b'\n_START_ARTICLE_\nVara, V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland\n_START_SECTION_\nSkiftet i Vara\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6re 1800-talet hade \xc3\xa5krarna varit uppdelade p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt \xc3\xa4nda sedan medeltiden, det vill s\xc3\xa4ga i sm\xc3\xa5 tegar. Ibland kunde varje bonde ha uppemot femtio s\xc3\xa5dana tegar uppdelade p\xc3\xa5 olika st\xc3\xa4llen._NEWLINE_I Vara by genomf\xc3\xb6rdes storskiftet \xc3\xa5ren 1786\xe2\x80\x931789 d\xc3\xa5 byns b\xc3\xb6nder fick \xc3\xa5krarna mer samlade men fortfarande p\xc3\xa5 kanske 3\xe2\x80\x934 olika st\xc3\xa4llen. Laga skiftet \xc3\xa4gde rum 1843\xe2\x80\x931850, vilket innebar att byn splittrades, eftersom de flesta g\xc3\xa5rdarna flyttades ut fr\xc3\xa5n byn._NEWLINE_Efter skiftet tog odlandet fart och man odlade upp \xc3\xa4ngsmark d\xc3\xa5 den passade bra till havreodling. Efter skiftet b\xc3\xb6rjade man \xc3\xa4ven med v\xc3\xa4xelbruk i Vara. F\xc3\xb6re v\xc3\xa4xelbruket hade de flesta b\xc3\xb6nderna i Vara anv\xc3\xa4nt tv\xc3\xa5s\xc3\xa4desbruk, vilket betyder att man odlar halva \xc3\xa5kern och l\xc3\xa5ter den andra halvan ligga i tr\xc3\xa4da. _NEWLINE_Den kraftiga folk\xc3\xb6kningen p\xc3\xa5 1800-talet var p\xc3\xa5tagligt stor i omr\xc3\xa5det runt Vara. Mellan 1810 och 1870 \xc3\xb6kade Sveriges befolkning med 40\xc2\xa0%, medan befolknings\xc3\xb6lkningen i Vara med omnejd uppgick till 80\xc2\xa0%._NEWLINE_Under 1800-talet utvecklades redskapen och arbetet med \xc3\xa5krarna mycket, vilket gjorde att spannm\xc3\xa5lssk\xc3\xb6rden fyrdubblades och man kunde b\xc3\xb6rja exportera ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att importera. S\xc3\xa4rskilt stor och l\xc3\xb6nsam var exporten av havre till Storbritannien, och Vara hade f\xc3\xb6rutom goda produktionsm\xc3\xb6jligheter dessutom ett geografiskt l\xc3\xa4ge som l\xc3\xa4mpade sig v\xc3\xa4l f\xc3\xb6r export. Havre fr\xc3\xa5n Vara s\xc3\xa5ldes och exporterades fr\xc3\xa4mst av William Thorburns exportfirma i Uddevalla. \xc3\x85r 1846 inf\xc3\xb6rdes en frihandelslag i England som gjorde det m\xc3\xb6jligt att handla fritt med alla l\xc3\xa4nder utan att staten lade sig i det. Sverige m\xc3\xb6tte snabbt den \xc3\xb6kade efterfr\xc3\xa5gan och kunde exportera havre trots folk\xc3\xb6kningen.\n_START_SECTION_\nVara stationssamh\xc3\xa4lle\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xb6kande havreexporten fr\xc3\xa5n Vara gjorde att firmorna som sk\xc3\xb6tte exporten fr\xc3\xa5n Varasl\xc3\xa4tten blev intresserade av en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g att frakta sina varor p\xc3\xa5. Exportf\xc3\xb6retaget Thorburns fr\xc3\xa5n Uddevalla blev indragna i planeringen av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen mellan Uddevalla \xe2\x80\x93 V\xc3\xa4nersborg \xe2\x80\x93 Herrljunga. En av s\xc3\xb6nerna i f\xc3\xb6retaget, Robert Thorburn, blev VD f\xc3\xb6r byggandet av UVHJ (Uddevalla \xe2\x80\x93 V\xc3\xa4nersborg \xe2\x80\x93 Herrljunga J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g). Thorburns, som hade gott om pengar efter den goda havreexporten, satsade mycket kapital p\xc3\xa5 j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen och att den skulle dras igenom Vara. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen blev klar f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndning 1867 och samma \xc3\xa5r byggdes Varas f\xc3\xb6rsta stationshus som kom att ha stor betydelse f\xc3\xb6r orten. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationen var egentligen planerad att ligga i Naum, som d\xc3\xa5 var den st\xc3\xb6rsta orten i socknen, men storb\xc3\xb6nderna d\xc3\xa4r ville inte ha n\xc3\xa5gon j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g som st\xc3\xb6rde deras arbete p\xc3\xa5 \xc3\xa5krarna._NEWLINE_M\xc3\xa4nniskorna p\xc3\xa5 Varasl\xc3\xa4tten fick bevittna stor f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring och utveckling n\xc3\xa4r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen byggdes, och Vara utvecklades till en viktig handelsort d\xc3\xa4r b\xc3\xb6nderna kunde s\xc3\xa4lja det de hade odlat och k\xc3\xb6pa andra saker de hade nytta av i hemmet._NEWLINE_Genom n\xc3\xa4ringsfrihetsf\xc3\xb6rordningen 1864 blev det till\xc3\xa5tet att driva handel \xc3\xa4ven utanf\xc3\xb6r st\xc3\xa4derna och stationen i Vara b\xc3\xb6rjade locka handlare och n\xc3\xa4ringsidkare av olika slag som bosatte sig i Vara. Framf\xc3\xb6rallt var det dock spannm\xc3\xa5lshandlare som kom till Vara f\xc3\xb6r att k\xc3\xb6pa upp s\xc3\xa4d av traktens b\xc3\xb6nder f\xc3\xb6r att sedan exportera det vidare. Ett flertal k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n \xc3\xb6ppnade ocks\xc3\xa5 butiker i Vara och efter ett tag v\xc3\xa4xte \xc3\xa4ven sm\xc3\xa5 industrier, som tegelbruk och bryggerier, upp. Det fanns under en tid hela sexton spannm\xc3\xa5lsmagasin i Vara. _NEWLINE_J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen b\xc3\xb6rjade senare kallas \xe2\x80\x9dhavrebanan\xe2\x80\x9d och det byggdes ink\xc3\xb6pscentraler med magasin \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 andra orter i omr\xc3\xa5det, t.ex.  Vedum, Gr\xc3\xa4storp och H\xc3\xa5kantorp. Vid 1880-talet slutade dock Vara med havreexporten d\xc3\xa5 det inte l\xc3\xb6nade sig l\xc3\xa4ngre p\xc3\xa5 grund av konkurrens fr\xc3\xa5n amerikansk spannm\xc3\xa5l som var mycket billigare. B\xc3\xb6nderna fr\xc3\xa5n Varatrakten slutade dock inte odla spannm\xc3\xa5l, utan anv\xc3\xa4nde ist\xc3\xa4llet det som kreatursfoder.\n_START_SECTION_\nVaras utveckling till municipalsamh\xc3\xa4lle och k\xc3\xb6ping\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r befolkningen i Vara vid den h\xc3\xa4r tiden \xc3\xb6kade v\xc3\xa4xte ocks\xc3\xa5 behovet av ordning och struktur i samh\xc3\xa4llet. Eftersom Vara vid den h\xc3\xa4r tiden var f\xc3\xb6r litet f\xc3\xb6r att bli k\xc3\xb6ping gavs ist\xc3\xa4llet \xc3\xa5r 1883 i ett kungligt brev r\xc3\xa4ttigheter f\xc3\xb6r Vara att bli ett municipalsamh\xc3\xa4lle. Att bli municipalsamh\xc3\xa4lle innebar sj\xc3\xa4lvbest\xc3\xa4mmande i vissa st\xc3\xb6rre fr\xc3\xa5gor som till exempel stadsplanering och brand- och h\xc3\xa4lsofr\xc3\xa5gor, och Varaborna blev s\xc3\xa5 tvungna att v\xc3\xa4lja en municipalstyrelse att besluta i dessa fr\xc3\xa5gor. Municipalstyrelsen fick s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom st\xc3\xb6rre ansvar \xc3\xa4n kommunstyrelsen, men man vet inte om de b\xc3\xa5da styrelserna senare slogs samman eller om de arbetade sida vid sida men med olika arbetsomr\xc3\xa5den. F\xc3\xb6rsta sammantr\xc3\xa4det f\xc3\xb6r municipalstyrelsen \xc3\xa4gde rum 18 april 1884 med apotekare Frithiof Lilja i spetsen. Lilja kom senare att bygga apoteket Lejonet som nu heter Kronans droghandel._NEWLINE_Municipalstyrelsen var viktig f\xc3\xb6r Varas tillv\xc3\xa4xt och struktur. De k\xc3\xb6pte till exempel upp \xc3\xa5kermark s\xc3\xa5 att samh\xc3\xa4llet kunde expandera. I byggnadsplanerna fr\xc3\xa5n de tidiga m\xc3\xb6tena st\xc3\xa5r det att kyrkog\xc3\xa5rden skulle f\xc3\xb6rstoras och snyggas upp med hj\xc3\xa4lp av plantering. Det st\xc3\xa5r \xc3\xa4ven hur marknadsplatsen f\xc3\xb6rstorades och flyttades och hur den ink\xc3\xb6pta marken noga m\xc3\xa4ttes, och nya kvarter och tomter byggdes upp. Gatorna b\xc3\xb6rjade byggas med r\xc3\xa4ta vinklar och f\xc3\xb6r att samh\xc3\xa4llet skulle f\xc3\xa5 bra struktur p\xc3\xa5 gatorna revs n\xc3\xa5gra gamla hus som stod i v\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r de nya gatorna och husen. _NEWLINE_Ett annat sk\xc3\xa4l till att riva hus var att minska brandrisken d\xc3\xa5 det ofta brann i Vara p\xc3\xa5 den tiden. Det uts\xc3\xa5gs \xc3\xa4ven tidigt en brandchef som fick befogenhet \xc3\xb6ver en brandk\xc3\xa5r och p\xc3\xa5 torget byggdes det ett spruthus. Brands\xc3\xa4kerhet var s\xc3\xa4rskilt viktigt d\xc3\xa5 de flesta husen var byggda av tr\xc3\xa4 och en brand d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kunde f\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande f\xc3\xb6ljder. _NEWLINE_Vara fick k\xc3\xb6pingsr\xc3\xa4ttigheter 1894 och d\xc3\xa4rmed m\xc3\xa5ste vissa stadgar s\xc3\xa5som brandstadga, h\xc3\xa4lsov\xc3\xa5rdsstadga och byggnadsstadga uppfyllas. N\xc3\xa4r Vara fick k\xc3\xb6pingsr\xc3\xa4ttigheter var handel fortfarande den fr\xc3\xa4msta n\xc3\xa4ringsgrenen och det fanns bl a postkontor, bageri, j\xc3\xa4rnhandel och ett par hotell. Det fanns \xc3\xa4ven urmakare, fotograf, l\xc3\xa4kare och smed. _NEWLINE_I Vara placerades ocks\xc3\xa5 ett av de nio lagerhus f\xc3\xb6r spannm\xc3\xa5l som byggdes i beredskapssyfte efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. Lagerhuset i Vara, ritat av Gunnar Asplund, \xc3\xa4r idag det enda av lagerhusen som fortfarande \xc3\xa4r i drift.\n_START_SECTION_\nAdministrativa tillh\xc3\xb6righeter\n_START_PARAGRAPH_\nVara var och \xc3\xa4r kyrkby i Vara socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Vara landskommun, d\xc3\xa4r Vara municipalsamh\xc3\xa4lle inr\xc3\xa4ttades 26 oktober 1883. 1894 bildades Vara k\xc3\xb6ping genom en utbrytning ur landskommunen av samh\xc3\xa4llet och kringomr\xc3\xa5de. Hela Vara landskommun uppgick 1936 i K\xc3\xb6pingskommunen som sedan ut\xc3\xb6kades ytterligre 1967 innan den 1971 uppgick i Vara kommun d\xc3\xa4r Vara sedan dess \xc3\xa4r centralort. _NEWLINE_I kyrkligt h\xc3\xa4nseende har orten h\xc3\xb6rt till Vara f\xc3\xb6rsamling, fr\xc3\xa5n 2018 i Varabygdens f\xc3\xb6rsamling._NEWLINE_Orten ingick till 1896 i Barne tingslag och d\xc3\xa4refter till 1971 i \xc3\x85se, Viste, Barne och Laske domsagas tingslag. Fr\xc3\xa5n 1971 till 2009 ingick Vara i Lidk\xc3\xb6pings domsaga och orten ing\xc3\xa5r sedan 2009 i Skaraborgs domsaga.\n_START_SECTION_\nEvenemang\n_START_PARAGRAPH_\nSedan 1985 firas i Vara Jordgubbens dag f\xc3\xb6rsta helgen efter midsommar med upptr\xc3\xa4danden, knallar och kr\xc3\xb6ning av Miss Jordgubbe.'