b'\n_START_ARTICLE_\nKartprojektion\n_START_PARAGRAPH_\nEn kartprojektion \xc3\xa4r en matematisk avbildning av den kr\xc3\xb6kta jordytan p\xc3\xa5 en plan karta. Eftersom man inte kan avbilda en kr\xc3\xb6kt yta p\xc3\xa5 en plan blir det alltid olika avbildningsfel. P\xc3\xa5 grund av att olika kartprojektioner har olika egenskaper m\xc3\xa5ste man anpassa valet av projektion efter kartans anv\xc3\xa4ndning.\n_START_SECTION_\nTyper av projektioner\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns tre grundl\xc3\xa4ggande typer av projektioner, efter hur kartans plana yta n\xc3\xa5got f\xc3\xb6renklat \xc3\xa4r kr\xc3\xb6kt runt jorden: Asimutala, koniska och cylindriska projektioner. Ut\xc3\xb6ver dem finns det \xc3\xa4ven andra, mer eller mindre fantasifulla, projektioner som ibland kallas konventionella projektioner.\n_START_SECTION_\nAsimutala projektioner\n_START_PARAGRAPH_\nAsimutala projektioner inneb\xc3\xa4r att kartan \xc3\xa4r platt och ligger an mot jorden i endast en punkt. Namnet kommer av att fr\xc3\xa5n den punkt som ligger an mot jordytan blir azimuten, kompassriktningen, till en annan punkt p\xc3\xa5 jordytan korrekt i avbildningen. De anv\xc3\xa4nds d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r av till exempel radioamat\xc3\xb6rer n\xc3\xa4r de skall rikta in radioantenner f\xc3\xb6r att ta kontakt med andra radioamat\xc3\xb6rer p\xc3\xa5 l\xc3\xa5nga avst\xc3\xa5nd.\n_START_SECTION_\nKoniska projektioner\n_START_PARAGRAPH_\nKoniska projektioner inneb\xc3\xa4r att kartans yta \xc3\xa4dadadadadadadar hoprullad till en kon som ligger an mot jorden. Ofta anv\xc3\xa4nds de f\xc3\xb6r att avbilda st\xc3\xb6rre, p\xc3\xa5 bredden l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckta, omr\xc3\xa5den.\n_START_SECTION_\nCylindriska projektioner\n_START_PARAGRAPH_\nCylindriska projektioner, eller cylinderprojektioner inneb\xc3\xa4r att kartans yta \xc3\xa4r hoprullad till en cylinder som ligger runt om jorden.\n_START_SECTION_\nProjektionernas vridning\n_START_PARAGRAPH_\nDe olika projektionerna kan \xc3\xa4ven delas in efter hur de \xc3\xa4r vridna i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande jorden.\n_START_SECTION_\nNormala projektioner\n_START_PARAGRAPH_\nEn normal projektion \xc3\xa4r en cylindrisk projektion som \xc3\xa4r lindad runt ekvatorn, en konisk projektion vars spets polaxeln g\xc3\xa5r igenom eller en asimutal projektion som ligger an mot nordpolen.\n_START_SECTION_\nTransversala projektioner\n_START_PARAGRAPH_\nEn transversal projektion \xc3\xa4r en cylindrisk projektion som i st\xc3\xa4llet \xc3\xa4r lindad runt en meridian, en linje som g\xc3\xa5r l\xc3\xa4ngs jordens yta mellan Nord- och Sydpolen. En mycket vanligt f\xc3\xb6rekommande transversal projektion \xc3\xa4r den transversala Mercatorprojektionen, som till exempel anv\xc3\xa4nds p\xc3\xa5 Lantm\xc3\xa4teriets allm\xc3\xa4nna kartor.\n_START_SECTION_\nSnedaxliga projektioner\n_START_PARAGRAPH_\nEn snedaxlig projektion \xc3\xa4r en av de tre grundl\xc3\xa4ggande projektionerna som ligger an mot jorden p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got annat s\xc3\xa4tt. Snedaxliga projektioner anv\xc3\xa4nds till exempel med asimutala projektioner f\xc3\xb6r att avbilda kompassriktningar till punkter l\xc3\xa5ngt bort. De kan \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att avbilda l\xc3\xa5ngsmala omr\xc3\xa5den som vare sig \xc3\xa4r parallella med ekvatorn eller en meridian. Tv\xc3\xa5 exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana \xc3\xa4r de projektioner som anv\xc3\xa4nts i Schweiz och Tjeckoslovakien.\n_START_SECTION_\nJordens yta\n_START_PARAGRAPH_\nBeroende p\xc3\xa5 kartans t\xc3\xa4nkta anv\xc3\xa4ndning kan man utg\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 typer av jordytor. Den ena \xc3\xa4r en sf\xc3\xa4risk yta p\xc3\xa5 ett helt runt klot. Den andra, som oftast anv\xc3\xa4nds, \xc3\xa4r ytan p\xc3\xa5 en ellipsoid som kan s\xc3\xa4gas vara ett klot som \xc3\xa4r n\xc3\xa5got tillplattat. Eftersom en ellipsoid har en form som b\xc3\xa4ttre \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmer med jordens form blir kartorna mer noggranna om man utg\xc3\xa5r ifr\xc3\xa5n en s\xc3\xa5dan.\n_START_SECTION_\nProjektionernas egenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nValet av projektion g\xc3\xb6r att kartan f\xc3\xa5r vissa egenskaper som p\xc3\xa5verkar hur jorden avbildas. Man brukar vanligen dela in dem i vinkelriktighet, ytriktighet och l\xc3\xa4ngdriktighet.\n_START_SECTION_\nVinkelriktighet\n_START_PARAGRAPH_\nVinkelriktighet eller formriktighet inneb\xc3\xa4r att en vinkel fr\xc3\xa5n en punkt p\xc3\xa5 jordytan blir densamma p\xc3\xa5 kartan. Det inneb\xc3\xa4r tyv\xc3\xa4rr inte att vinkeln p\xc3\xa5 en r\xc3\xa4t linje mellan tv\xc3\xa5 punkter p\xc3\xa5 jordytan f\xc3\xa5r samma vinkel n\xc3\xa4r den avbildas p\xc3\xa5 kartan. P\xc3\xa5 en vinkel- eller formriktig karta f\xc3\xa5r en mycket liten figur \xc3\xa4ven samma f\xc3\xb6rstoring i alla riktningar och d\xc3\xa4rmed samma form. En s\xc3\xa5dan karta kallas konform. En karta kan inte vara b\xc3\xa5de vinkelriktig och ytriktig.\n_START_SECTION_\nYtriktighet\n_START_PARAGRAPH_\nYtriktighet inneb\xc3\xa4r att en figur beh\xc3\xa5ller samma yta eller area p\xc3\xa5 kartan som den hade p\xc3\xa5 jordens yta, oavsett storlek. En karta kan inte vara b\xc3\xa5de vinkelriktig och ytriktig.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4ngdriktighet\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4ngdriktighet inneb\xc3\xa4r att avst\xc3\xa5ndet mellan tv\xc3\xa5 punkter \xc3\xa4r detsamma i kartans avbildning som p\xc3\xa5 jordytan. Det \xc3\xa4r en egenskap som bara finns l\xc3\xa4ngs en linje, till exempel l\xc3\xa4ngs en meridian eller en parallell.'