\xa4xelbruket, fick han 1817 dess guldmedalj f\xc3\xb6r en avhandling om kl\xc3\xb6vrar. S\xc3\xa4llskapet insatte honom flera av sina kommitt\xc3\xa9er f\xc3\xb6r att slutligen g\xc3\xb6ra honom till en av sina tre presidenter, en post, han innehade 1819\xe2\x80\x931830. \xc3\x85ren 1816\xe2\x80\x931819 \xc3\xb6versatte han Albrecht Daniel Thaers "Grunds\xc3\xa6tninger for land\xc3\xb8konomien" (I-IV); 1815\xe2\x80\x931825 var han f\xc3\xb6r medutgivare och d\xc3\xa4refter ensamutgivare av "Land\xc3\xb8konomiske Tidender", och slutligen utgav han 1834 sin viktiga skrift Land\xc3\xb8konomiske Betragtninger._NEWLINE_Men lantbruket var inte hans enda omr\xc3\xa5de; lika framg\xc3\xa5ngsrikt som han upptr\xc3\xa4dde h\xc3\xa4r, uppr\xc3\xa4dde han \xc3\xa4ven inom industrin. Efter sin fars d\xc3\xb6d 1810 \xc3\xb6vertog han Strandm\xc3\xb8llen och blev h\xc3\xa4r en energisk reformator. Trots att \xc3\xa5ngmaskinen redan 1790 hade gjort sitt int\xc3\xa5g i Danmark, var det f\xc3\xb6rst under Drewsen p\xc3\xa5 Strandm\xc3\xb8llen, som den blev riktigt k\xc3\xa4nd i Danmark. \xc3\x85r 1821 anskaffade han en \xc3\xa5ngmaskin, som 1829 kom att driva en pappersmaskin, den f\xc3\xb6rsta i Norden, och 1835 hade Strandm\xc3\xb8llen inte mindre \xc3\xa4n tre \xc3\xa5ngmaskiner. Han gjorde det gamla pappersbruket till en starkt v\xc3\xa4xande pappersfabrik; 1827 producerade den 15 000 ris papper, men 1843 var dess produktion 84 000 ris. Med stor iver f\xc3\xb6rsvarade han det hittills ok\xc3\xa4nda maskinpappret fr\xc3\xa5n en rad angrepp i tidningar och tidskrifter; han var en v\xc3\xa4n av framg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 industrins omr\xc3\xa5de. \xc3\x85r 1821 anlade han ett oljeslageri, 1827 var han medgrundare till en fajansfabrik, och han arbetade ivrigt f\xc3\xb6r det 1841 stiftade Danske silkeselskab, f\xc3\xb6r att inte tala om, att han en tid t\xc3\xa4nkte anl\xc3\xa4gga ett garnspinneri p\xc3\xa5 Strandm\xc3\xb8llen._NEWLINE_Men Drewsen kr\xc3\xa4vde att industrin skulle skyddas av tull. F\xc3\xb6r sin pappersfabriks vidkommande ville han ha h\xc3\xb6g importtull p\xc3\xa5 papper och totalf\xc3\xb6rbud mot utf\xc3\xb6rsel av lump. H\xc3\xa4r g\xc3\xa4llde det dock inte enbart personliga intressen. Hans kraftiga och energiska upptr\xc3\xa4dande var inte pr\xc3\xa4glat av egennytta. Han hade vida horisonter, och hans m\xc3\xa5l var tidigt de breda folklagrens utveckling. Detta framg\xc3\xa5r av hans meddelanden i almanackorna (1816\xe2\x80\x931836), i hans L\xc3\xa6sning for Almuen (1836-38) och Til Underholdning for Menigmand (1838\xe2\x80\x931841). Han var naturligtvis medstiftare av Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug (1835); men det var s\xc3\xa4rskilt bondest\xc3\xa5ndet, som intresserade honom, vilket han som lantman hade kommit i n\xc3\xa4ra kontakt med. Hans Land\xc3\xb8konomiske Betragtninger uppvisar hans fria, n\xc3\xa4stan revolution\xc3\xa4ra syn p\xc3\xa5 landsbygdsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandenas utveckling._NEWLINE_Det \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r n\xc3\xa4stan sj\xc3\xa4lvklart, att Drewsen kom att delta i den politiska kampen. Han invaldes 1835 i Roskilde provinsialst\xc3\xa4nder och verkade f\xc3\xb6r bland annat l\xc3\xa4ttnader i jaktlagstiftningen, f\xc3\xb6r inskr\xc3\xa4kning av de offentliga friresorna, hoveriets avl\xc3\xb6sning av penningavgifter, f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av offentliga stiftelsers, baroniers och fideikommissens bondegods, f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring av l\xc3\xa4rark\xc3\xa5ren vid landsbygdskolorna och inf\xc3\xb6rande av allm\xc3\xa4n v\xc3\xa4rnplikt. Drewsen blev en av de frisinnade ledare, som fick st\xc3\xb6rst inflytande p\xc3\xa5 bondest\xc3\xa5ndet, och d\xc3\xa5 han 1844 tillsammans med Balthasar Christensen hade ingivit ett f\xc3\xb6rslag, som gick ut p\xc3\xa5, att bondest\xc3\xa5ndet "fullst\xc3\xa4ndigt skulle emanciperas till verklig frihet och j\xc3\xa4mlikhet f\xc3\xb6r person, egendom och verksamhet med statens \xc3\xb6vriga borgare", blev han popul\xc3\xa4r i vida kretsar. Det str\xc3\xb6mmade in tacksamhets- och h\xc3\xa4ngivenhetsadresser till f\xc3\xb6rslagsst\xc3\xa4llarna._NEWLINE_F\xc3\xb6rutom att vara medlem av st\xc3\xa4nderna var Drewsen ledamot av K\xc3\xb6penhamns amtsr\xc3\xa5d och ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r den av honom skapade aktiva Landkommunalforening for K\xc3\xb8benhavns amt, som grundades i samband med att landskommunerna beviljades sj\xc3\xa4lvstyre genom f\xc3\xb6rordning av den 13 augusti 1841. Han var en ivrig f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r det danska spr\xc3\xa5ket i Slesvig var han en av de 18, som inbj\xc3\xb6d till att ge Peter Hiort Lorenzen, som 1842 i Slesvigs provinsialst\xc3\xa4nder fortsatte att tala danska, en hedersg\xc3\xa5va, och det blev han, som p\xc3\xa5 Skamlingsbanken 18 maj 1843 till Lorenzen \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade det genom en nationell insamling anskaffade silverdryckeshornet. Han var 1844 \xc3\xa4ven medlem av den s\xc3\xa5 kallade "Syvstjerne", som med Joakim Frederik Schouw som ledare bland annat till Kristian VIII \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade en med 20 000 underskrifter f\xc3\xb6rsedd adress om det danska spr\xc3\xa5ket i Slesvig._NEWLINE_Med "outslitlig ungdomlighet" deltog Drewsen i m\xc3\xb6ten och fester p\xc3\xa5 skjutbanan vid K\xc3\xb6penhamn, p\xc3\xa5 Himmelbjerget, i Egeb\xc3\xa6ksvang och p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga andra platser. Men till sist tog \xc3\xa5ldern ut sin r\xc3\xa4tt. Under ett m\xc3\xb6te 1845 p\xc3\xa5 Ulkestrup Mark i Holb\xc3\xa6k amt blev den d\xc3\xa5 68-\xc3\xa5rige mannen sjuk, och sjukdomen, som varade \xc3\xa4nda in p\xc3\xa5 1848, hindrade honom fr\xc3\xa5n att delta i st\xc3\xa4nderna. Men han var l\xc3\xa5ngt ifr\xc3\xa5n overksam. I december 1845 inbj\xc3\xb6d han tillsammans med Balthasar Christensen till bildandet av "Bondevennernes selskab", som slutligen stiftades i juni 1846. Anton Frederik Tscherning blev dess ordf\xc3\xb6rande, och den sjuke Drewsen endast styrelseledamot; men hur h\xc3\xb6gt han fortfarande uppskattades framg\xc3\xa5r av att b\xc3\xb6nderna i K\xc3\xb6penhamns amt i december 1846 till honom \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade en gulddosa med hans namn i briljanter._NEWLINE_Drewsens h\xc3\xa4lsa \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde med det nya politiska livet under Fredrik VII. Han var en av de 45 ansedda m\xc3\xa4n, som protesterade mot f\xc3\xb6rfattningsreskriptet av den 28 januari 1848, och d\xc3\xa5 bondev\xc3\xa4nnerna vid valen till den grundlagsstiftande riksf\xc3\xb6rsamlingen motarbetade val av de st\xc3\xa4nderdeputerade, som hade r\xc3\xb6stat f\xc3\xb6r kungaval, visade han \xc3\xa5ter sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga karakt\xc3\xa4r. Han br\xc3\xb6t med s\xc3\xa4llskapet, st\xc3\xa4llde sig mot dess kandidat i Holb\xc3\xa6k amts andra valkrets, f\xc3\xb6ll, men blev likv\xc3\xa4l folkvald ledamot av riksf\xc3\xb6rsamlingen f\xc3\xb6r Frederiksborg amts andra valkrets._NEWLINE_I riksf\xc3\xb6rsamlingen fick dock den gamle mannen endast en mindre roll, men utm\xc3\xa4rkande f\xc3\xb6r det stora anseende, som han alltj\xc3\xa4mt \xc3\xa5tnj\xc3\xb6t, \xc3\xa4r att bondev\xc3\xa4nnerna 1849 anmodade honom om att p\xc3\xa5 nytt intr\xc3\xa4da i deras styrelse, vilket han ocks\xc3\xa5 gjorde, men endast f\xc3\xb6r att i mars 1851 slutligen uttr\xc3\xa4da, liksom han redan i juli 1850 hade nedlagt sitt mandat som folketingsman f\xc3\xb6r K\xc3\xb6penhamns amts andra valkrets. Hans ungdomsminnen trycktes i "Memoirer og Breve" (band XXV, 1916). Han invaldes 1835 som ledamot av Videnskabernas Selskab.'