b'\n_START_ARTICLE_\nH II-region\n_START_PARAGRAPH_\nEn H\xc2\xa0II-region \xc3\xa4r ett interstell\xc3\xa4rt moln av gl\xc3\xb6dande gas och plasma, ibland flera hundra ljus\xc3\xa5r tv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver, i vilket stj\xc3\xa4rnbildning \xc3\xa4ger rum. Unga, heta, bl\xc3\xa5a stj\xc3\xa4rnor som har bildats ur gasen avger kopi\xc3\xb6sa m\xc3\xa4ngder ultraviolett ljus, vilket joniserar nebulosan som omger dem._NEWLINE_H\xc2\xa0II-regioner kan ge upphov till tusentals stj\xc3\xa4rnor \xc3\xb6ver en tidrymd p\xc3\xa5 flera miljoner \xc3\xa5r. Efter hand kommer supernovaexplosioner och kraftiga stj\xc3\xa4rnvindar fr\xc3\xa5n de massivaste stj\xc3\xa4rnorna i den ursprungliga stj\xc3\xa4rnhopen att sprida ut gaserna i H\xc2\xa0II-regionen och efterl\xc3\xa4mna en hop som Plejaderna. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis \xc3\xa5terg\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 material till det interstell\xc3\xa4ra mediet, som d\xc3\xa4rmed anrikas p\xc3\xa5 tyngre atomk\xc3\xa4rnor._NEWLINE_H\xc2\xa0II-regioner \xc3\xa4r uppkallade efter de stora m\xc3\xa4ngder av joniserade v\xc3\xa4teatomer som de inneh\xc3\xa5ller. F\xc3\xb6r astronomer \xc3\xa4r det H\xc2\xa0II till skillnad fr\xc3\xa5n H\xc2\xa0I-regioner, som st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r neutralt atomiskt v\xc3\xa4te och H\xe2\x82\x82 som \xc3\xa4r molekyl\xc3\xa4rt v\xc3\xa4te. H\xc2\xa0II-regioner kan iakttas ut till avsev\xc3\xa4rda avst\xc3\xa5nd i universum och studiet av extragalaktiska H\xc2\xa0II-regioner \xc3\xa4r av vikt f\xc3\xb6r att best\xc3\xa4mma avst\xc3\xa5nd till och kemisk sammans\xc3\xa4ttning hos andra galaxer._NEWLINE_Hur stj\xc3\xa4rnbildning g\xc3\xa5r till i mer detaljerad skala kastar nya observationer (2007), gjorda av M. G\xc3\xa5lfalk och G. Olofsson vid Stockholms observatorium, nytt ljus \xc3\xb6ver. De har tagit den mest detaljerade bilden hittills av Barnard 335 (B335) och j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med bilder tagna f\xc3\xb6r 9 och 15 \xc3\xa5r sedan. B335 \xc3\xa4r ett v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nt men litet m\xc3\xb6rkt interstell\xc3\xa4rt moln, en s\xc3\xa5 kallad globul, som ligger i stj\xc3\xa4rnbilden \xc3\x96rnen och bildar bara en eller n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 stj\xc3\xa4rnor i sitt centrum. Olika typer av chockv\xc3\xa5ger har identifierats, d\xc3\xa4ribland sex stycken s\xc3\xa5 kallade Herbig-Haro-objekt.'