b'\n_START_ARTICLE_\nNikolaj I av Ryssland\n_START_SECTION_\nRegimens inledning och karakt\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nNikolaj var son till Paul I av Ryssland, han tog \xc3\xb6ver posten efter att brodern Alexander I d\xc3\xb6tt, och n\xc3\xa4ste bror i ordningen, Konstantin, avsagt sig kronan. Saken blev dock inte odramatisk d\xc3\xa5 en grupp konspirerande adelsm\xc3\xa4n ville f\xc3\xa5 den blivande tsaren att skriva under deras villkor, n\xc3\xa5got som skulle inneb\xc3\xa4ra en kraftig reducering av tsarens makt. Som det s\xc3\xa5g ut hade tsaren oinskr\xc3\xa4nkt makt \xc3\xb6ver imperiet, och i den liberala andan som r\xc3\xa5dde i v\xc3\xa4rlden ville man f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndra detta._NEWLINE_H\xc3\xa4ndelsen kom att kallas dekabristupproret, d\xc3\xa5 det \xc3\xa4r ryskans ord f\xc3\xb6r december efter m\xc3\xa5naden d\xc3\xa5 det skedde. Det slogs ned p\xc3\xa5 ett blodigt och best\xc3\xa4mt s\xc3\xa4tt. H\xc3\xa4ndelserna fick ett avg\xc3\xb6rande inflytande p\xc3\xa5 hela Nikolajs styre. Han kom att inta fientlig inst\xc3\xa4llning mot alla frihetsr\xc3\xb6relser och kom att framst\xc3\xa5 som konservatismens f\xc3\xb6rk\xc3\xa4mpe i Europa. Av misstro mot den ryska adeln avl\xc3\xa4gsnade han i m\xc3\xb6jligaste m\xc3\xa5n dessa fr\xc3\xa5n \xc3\xa4mbetena och grundade i st\xc3\xa4llet en fr\xc3\xa5n borgerskapet rekryterad \xc3\xa4mbetsmannak\xc3\xa5r, med vars hj\xc3\xa4lp han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte arbeta f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring inom r\xc3\xa4ttsv\xc3\xa4sen, administration och finanser. Nikolaj var f\xc3\xb6r b\xc3\xb6rjan ensidigt milit\xc3\xa4rt utbildad, men s\xc3\xb6kte f\xc3\xb6r att kunna driva sina reformer fram\xc3\xa5t att fylla luckorna i sitt vetande. Samtidigt som han var framstegsv\xc3\xa4nlig, f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte han skydda landet mot allt v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndskt inflytande vilket kom att h\xc3\xa4mma utvecklingen._NEWLINE_Han vurmade mycket f\xc3\xb6r milit\xc3\xa4ra parader, precis som sin far Paul I. Han hade \xc3\xa4ven \xc3\xa4rvt fler man\xc3\xa9r av denne despot: knutpiskan var ett redskap som delvis anv\xc3\xa4ndes flitigt under Nikolajs regim, f\xc3\xb6r att sedan ers\xc3\xa4ttas av en annan pisksort med tre sn\xc3\xa4rtar kallad pletj. Den bestraffningssort han sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6redrog var gatloppet, han brukade ibland "ben\xc3\xa5da" d\xc3\xb6dsd\xc3\xb6mda och ist\xc3\xa4llet tilldela dem "12 tusen sp\xc3\xb6n", vilket allts\xc3\xa5 inte var n\xc3\xa5gon ben\xc3\xa5dning._NEWLINE_Under l\xc3\xa5ng tid var Nikolaj utrikespolitiskt framg\xc3\xa5ngsrik. I ett krig mot Persien 1826-28 er\xc3\xb6vrades provinserna Erivan och Nachitsjevan. 1826 hade Osmanska riket lovat att r\xc3\xa4tta sig efter Rysslands \xc3\xb6nskem\xc3\xa5l, men i den grekiska fr\xc3\xa5gan negligerade Nikolaj av utrikespolitiska sk\xc3\xa4l sina absolutistiska principer och st\xc3\xb6dde grekernas frihetskamp. I freden i Adrianopel 1829 gjorde han betydande landvinningar, bland annat i Mindre Asien.\n_START_SECTION_\nDet intellektuella livet\n_START_PARAGRAPH_\nNikolaj utvecklade polisv\xc3\xa4sendet s\xc3\xa5 att det kunde anv\xc3\xa4ndas s\xc3\xa5 effektivt som m\xc3\xb6jligt mot de "inre fienderna". Allt under den benh\xc3\xa5rde generalen Alexander von Benckendorffs ledning; Nikolaj var mycket n\xc3\xb6jd med honom vad g\xc3\xa4llde jakten p\xc3\xa5 politiska motst\xc3\xa5ndare. Namnet p\xc3\xa5 denna nya personliga s\xc3\xa4kerhetspolis blev "tredje avdelningen". Oppositionen mot autokratin i allm\xc3\xa4nhet och Nikolaj i synnerhet fanns framf\xc3\xb6r allt p\xc3\xa5 universiteten, detta visste han om. Man s\xc3\xa5g till att f\xc3\xa4rre togs in till universiteten, men de beh\xc3\xb6vdes f\xc3\xb6r att utbilda folk som staten kunde ha i sin tj\xc3\xa4nst. Och f\xc3\xb6r detta \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l kr\xc3\xa4vdes egentligen ocks\xc3\xa5 en viss frihet att tala, skriva och t\xc3\xa4nka. Med detta var det inte mycket under Nikolajs tid, s\xc3\xa4rskilt inte efter revolutionerna i Europa 1830 och 1848. Detta \xc3\xa4ndrades till viss del under hans son Alexander II, men denne fick paradoxalt nog betala mer f\xc3\xb6r sin reformvillighet och ist\xc3\xa4llet exploderade universiteten i trots under hans tid. Under Nikolaj var censuren oerh\xc3\xb6rt kraftig och censorerna \xc3\xa4ndrade i allt (i historieskrivningen m\xc3\xb6rdades aldrig de romerska kejsarna, de bara avled, ordet republik var bannlyst och man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte st\xc3\xa4ndigt f\xc3\xa5 studenter som tagit examen att arbeta inom staten ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r det "slippriga journalistyrket"). V\xc3\xa4rst var f\xc3\xb6rtrycket under hans sista "sju sv\xc3\xa5ra \xc3\xa5r" (\xd0\xbc\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x87\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb5, 1848\xe2\x80\x931855) vid makten._NEWLINE_Just under denna tid b\xc3\xb6rjade ett antal ryska f\xc3\xb6rfattare som kom att bli n\xc3\xa5gra av historiens mest k\xc3\xa4nda att verka; dessa f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljdes av regimen emellan\xc3\xa5t, beroende p\xc3\xa5 vad som skrevs. M\xc3\xa5nga av dem gick i perioder i landsflykt. Det s\xc3\xa4gs att St. Petersburgs f\xc3\xa4ngelsekommendant brukade st\xc3\xb6ta p\xc3\xa5 tidens ledande kritiker p\xc3\xa5 gatan d\xc3\xa5 och d\xc3\xa5, Vissarion Belinskij, och han h\xc3\xa4lsade honom d\xc3\xa5 med orden "N\xc3\xa5 Vissarion, n\xc3\xa4r kommer ni egentligen till oss? Vi har en cell st\xc3\xa5ende f\xc3\xb6r er r\xc3\xa4kning"._NEWLINE_I det alltmer isolerade Ryssland som Nikolaj styrde r\xc3\xa5dde en mix av intellektuell f\xc3\xb6delse bland vissa kretsar, totalt m\xc3\xb6rker och mis\xc3\xa4r bland andra samt en enda stor f\xc3\xb6rvirring n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde fr\xc3\xa5gan vad Ryssland egentligen var. Tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4ger utvecklades d\xc3\xa4r de b\xc3\xa5da p\xc3\xa5 ytan skilde sig fr\xc3\xa5n varandra men egentligen delade de m\xc3\xa5nga \xc3\xa5sikter. Det var slavofilerna och v\xc3\xa4stv\xc3\xa4nnerna; de f\xc3\xb6rra tryckte p\xc3\xa5 Rysslands gamla traditioner och p\xc3\xa5 arvet fr\xc3\xa5n det Bysantinska riket som vilade p\xc3\xa5 Ryssland som ortodoxins f\xc3\xb6rsvarare. Den gamla visionen om Moskva som det tredje Rom \xc3\xa5terupptogs delvis hos dem. Nikolaj f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d de l\xc3\xa5nga sk\xc3\xa4gg och gammalryska kl\xc3\xa4der som bland andra slavofilerna anv\xc3\xa4nde eftersom de enligt honom p\xc3\xa5minde om farliga teser och demokratiska principer fr\xc3\xa5n det forna Ryssland. V\xc3\xa4stv\xc3\xa4nnerna \xc3\xa5 sin sida pekade p\xc3\xa5 allt som var fel i Ryssland och buntade ihop de v\xc3\xa4stliga l\xc3\xa4nderna till en enda massa d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llde sig en mer eller mindre sorgl\xc3\xb6s plats i sina fantasier. Egentligen delade de b\xc3\xa5da grupperna m\xc3\xa5nga \xc3\xa5sikter, b\xc3\xa5da f\xc3\xb6raktade livegenskapen och var bekymrade \xc3\xb6ver den klyfta som fanns mellan landets elit och folket. I fr\xc3\xa5nvaro av n\xc3\xa5got som helst inhemskt forum d\xc3\xa4r man kunde debattera samh\xc3\xa4llsfr\xc3\xa5gor kom vissa diskussioner att f\xc3\xb6ras i sm\xc3\xa5 diskussionscirklar och framf\xc3\xb6r allt i form av hetsiga flygblad som spreds._NEWLINE_B\xc3\xa5de Nikolaj Gogol och Fjodor Dostojevskij brukar r\xc3\xa4knas till slavofilerna medan Alexander Herzen kan s\xc3\xa4gas vara v\xc3\xa4stv\xc3\xa4n. I ett infall av v\xc3\xa4lvilja hade Nikolaj sl\xc3\xa4ppt igenom Gogols pj\xc3\xa4s "Revisorn" som var en satir \xc3\xb6ver Nikolajs egna \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n. Den handlar om en man som \xc3\xa5ker ut p\xc3\xa5 landsbygden och utger sig f\xc3\xb6r att vara revisor och d\xc3\xa4r avkr\xc3\xa4ver de r\xc3\xa4dda b\xc3\xb6nderna en rad materiella f\xc3\xb6rdelar. Nikolaj, som s\xc3\xa5g premi\xc3\xa4ren p\xc3\xa5 Alexandrateatern, ska ha haft hj\xc3\xa4rtligt roligt.\n_START_SECTION_\nKrisen i Polen\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5got som Nikolaj var synnerligen f\xc3\xb6rskr\xc3\xa4ckt \xc3\xb6ver var de liberala id\xc3\xa9er som uppstod \xc3\xb6verallt. V\xc3\xa4rlden efter franska revolutionen var en helt annan \xc3\xa4n den varit f\xc3\xb6re; Ryssland hade i Napoleon I:s framfart blivit djupt chockerade precis som alla andra, och kampen p\xc3\xa5 liv och d\xc3\xb6d hade slutligen vunnits. Men det g\xc3\xa4llde att vara p\xc3\xa5 sin vakt f\xc3\xb6r att bevara ordningen som den var, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r s\xc3\xa5g Nikolaj allt som hade med republikanism och liberalism som livsfarligt och det m\xc3\xa5ste stampas ut till varje pris. Han s\xc3\xa5g inte dekabristupproret som en desperat reaktion fr\xc3\xa5n ett undertryckt civilt samh\xc3\xa4lle, utan som en konspiration som omfattade hela Europa och syftade till att st\xc3\xb6rta den legitima monarkin samt alla moraliska och religi\xc3\xb6sa principer tillsammans med den. Det var ur det perspektivet Nikolajs handlande mot Polen 1831 ska ses._NEWLINE_I Paris hade 1830 \xc3\xa5ter en revolution brutit ut, den s\xc3\xa5 kallade Julirevolutionen, den hade spridit sig likt ringar p\xc3\xa5 vattnet till \xc3\xb6vriga Europa och s\xc3\xa5 n\xc3\xa5tt Polen, vilket till st\xc3\xb6rsta delen var underst\xc3\xa4llt Ryssland \xc3\xa4ven om landet ifr\xc3\xa5ga hade t\xc3\xa4mligen fri st\xc3\xa4llning. Men man var inte n\xc3\xb6jd med situationen utan kr\xc3\xa4vde total sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet, precis som m\xc3\xa5nga andra gjorde vid den h\xc3\xa4r tiden. Nikolaj var f\xc3\xb6ga medg\xc3\xb6rlig: han s\xc3\xa4nde in trupper som krossade polackernas frihetskamp och d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6rsvann varje sp\xc3\xa5r av sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. Summariska d\xc3\xb6dsdomar, tortyr och f\xc3\xb6rvisning till Sibirien f\xc3\xb6ljde. Landet st\xc3\xa4lldes under tsar Nikolajs direkta \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet "f\xc3\xb6r evigt", man kr\xc3\xa4vde att \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n skulle tala flytande ryska och att gator, hus och s\xc3\xa5 vidare f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med ryska namn._NEWLINE_Efter att ha kuvad Polen hj\xc3\xa4lpte Nikolaj 1832 sultanen av Osmanska riket genom att 1832 s\xc3\xa4nda ryska trupper till Egypten f\xc3\xb6r att sl\xc3\xa5 ned Muhammed Ali av Egyptens uppror. 1848 Ockuperade han de upproriska Donaufurstend\xc3\xb6mena och hj\xc3\xa4lpte till att sl\xc3\xa5 ned frihetsr\xc3\xb6relsen i Ungern.\n_START_SECTION_\nDen ryska arm\xc3\xa9n och livegenskapen\n_START_PARAGRAPH_\nNikolaj hade sj\xc3\xa4lv som 18-\xc3\xa5ring deltagit p\xc3\xa5 paraden l\xc3\xa4ngs Champs-Elys\xc3\xa9es i Paris d\xc3\xa5 de allierade firade sin triumf \xc3\xb6ver Napoleons Frankrike. B\xc3\xa5de engelsm\xc3\xa4n, preussare och \xc3\xb6sterrikare visste att de hade ryssarna att tacka f\xc3\xb6r mycket d\xc3\xa5 deras bidrag till segern var ov\xc3\xa4rderligt. Men sedan dess hade arm\xc3\xa9n f\xc3\xb6rfallit och blivit omodern, detta mycket till f\xc3\xb6ljd av Nikolajs eget styre. Isoleringen av landet f\xc3\xb6r att skydda sig mot farliga id\xc3\xa9er medf\xc3\xb6rde inte bara att politiska id\xc3\xa9er hindrades utan ocks\xc3\xa5 att den industriella revolutionens budskap i princip inte fick n\xc3\xa5got som helst f\xc3\xa4ste i Ryssland._NEWLINE_V\xc3\xa4rre var att \xc3\xa4ven om den f\xc3\xa5tt det hade det blivit sv\xc3\xa5rt att komma ifatt: problemet var livegenskapen. Efter Nikolajs tid och efter Krimkriget, som fullst\xc3\xa4ndigt uppenbarade alla brister, blev det fullst\xc3\xa4ndigt n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att g\xc3\xb6ra n\xc3\xa5got \xc3\xa5t saken. En milit\xc3\xa4r reformator p\xc3\xa5pekade att varje g\xc3\xa5ng en livegen blev soldat befriades denne fr\xc3\xa5n livegenskapen och allts\xc3\xa5 kunde man inte, utan att hela den sociala ordningen kom i gungning, l\xc3\xa5ta alla de m\xc3\xa4n man beh\xc3\xb6vde g\xc3\xb6ra milit\xc3\xa4rtj\xc3\xa4nst. Rekryteringssystemet, skattesystemet, utbildningen och r\xc3\xa4ttssystemet gick helt enkelt inte att reformera p\xc3\xa5 ett tillr\xc3\xa4ckligt s\xc3\xa4tt eftersom det f\xc3\xb6rutsatte livegenskapens avskaffande. Slavofiler och v\xc3\xa4stv\xc3\xa4nner var r\xc3\xb6rande eniga om att detta var Rysslands stora akillesh\xc3\xa4l i utvecklingsstr\xc3\xa4vandet j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med Europa; en av v\xc3\xa4stv\xc3\xa4nnerna j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde det med ett sprintlopp d\xc3\xa4r den ena \xc3\xa4r bunden till h\xc3\xa4nder och f\xc3\xb6tter och den andre inte \xc3\xa4r det. Dessutom var faktiskt ocks\xc3\xa5 de flesta av tsarerna motst\xc3\xa5ndare till livegenskapen._NEWLINE_B\xc3\xa5de Katarina den stora, Alexander I och \xc3\xa4ven Nikolaj I ville helst av allt bli av med detta ok som gjorde att Ryssland kom s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt efter ekonomiskt. Men ingen av dem f\xc3\xb6rekom sig att helt ta bort den, eftersom mycket starka krafter bland adeln kr\xc3\xa4vde att den bestod, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r n\xc3\xb6jde man sig som mest med att reformera den gradvis. Nikolaj sade: "Det r\xc3\xa5der ingen tvekan om att livegenskapen i dess nuvarande form \xc3\xa4r en olycka, uppenbar f\xc3\xb6r alla, men att g\xc3\xb6ra n\xc3\xa5got \xc3\xa5t den nu skulle naturligtvis vara \xc3\xa4n en mer f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande olycka."_NEWLINE_Det saknades s\xc3\xa5ledes n\xc3\xa5gra som helst moderna vapen och underh\xc3\xa5llet inom det ryska milit\xc3\xa4ren, som alltid varit mycket d\xc3\xa5ligt, var nu uselt. Kolera och hungersn\xc3\xb6d h\xc3\xa4rjade bland trupperna, och detta i fredstid. Den blivande krigsministern skrev om Ryssland: "P\xc3\xa5 papperet var vi fullt utrustade men vid f\xc3\xb6rsta milit\xc3\xa4ra handling blottades den f\xc3\xb6rf\xc3\xa4rliga bristen i allt. Allt passade f\xc3\xb6r paraden, men var odugligt i krig."_NEWLINE_Sanningen var att den ryska arm\xc3\xa9n, som under 1700-talet trots d\xc3\xa5ligt underh\xc3\xa5ll fr\xc3\xa5n statligt h\xc3\xa5ll betraktats som en av v\xc3\xa4rldens b\xc3\xa4sta arm\xc3\xa9er och som n\xc3\xa5tt sin kulmen efter 1812, nu hade hamnat ordentligt p\xc3\xa5 efterk\xc3\xa4lken. Denna stora svaghet var \xc3\xa4nnu t\xc3\xa4mligen v\xc3\xa4l dold, men kom under n\xc3\xa4sta konflikt att bli sm\xc3\xa4rtsamt uppenbar f\xc3\xb6r ryssarna.'