b'\n_START_ARTICLE_\nE10\n_START_SECTION_\nNummerhistorik\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4gen fick namnet E10 \xc3\xa5r 1992. Innan dess hette den riksvei 19 p\xc3\xa5 norska str\xc3\xa4ckan \xc3\x85\xe2\x80\x93Narvik, samt i Sverige riksv\xc3\xa4g 98 Riksgr\xc3\xa4nsen\xe2\x80\x93T\xc3\xb6re (fr\xc3\xa5n 1962). F\xc3\xb6re 1962, fr\xc3\xa5n 1940-talet, hette den i Sverige v\xc3\xa4g 396 Kiruna\xe2\x80\x93Svappavaara, v\xc3\xa4g 343 Svappavaara\xe2\x80\x93G\xc3\xa4llivare och v\xc3\xa4g 386 G\xc3\xa4llivare\xe2\x80\x93T\xc3\xb6re._NEWLINE_E10 var f\xc3\xb6re 1985 beteckningen p\xc3\xa5 str\xc3\xa4ckan Paris\xe2\x80\x93Bryssel\xe2\x80\x93Amsterdam\xe2\x80\x93Groningen.\n_START_SECTION_\nBygghistorik\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1890-talet fanns en v\xc3\xa4g \xc3\x96verkalix\xe2\x80\x93G\xc3\xa4llivare, och dagens v\xc3\xa4g f\xc3\xb6ljer denna n\xc3\xa4stan helt. V\xc3\xa4gen var planerad och byggd troligen inte l\xc3\xa5ngt f\xc3\xb6re denna tid. Den har f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrats och asfalterats senare. Str\xc3\xa4ckan T\xc3\xb6re\xe2\x80\x93\xc3\x96verkalix (Gyljen), besiktigades 1848-05-13 enligt Post & inrikes tidningar. Det var en v\xc3\xa4g av klart krokigare och \xc3\xa5lderdomligare karakt\xc3\xa4r. Den delen har r\xc3\xa4tats och breddats senare, troligen omkring 1950-talet, men utan st\xc3\xb6rre avvikelser fr\xc3\xa5n den gamla v\xc3\xa4gen. V\xc3\xa4gen G\xc3\xa4llivare\xe2\x80\x93Kiruna fanns inte alls p\xc3\xa5 1890-talet, men byggdes troligen n\xc3\xa4ra efter Kirunas grundande \xc3\xa5r 1900._NEWLINE_V\xc3\xa4gen Kiruna\xe2\x80\x93Riksgr\xc3\xa4nsen byggdes 1977\xe2\x80\x931982. Denna v\xc3\xa4g innebar att man f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen kunde n\xc3\xa5 Abisko och Riksgr\xc3\xa4nsens anl\xc3\xa4ggningar med bil, vilket tidigare inte hade g\xc3\xa5tt d\xc3\xa5 man var h\xc3\xa4nvisad till Malmbanan. Innan v\xc3\xa4gen byggdes gick bilt\xc3\xa5g p\xc3\xa5 str\xc3\xa4ckan Narvik\xe2\x80\x93Kiruna. Norska delen Riksgr\xc3\xa4nsen\xe2\x80\x93E6 byggdes 1980-1984. Dock fanns en mycket liten v\xc3\xa4g p\xc3\xa5 denna str\xc3\xa4cka som byggdes p\xc3\xa5 1940-talet av krigsf\xc3\xa5ngar som tyska trupper h\xc3\xb6ll i Bj\xc3\xb6rnfjell under andra v\xc3\xa4rldskriget. Krigsf\xc3\xa5ngarna kom fr\xc3\xa5n olika sovjetrepubliker och v\xc3\xa4gen var en reservv\xc3\xa4g f\xc3\xb6r tyskarna om j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen skulle bli saboterad. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen klarade sig oskadd genom kriget och reservv\xc3\xa4gen anv\xc3\xa4ndes aldrig (j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen spr\xc3\xa4ngdes alldeles efter tyska invasionen, n\xc3\xa4r v\xc3\xa4gen inte fanns, men reparerades). N\xc3\xa4r str\xc3\xa4ckan byggdes 1980\xe2\x80\x931984 gjordes det till stora delar p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen som tyskarna l\xc3\xa5tit krigsf\xc3\xa5ngarna bygga._NEWLINE_P\xc3\xa5 norska sidan invigdes 1 december 2007 en stor genv\xc3\xa4g som ansl\xc3\xb6t Lofoten direkt till fastlandet utan f\xc3\xa4rja (f\xc3\xa4rjan Melbu-Fiskeb\xc3\xb8l ingick innan dess i E10). Det f\xc3\xb6rkortade v\xc3\xa4gen cirka 30 km och k\xc3\xb6rtiden minst en timme. Projektet kallades "Lofast"._NEWLINE_L\xc3\xa5nga bitar av E10 i Vester\xc3\xa5len byggdes p\xc3\xa5 1800-talet, och delvis har v\xc3\xa4ldigt lite gjorts f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra dem ut\xc3\xb6ver asfaltering. De hade dock luckor och l\xc3\xa5nga f\xc3\xa4rjor bland annat mellan Narvik och Evenes sattes in i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1900-talet. V\xc3\xa4g Bjerkvik\xe2\x80\x93Evenes fanns fr\xc3\xa5n 1938. Tjeldsundbrua invigdes 1967, innan dess var det f\xc3\xa4rja. P\xc3\xa5 Lofoten fanns vissa v\xc3\xa4gar p\xc3\xa5 1800-talet, men b\xc3\xa5t var l\xc3\xa4nge det enda fungerande transportmedlet. F\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1960-talet kunde man k\xc3\xb6ra bil till \xc3\x85, men med flera f\xc3\xa4rje\xc3\xb6verfarter._NEWLINE_En str\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 E10 s\xc3\xb6der om Kiruna byggdes \xc3\xa4ven om f\xc3\xb6r att kunna anv\xc3\xa4ndas som milit\xc3\xa4r landningsbana. Den identifierar sig med sina breda v\xc3\xa4grenar och den specialbyggda bron \xc3\xb6ver Luossajoki d\xc3\xa4r brons sidor\xc3\xa4cken \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedda med g\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rn som g\xc3\xb6r att r\xc3\xa4ckena kan f\xc3\xa4llas ner f\xc3\xb6r att inte vara i v\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r flygplanens vingar. Man kan \xc3\xa4ven se "flygplansparkeringarna" efter v\xc3\xa4gen i form av rektangul\xc3\xa4ra parkeringsfickor som sp\xc3\xa4rrats av med hj\xc3\xa4lp av betonggrisar. Vid dessa parkeringar fanns \xc3\xa4ven milit\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d som b\xc3\xb6rjade rivas \xc3\xa5r 2013.\n_START_SECTION_\nPlaner\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 svensk sida finns inga stora planer p\xc3\xa5 utbyggnad. Det planeras m\xc3\xb6tesfri landsv\xc3\xa4g l\xc3\xa4ngs delar av v\xc3\xa4gen, bland annat mellan Avvakko\xe2\x80\x93Lappeasuando (byggstart cirka 2020) och Morj\xc3\xa4rv\xe2\x80\x93V\xc3\xa4stra Svartbyn (byggstart cirka 2021)._NEWLINE_Vid Muorjevaara och Kulleri (b\xc3\xa5da mellan G\xc3\xa4llivare och Kiruna) finns backar d\xc3\xa4r tung trafik ofta inte kommer upp vid halka, och hamnar p\xc3\xa5 tv\xc3\xa4ren och sp\xc3\xa4rrar v\xc3\xa4gen. Man ska bredda v\xc3\xa4gen och i Muorjevaara bygga ny str\xc3\xa4ckning f\xc3\xb6r att underl\xc3\xa4tta passage. Klart 2020._NEWLINE_E10 m\xc3\xa5ste flyttas vid Kiruna, eftersom malmbrytningen orsakar att marken spricker och sjunker. En 7 km l\xc3\xa5ng ny v\xc3\xa4g byggs norr om Kiruna t\xc3\xa4tort. Det g\xc3\xb6rs mellan \xc3\xa5ren 2017 och 2020._NEWLINE_P\xc3\xa5 norska sidan finns betydande planer, bland annat p\xc3\xa5 genv\xc3\xa4gar i tunnel som sparar betydande k\xc3\xb6rstr\xc3\xa4cka eftersom v\xc3\xa4gen g\xc3\xa5r delvis runt fjordar och halv\xc3\xb6ar. Bland annat en tunnel under Tjeldsundet, en 6 km tunnel Kanstadbotn-Fiskefjorden, och en 2 km tunnel under Lyngv\xc3\xa6rfjellet vid Kabelv\xc3\xa5g, och en 700 m bro \xc3\xb6ver Flakstadpollen.'