b'\n_START_ARTICLE_\nTecknade serier i informationssyfte\n_START_PARAGRAPH_\nTecknade serier i informationssyfte \xc3\xa4r tecknade serier inom anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den s\xc3\xa5som propaganda, reklam och information._NEWLINE_Tecknade serier framst\xc3\xa4lls till st\xc3\xb6rre delen som kommersiell underh\xc3\xa5llning och f\xc3\xb6rekommer d\xc3\xa5 i form av serietidningar, dagspresserier, album eller webbserier. Serier f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4ven i andra sammanhang som till exempel samh\xc3\xa4llsinformation, reklam etcetera. N\xc3\xa4r en myndighet snabbt vill n\xc3\xa5 ut med ett budskap \xc3\xa4r serier ett effektivt verktyg. Serier kan \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4ndas som l\xc3\xa4romedel. Prins Valiant f\xc3\xb6rekom till exempel i historieundervisningen p\xc3\xa5 amerikanska skolor. Serier har ocks\xc3\xa5 brukats i propagandasyfte. _NEWLINE_Tecknade serier som framst\xc3\xa4lls i informativt syfte kan delas in i flera olika kategorier, s\xc3\xa5som pedagogiska, upplysande eller instruktiva.\n_START_SECTION_\nPedagogiska serier\n_START_PARAGRAPH_\nPedagogiska serier b\xc3\xb6rjade produceras f\xc3\xb6rst efter andra v\xc3\xa4rldskriget. Deras roll var f\xc3\xb6r det mesta att upplysa om tekniska och vetenskapliga framsteg. Bakom dem stod organisationer, f\xc3\xb6retag och statliga myndigheter. Det dittills mest uppm\xc3\xa4rksammade informationsh\xc3\xa4ftet kom 1949 och hette Learn How Dagwood Splits The Atom. Avs\xc3\xa4ndaren var USA:s atomkommission. Den handlade om det fredliga bruket av atomenergin och tecknades bland annat av Blondies skapare Chic Young. Under namnet Dagobert spr\xc3\xa4nger atomen delades det ut gratis till skolor i Sverige. Tidningen banade v\xc3\xa4g f\xc3\xb6r fler informationsh\xc3\xa4ften med seriefigurer i huvudrollen som till exempel Kalle Anka och hjulet. Industrin kring pedagogiska serier v\xc3\xa4xte snabbt. 1952 gavs det ut 30 miljoner exemplar av pedagogiska serietidningar, s\xc3\xa5 kallade "educationals", i USA.\n_START_SECTION_\nUpplysningsserier\n_START_PARAGRAPH_\nUpplysningsserier tar upp sociala fr\xc3\xa5gor som till exempel narkotikamissbruk, psykisk sjukdom, preventivmedel etcetera. Uppmuntrade av framg\xc3\xa5ngen med Dagobert spr\xc3\xa4nger atomen tog New York State Department of Social Hygiene fram Blondie som socialkurator. Den behandlade problem i vardagsliv, \xc3\xa4ktenskap och uppfostran och gick ut i 1 miljon exemplar. \xc3\x84ven Spider-Man har engagerats i serietidningar g\xc3\xa4llande sociala fr\xc3\xa5gor. Ett specialnummer producerades 1984 i samarbete med National Committee to Prevent Child Abuse. Upplysningsserier kan \xc3\xa4ven ta upp andra \xc3\xa4mnen som till exempel naturkatastrofer eller informera om hur postv\xc3\xa4sendet fungerar. I USA samarbetar f\xc3\xb6rsvarsmyndigheten med stora serief\xc3\xb6rlag som Marvel Comics eller DC Comics n\xc3\xa4r de vill n\xc3\xa5 ut till en st\xc3\xb6rre grupp. I s\xc3\xa5dana serier kan myndigheten informera om till exempel risken med landminor. Under namnet America Supports You producerade Marvel Comics 1 miljon serietidningar med sina popul\xc3\xa4ra seriefigurer som delades ut gratis till arm\xc3\xa9personal och lokalbefolkning i Irak. Vissa av dessa serier riskerar att tangera gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r propaganda om de anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att popularisera en krigf\xc3\xb6ring.\n_START_SECTION_\nInstruktionsserier\n_START_PARAGRAPH_\nInstruktionsserier handlar om hur man utf\xc3\xb6r n\xc3\xa5got i praktiken. Det kan r\xc3\xb6ra sig om att snickra, laga mat, sticka och s\xc3\xa5 vidare. I Japan \xc3\xa4r dessa h\xc3\xa4ften med serier otroligt popul\xc3\xa4ra. Instruktionsserier anv\xc3\xa4nds ocks\xc3\xa5 som monteringsanvisning f\xc3\xb6r en m\xc3\xb6bel. F\xc3\xb6retag som exempelvis Ikea har egna avdelningar som enbart framst\xc3\xa4ller instruktionsserier. Instruktionsserier f\xc3\xb6rekommer p\xc3\xa5 flygplan f\xc3\xb6r att instruera om var n\xc3\xb6dutg\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gen eller hur man beter sig vid risk f\xc3\xb6r olycka. Informationsbroschyrer av detta slag \xc3\xa4r ofta inplastade. F\xc3\xb6retaget American Visuals Corporation grundades 1948 av Will Eisner f\xc3\xb6r att producera informativa serier i olika sammanhang. Eisner ans\xc3\xa5g att serier hade fler anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den \xc3\xa4n de rent underh\xc3\xa5llande. 1951 startade han P.S. Magazine som \xc3\xa4r en milit\xc3\xa4r instruktionsbroschyr som l\xc3\xa4r soldaterna hur de ska ta hand om sitt materiel. Numer tecknas den av serietecknaren Joe Kubert.\n_START_SECTION_\nPropagandaserier\n_START_PARAGRAPH_\nPropagandaserier eller politiska serier var ovanliga innan andra v\xc3\xa4rldskriget. Serieproducenterna ville att serierna skulle vara neutrala som m\xc3\xb6jligt s\xc3\xa5 att de kunde s\xc3\xa4ljas utomlands utan att f\xc3\xa5 kritik. Under andra v\xc3\xa4rldskriget v\xc3\xa4rvades dock seriefigurer som Kalle Anka och Superman i ett \xc3\xb6ppet krig mot nazism och fascism. Bland annat spr\xc3\xa4ngde Superman Atlantvallen l\xc3\xa5ngt innan de allierade gjorde det. D\xc3\xa4refter blev politiska serier vanligare. Politiska serier g\xc3\xb6rs ofta p\xc3\xa5 best\xc3\xa4llning av politiska partier eller av ett lands regering. 1948 producerades ett propagandah\xc3\xa4fte som f\xc3\xb6rklarade vilken utm\xc3\xa4rkt presidentkandidat Harry S. Truman var. Miljontals exemplar delades ut och Truman vann en jordskredsseger. Amerikanska utrikesdepartementet hakade p\xc3\xa5 v\xc3\xa5gen. 1951 spred UD femton miljoner exemplar av diverse propagandaserier i Asien, Afrika och Sydeuropa. \xc3\x84ven andra l\xc3\xa4nder \xc3\xa4n USA har anv\xc3\xa4nt politiska serier. Regeringschefen Mobutu i Zaire l\xc3\xa4t 1977 framst\xc3\xa4lla en serietidning som ber\xc3\xa4ttade om dennes liv och visade Mobutus fantastiska ledarskap.\n_START_SECTION_\nReklamserier\n_START_PARAGRAPH_\nReklamserier anv\xc3\xa4nds n\xc3\xa4r enskilda f\xc3\xb6retag lanserar sina produkter. P\xc3\xa5 50-talet var reklamserier f\xc3\xb6r tandkr\xc3\xa4msprodukter vanligast p\xc3\xa5 marknaden. K\xc3\xa4nda seriefigurer som Superman, Casper the friendly ghost har anv\xc3\xa4nts flitigt p\xc3\xa5 licens f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4lja in en produkt. Men det \xc3\xa4r inte bara seriefigurer som s\xc3\xa4ljer varor, det kan ocks\xc3\xa5 r\xc3\xb6ra sig om att anv\xc3\xa4nda en serietecknares stil f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4ttare s\xc3\xa4lja in en produkt. N\xc3\xb6jesf\xc3\xa4ltet Gr\xc3\xb6na Lund har i annonssammanhang anv\xc3\xa4nt sig av ett serieliknande maner f\xc3\xb6r att visa hur sp\xc3\xa4nnande deras \xc3\xa5kattraktioner \xc3\xa4r. Filmindustrin anv\xc3\xa4nder sig ocks\xc3\xa5 av serier till sina annonser n\xc3\xa4r det passar. N\xc3\xa4r filmen Snakes on a Plane skulle s\xc3\xa4ljas till en publik anv\xc3\xa4ndes p\xc3\xa5 ett kongenialt s\xc3\xa4tt ett maner som p\xc3\xa5minde om s\xc3\xa4kerhetsinstruktioner p\xc3\xa5 flygplan. P\xc3\xa5 det viset fick man p\xc3\xa5 k\xc3\xb6pet in fler sp\xc3\xa4nnande situationer fr\xc3\xa5n filmen \xc3\xa4n om man som i vanliga filmannonser bara anv\xc3\xa4nt en enda stor enskild bild.'