b'\n_START_ARTICLE_\nStockholms\xc3\xa4ktenskap\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms\xc3\xa4ktenskap kallades i Sverige, under senare delen av 1800-talet, de f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden d\xc3\xa4r ett par levde ihop utan att ha ing\xc3\xa5tt \xc3\xa4ktenskap, dvs det man idag kallar samboskap. Stockholms\xc3\xa4ktenskap f\xc3\xb6rekom inom arbetarklassen och medelklassen i Stockholm vid denna tid. I hela landet anv\xc3\xa4ndes begreppet stockholms\xc3\xa4ktenskap f\xc3\xb6r vad man ans\xc3\xa5g var ett syndigt leverne, speciellt om levernet i storstaden Stockholm d\xc3\xa4r den sociala kontrollen var svag.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1800-talet g\xc3\xa4llde \xc3\xa4nnu 1734 \xc3\xa5rs gifterm\xc3\xa5lslagstiftning d\xc3\xa4r mannen hade \xe2\x80\x9dm\xc3\xa5lsmanskap\xe2\x80\x9d \xc3\xb6ver sin hustru. Hustrun var intellektuellt och ekonomiskt omyndigf\xc3\xb6rklarad. Mannen hade best\xc3\xa4mmander\xc3\xa4tt \xc3\xb6ver hush\xc3\xa5llets alla medlemmar, han f\xc3\xb6rvaltade hush\xc3\xa5llets egendom, var barnens f\xc3\xb6rmyndare och f\xc3\xb6rde hush\xc3\xa5llets talan ut\xc3\xa5t.  Ogifta kvinnor stod under faderns f\xc3\xb6rmyndarskap._NEWLINE_Men 1858 kunde ogifta kvinnor beg\xc3\xa4ra att f\xc3\xa5 bli myndiga vid 25 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder; fem \xc3\xa5r senare blev alla ogifta kvinnor automatiskt myndiga vid denna \xc3\xa5lder. \xc3\x85r 1884 s\xc3\xa4nktes ogifta kvinnors myndighets\xc3\xa5lder till 21 \xc3\xa5r, samma \xc3\xa5lder som f\xc3\xb6r m\xc3\xa4n. De gifta kvinnorna f\xc3\xb6rblev d\xc3\xa4remot omyndiga \xc3\xa4nda fram till \xc3\xa5r 1920. N\xc3\xa4r vissa utbildningar och yrken fr\xc3\xa5n 1850-talet och fram\xc3\xa5t gjordes tillg\xc3\xa4ngliga f\xc3\xb6r kvinnor, skedde det enbart f\xc3\xb6r ogifta kvinnor. Skillnaden mellan att vara ogift och gift f\xc3\xb6r en kvinna var allts\xc3\xa5 radikal under perioden 1858 till 1920. _NEWLINE_Mellan 1850 och 1885 v\xc3\xa4xte Stockholm explosionsartat; folkm\xc3\xa4ngden \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n 93\xc2\xa0000 inv\xc3\xa5nare till 216\xc2\xa0000.  Industrialiseringen hade kommit ig\xc3\xa5ng och m\xc3\xa4ngder av m\xc3\xa4nniskor flyttade in fr\xc3\xa5n landsbygden. Fabriker, byggarbetsplatser, tv\xc3\xa4tterier och serviceinr\xc3\xa4ttningar, samt borgerliga hush\xc3\xa5ll, fylldes av kvinnlig arbetskraft. De flesta ogifta. Under 1860-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft f\xc3\xb6ddes n\xc3\xa4stan 41 procent av alla barn i Stockholm av ogifta m\xc3\xb6drar. _NEWLINE_Inom borgarklassen och medelklassen lyste och gifte man sig i kyrkan innan man flyttade ihop, \xc3\xa4ven om ogifta f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden f\xc3\xb6rekom \xc3\xa4ven d\xc3\xa4r. Inom Stockholms arbetarklass hade man inte s\xc3\xa4llan en relation utan att vara formellt gift. Ibland gifte man sig efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r, och kanske hade man d\xc3\xa5 redan ett par barn tillsammans. Bland arbetare och nyinflyttade i Stockholm var olegaliserade samboenden s\xc3\xa5 vanliga att de kom att kallas stockholms\xc3\xa4ktenskap.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dGift p\xc3\xa5 stockholmska\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nHistorikern Margareta Matovi\xc4\x87 skriver i sin avhandling \xe2\x80\x9cStockholms\xc3\xa4ktenskap: familjebildning och partnerval i Stockholm 1850\xe2\x80\x931890\xe2\x80\x9d    att stora grupper av arbetare och nyinflyttade var s\xc3\xa5 fattiga att de helt enkelt inte hade r\xc3\xa5d att gifta sig. \xc3\x96verlevnadsmarginalerna till\xc3\xa4t inte n\xc3\xa5gra extra utgifter \xc3\xb6ver huvud taget._NEWLINE_Ett annat hinder var all pappersexercis som ett gifterm\xc3\xa5l kr\xc3\xa4vde, bland annat m\xc3\xa5ste ett ledighetsintyg och ett giftomansintyg fr\xc3\xa5n sl\xc3\xa4kten inf\xc3\xb6rskaffas. D\xc3\xa5 skrivkunnigheten var l\xc3\xa5g och de nyinflyttade ibland hade sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xa5 kontakt med sl\xc3\xa4kten p\xc3\xa5 landet f\xc3\xb6rblev m\xc3\xa5nga i ett olegaliserat samboendef\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande._NEWLINE_Matovi\xc4\x87 menar ocks\xc3\xa5 att ett pappersl\xc3\xb6st f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande kunde uppfattas som mer f\xc3\xb6rdelaktigt, framf\xc3\xb6rallt av alla de arbetarkvinnor som var sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjande. _NEWLINE_Den kvinna som var ogift stod ju varken under faderns eller n\xc3\xa5gon annan mans f\xc3\xb6rmyndarskap. Och hon var inte alltid villig att \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna sin l\xc3\xb6n och sitt liv i mannens h\xc3\xa4nder. Hon f\xc3\xb6redrog att vara \xe2\x80\x9dgift p\xc3\xa5 stockholmska\xe2\x80\x9d._NEWLINE_En del som var \xe2\x80\x9dgifta p\xc3\xa5 stockholmska\xe2\x80\x9d var dock trolovade vilket innebar att de hade f\xc3\xb6r avsikt att gifta sig.  Kvinnan var d\xc3\xa5 fortfarande myndig och barnen registrerades inte som o\xc3\xa4kta utan som avlade under \xc3\xa4ktenskapsl\xc3\xb6fte och blev arvsber\xc3\xa4ttigade.\n_START_SECTION_\nLars Johan Hiertas riksdagsmotion 1870\n_START_PARAGRAPH_\nDen liberale tidningsmannen och riksdagsledamoten Lars Johan Hierta agerade f\xc3\xb6r att den gifta kvinnan skulle f\xc3\xa5 r\xc3\xa4tt att sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6rvalta sin egendom och inkomst. 1870 lade han fram en motion i andra kammaren d\xc3\xa4r han uppm\xc3\xa4rksammar arbetarkvinnornas sv\xc3\xa5ra situation:_NEWLINE_\xe2\x80\x9cJag har dervid s\xc3\xb6kt f\xc3\xa4sta lagstiftningens uppm\xc3\xa4rksamhet p\xc3\xa5 de menliga f\xc3\xb6ljder, som vid m\xc3\xa5nga tillf\xc3\xa4llen uppst\xc3\xa5 af mannens oinskr\xc3\xa4nkta r\xc3\xa4tt att disponera om den egendom hustrun medf\xc3\xb6rt i boet, och att emot hennes vilja kunna fr\xc3\xa5ntaga henne hvad hon genom s\xc3\xa4rskild flit i n\xc3\xa5got eget, under \xc3\xa4ktenskapstiden idkadt n\xc3\xa4ringsf\xc3\xa5ng eller arbete kan hafva f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rfvat.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_\xe2\x80\x9cMindre uppm\xc3\xa4rksammade torde vara de \xc3\xa4nnu talrikare exemplen p\xc3\xa5 de sociala och moraliska f\xc3\xb6ljderna inom de mindre bemedlade klasserna af samma lagbud. En ibland dessa,  som f\xc3\xb6rtjenar beaktas, visar sig deruti, att de flesta unga qvinnor, \xc3\xa5tminstone i st\xc3\xa4derna, hvilka f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig genom industrieelt arbete, \xc3\xa4fvensom bland de inom familjerna tjenande, om de f\xc3\xa4stat sitt hjerta vid en man, med hvilken de knutit f\xc3\xb6rtrolig bekantskap, likv\xc3\xa4l, enligt hvad man h\xc3\xb6r af deras egen utsago, icke vilja gifta sig med en s\xc3\xa5 kallade f\xc3\xa4stmannen, af fruktan att, om s\xc3\xa5dant sker, han skall taga ifr\xc3\xa5n henne hvad hon f\xc3\xb6rtjenat, och detta omd\xc3\xb6me beledsagas ofta med \xc3\xa5beropande af hjertslitande exempel p\xc3\xa5, huru en eller annan af deras bekanta p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dant s\xc3\xa4tt r\xc3\xa5kat i ekonomiskt och moraliskt el\xc3\xa4nde, utan kraft eller tillf\xc3\xa4lle att kunna r\xc3\xa4dda sig derutur genom skiljsmessa.\xe2\x80\x9d'