b'\n_START_ARTICLE_\nVikmanshyttan\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVikmanshyttan \xc3\xa4r en gammal bruksort, redan 1538 n\xc3\xa4mns en hytta och under \xc3\xa5ren 1693-1716 fanns h\xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ett kopparverk. Vikmanshytte bruk k\xc3\xb6ptes 1675 av Johan Angerstein och tillh\xc3\xb6rde sl\xc3\xa4kten Angerstein fram till 1828 d\xc3\xa5 den \xc3\xb6vergick till sl\xc3\xa4kten Ulff. Brukspatron Carl Reinhold Ulff s\xc3\xa5lde 1875 bruket till Larsbo-Norns AB. Den tillverkning av degelgjutst\xc3\xa5l, som l\xc3\xa4nge kom att vara Vikmanshyttans specialitet, inleddes redan 1860. Degelst\xc3\xa5lverket lades dock ned under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget (d\xc3\xa5 det r\xc3\xa5dde brist p\xc3\xa5 deglar) och ersattes d\xc3\xa5 med en martinugn samt en elektrisk ugn f\xc3\xb6r st\xc3\xa5lsm\xc3\xa4ltning. 1922 bildades Wikmanshytte Bruks AB som tog \xc3\xb6ver driften av j\xc3\xa4rnverket. I mitten av 1960-talet stod Wikmanshytte Bruk p\xc3\xa5 topp med cirka 1000 anst\xc3\xa4llda. Stora Kopparbergs Bergslags AB f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade Wikmanshytte Bruks AB 1966 och 1968 fusionerades verksamheten med Stora Kopparbergs i S\xc3\xb6derfors. 1977 avvecklades st\xc3\xb6rre delen av verksamheten i samband med omstruktureringen av svensk st\xc3\xa5lindustri och 400 blev arbetsl\xc3\xb6sa. Delar av snabbst\xc3\xa5lstillverkningen \xc3\xb6vertogs emellertid Fagersta AB, som 1982 i sin tur l\xc3\xa4t avyttra denna till det d\xc3\xa5 nybildade Kloster Speedsteel AB.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nVikmanshyttan har sedan 1970-talet utvecklat ett alltmer differentierat n\xc3\xa4ringsliv. Det gamla bruksomr\xc3\xa5det inhyser numera ett 15-tal f\xc3\xb6retag, bland andra Erasteel Kloster AB (f.d. Kloster Speedsteel) med cirka 80 anst\xc3\xa4llda som tillverkar kallvalsade band i snabbst\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nSev\xc3\xa4rdheter\n_START_PARAGRAPH_\nEn del av den \xc3\xa4ldre bruksbebyggelsen finns fortfarande kvar, bl.a. Angersteinska smedjan (uppf\xc3\xb6rd 1798) och bruksherrg\xc3\xa5rden av timmer i en v\xc3\xa5ning under brutet tak. Herrg\xc3\xa5rden uppf\xc3\xb6rdes troligen p\xc3\xa5 1750-talet, men har senare om- och tillbyggts. Den Angersteinska smedjan \xc3\xa4r numera utst\xc3\xa4llningslokal ing\xc3\xa5ende i Vikmanshyttans bruksmuseum. Till bruksmuseet h\xc3\xb6r \xc3\xa4ven bl.a. en f.d. snickarverkstad (uppf\xc3\xb6rd 1799), ett s\xc3\xa4desmagasin och en f.d. olje- och redskapsbod (nu iordningst\xc3\xa4llda f\xc3\xb6r att visa hur en arbetarbostad kunde se ut p\xc3\xa5 1910\xe2\x80\x9320-talen). Av gamla industribyggnader m\xc3\xa4rks fr\xc3\xa4mst en rostugn vilken h\xc3\xb6rde till brukets n\xc3\xa4st sista hytta som bl\xc3\xa5stes ned 1904. Den sista hyttan, som tagits ur bruk 1954, revs emellertid 1970.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1942 arrangerades SM i slalom i Karttj\xc3\xa4rnsbacken med en publik p\xc3\xa5 ca 4 000 personer._NEWLINE_Midnattsolsrallyt och Svenska Rallyt \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 stora rallyn som har genomf\xc3\xb6rts bakom Vikmanshyttesj\xc3\xb6n.'