b'\n_START_ARTICLE_\nNikolaj Kostomarov\n_START_PARAGRAPH_\nNikolaj Ivanovitj Kostomarov (ryska: \xd0\x9d\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb9 \xd0\x98\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9a\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2, ukrainska: \xd0\x9c\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb0 \xd0\x86\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9a\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2), f\xc3\xb6dd 16 maj (gamla stilen: 4 maj) 1817 i Jurasovka, guvernementet Voronezj, d\xc3\xb6d 19 april (gamla stilen: 7 april) 1885 i Sankt Petersburg, var en rysk-ukrainsk vitter och historisk f\xc3\xb6rfattare._NEWLINE_Kostomarov avlade 1840 magisterexamen i historia i Charkov och disputerade Om unionen (den polsk-litauiska av 1569). Disputationen godk\xc3\xa4ndes av fakulteten, men ogillades av ministeriet, 1843 f\xc3\xb6rsvarade han f\xc3\xb6r magistergraden en ny avhandling, Om den ryska folkpoesins historiska betydelse, var sedan n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r bosatt i Volynien, sysselsatt med etnografiska unders\xc3\xb6kningar och lokalstudier till sitt arbete om Bohdan Chmelnytskyj._NEWLINE_Redan k\xc3\xa4nd s\xc3\xa5som vitter och vetenskaplig f\xc3\xb6rfattare, blev Kostomarov 1846 docent i rysk historia i Kiev, men anklagades redan samma \xc3\xa5r utan grund j\xc3\xa4mte skalden Taras Sjevtjenko, p\xc3\xa5 angivelse av en student, f\xc3\xb6r delaktighet i ett hemligt politiskt s\xc3\xa4llskap ("Kirills och Metodii s\xc3\xa4llskap"). Han satt ett \xc3\xa5r i Peter-Paulf\xc3\xa4stningen och levde till 1856 som f\xc3\xb6rvisad i Saratov. Vad som kunde l\xc3\xa4ggas dem till last var blott, att de, under inflytande av tidens romantik, sv\xc3\xa4rmade f\xc3\xb6r "folket" och f\xc3\xb6r slavernas f\xc3\xb6rbr\xc3\xb6dring och v\xc3\xa4rldsmission, med en s\xc3\xa4rskild f\xc3\xb6rk\xc3\xa4rlek f\xc3\xb6r ukrainarna._NEWLINE_I den ukrainska litteraturhistorien r\xc3\xa4knas Kostomatov, Sjevtjenko och Pantelejmon Kulisj som huvudm\xc3\xa4n f\xc3\xb6r "den ukrainska slavofilismen". Ukrainarna utg\xc3\xb6r enligt sin mening en s\xc3\xa4rskild slavisk nationalitet, och deras ideal var en slavisk f\xc3\xb6rbundsstat under ryskt beskydd. Gentemot de ryska slavofilerna och panslavisterna, vilkas l\xc3\xa4ra och str\xc3\xa4van snarare kunna betecknas som panrussism, betonar Kostomarov, \xc3\xa4ven i sina historiska arbeten, en nationell skillnaden mellan ryssar och ukrainare, v\xc3\xa4ljer med f\xc3\xb6rk\xc3\xa4rlek \xc3\xa4mnen ur Sydrysslands historia, behandlar visserligen ocks\xc3\xa5 (stor-) ryska och allm\xc3\xa4nryska tilldragelser och personligheter, men ser \xc3\xa4ven dem i en egen dager (ur "federalistisk" synpunkt) och polemiserar \xc3\xa5 ena sidan med ryssarna, \xc3\xa5 den andra med polackerna. Som antinormannist (motst\xc3\xa5ndare till teorin om varjagernas skandinaviska h\xc3\xa4rkomst) disputerade han offentligt med Michail Pogodin, p\xc3\xa5 utmaning av denne, i Sankt Petersburg, 1860._NEWLINE_Kostomarov var sin tids mest l\xc3\xa4sta ryska historiker. Hans vittra arbeten p\xc3\xa5 ukrainska samlades under titeln Zbirnik tvoriv Jeremii Galki (1875; han skrev till en b\xc3\xb6rjan under pseudonymen "Jeremias Galka"). Denna samling inneh\xc3\xa5ller utom lyriska dikter dramerna Sava Tjalyj (1838) och Perejaslavska nitj (1841), b\xc3\xa5da med historiska \xc3\xa4mnen fr\xc3\xa5n kosacklivet, samt under titeln Zagadka (G\xc3\xa5tan) dramatiska scener ur folklivet, tecknade p\xc3\xa5 sagans grund._NEWLINE_Kostomarov \xc3\xb6versatte till ukrainska George Gordon Byrons "Hebreiska melodier" (1840) samt stycken av \xc3\xa4ldre och nyare slaviska skalder. En samling lyriska dikter av honom utkom redan 1840 under titeln Ukrainska ballader. Fr\xc3\xa5n kosacklivet (1600-talet) tog han \xc3\xa4mnet till Tjernigovka (1881). P\xc3\xa5 ryska skrev han tragedin Kremutius Kordus samt ett par historiska ber\xc3\xa4ttelser Sonen och Kudejar._NEWLINE_Av Kostomarovs m\xc3\xa5nga historiska (och historisk-polemiska) uppsatser och skrifter har en del utkommit f\xc3\xb6rst i tidskrifter. De viktigaste \xc3\xa4r De ukrainska kosackernas kamp med Polen f\xc3\xb6re Chmelnytskyj (1856), Bohdan Chmelnytskyj (1857; fj\xc3\xa4rde upplagan 1883), hans huvudarbete, \xc3\x96versikt av storryska folkens husliga liv och seder under 16:e och 17:e \xc3\xa5rhundradena (1859), Rysslands ursprung (1859), Livl\xc3\xa4ndska kriget (1864), S\xc3\xb6dra Ryssland i slutet av 16:e \xc3\xa5rhundradet (1865), Ofredstiden (b\xc3\xb6rjan av 1600-talet; tre delar, 1866), Den sydryska folkdiktens historiska betydelse (1872), Mazepa (1882; i tidskriften "Russkaja Misl"; \xc3\xb6versatt i sammandrag i svensk "Historisk tidskrift", 1883)._NEWLINE_En del av dessa avhandlingar j\xc3\xa4mte nya f\xc3\xb6renade Kostomarov under titeln Istoritjeskija monografii i izsljedovanija (12 delar, 1863 ff.). I denna samling ing\xc3\xa5r \xc3\xa4ven de mest betydande av hans uppsatser i den sydryska tidskriften "Osnova" (1861-62), i vilken han och Kulisj skrev det mesta. Nya \xc3\xa4r i samlingen bland annat avhandlingarna om Kulikovska slaget, Den litauiska folkpoesin, Novgorods, Pskovs och Vjatkas \xc3\xa4ldsta historia samt Raskolnikerna._NEWLINE_\xc3\x85r 1873 b\xc3\xb6rjade Kostomarov utge Russkaja istorija v zjizn\xc3\xa9opisanijach (Rysslands historia i biografier. Hans biografier \xc3\xb6ver Alexander Nevskij och Ivan den store \xc3\xb6versattes till svenska, 1882). Han redigerade dessutom f\xc3\xb6r Arkeografiska kommissionen 11 band historiska Handlingar r\xc3\xb6rande s\xc3\xb6dra och v\xc3\xa4stra Ryssland (1863 ff.) samt Gamla minnesm\xc3\xa4rken av rysk litteratur (1861-62). Hans sj\xc3\xa4lvbiografi med bibliografi utgavs 1891 under titeln Literaturnoje nasledije.'