b'\n_START_ARTICLE_\nMaria Christina Bruhn\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nBruhn var dotter till bokh\xc3\xa5llare Johan Bruhn och Inga Catharina Behm. Ett \xc3\xa5r f\xc3\xb6re faderns d\xc3\xb6d 1742 fick modern tillst\xc3\xa5nd av kommerskollegiet att driva tapetmakeri. Hennes mor var inte bara den andra kvinnan (efter Maria Berg 1740) utan \xc3\xa4ven bland de f\xc3\xb6rsta tapetmakarna i Sverige \xc3\xb6ver huvud taget som fick tillst\xc3\xa5nd av Stockholms hall- och manufakturr\xc3\xa4tt att driva tapetmakeri i Sverige, och Bruhn och Berg tryckte och m\xc3\xa5lade 1741 n\xc3\xa4stan tv\xc3\xa5 tredjedelar av huvudstadens papperstapeter. Vid faderns d\xc3\xb6d 1742 l\xc3\xa4mnades modern med hans omfattande skulder, men lyckades r\xc3\xa4dda sin egen verksamhet och blev en av Stockholms fr\xc3\xa4msta tapetmakare: hennes 5 000 v\xc3\xa5der m\xc3\xa5lade papperstapeter utgjorde cirka 10 procent av alla handtillverkade papperstapeter som Stockholms hall- och manufakturr\xc3\xa4tt godk\xc3\xa4nde under perioden 1739\xe2\x80\x931759. Maria Christina liksom hennes systrar Inga och Eva l\xc3\xa4rdes upp till moderns assistenter. _NEWLINE_Vid moderns d\xc3\xb6d 1751 \xc3\xb6vertog Maria Christina Bruhn tapetmakeriet och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjde sina tv\xc3\xa5 systrar, som var fortsatt verksamma som hennes assistenter. Hon var inte rik, men betalade br\xc3\xa4nnvinsavgift och h\xc3\xb6ll sig med b\xc3\xa5de dr\xc3\xa4ng och assistent. Jonas Alstr\xc3\xb6mer investerade i hennes verksamhet och var ocks\xc3\xa5 en kund, och hon uppn\xc3\xa5dde viss framg\xc3\xa5ng och hade gott renomm\xc3\xa9. Handelskrisen 1763 p\xc3\xa5verkade dock hennes verksamhet negativt.  Hennes syster Ingrid (Inga) gifte sig 1766 med stadsingenj\xc3\xb6ren Hieronimus von der Burg, som var personligt bekant med professorn i artillerivetenskap, Nils Lindblom. _NEWLINE_Efter Gustav III:s tronbestigning utlystes \xc3\xa5r 1773 en t\xc3\xa4vling med en bel\xc3\xb6ning p\xc3\xa5 6000 daler kopparmynt (cirka 160 000 kronor i 2016 \xc3\xa5rs penningv\xc3\xa4rde) \xc3\xa5t den som lyckades utveckla brand- och fukts\xc3\xa4ker f\xc3\xb6rvaring av krut i karduser och fastager f\xc3\xb6r artilleriet. Dessa anv\xc3\xa4ndes i den samtida krigf\xc3\xb6ringen f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rvara drivmedel, normalt krut, till artillerivapen. Uppfinningsbidragen skulle anm\xc3\xa4las f\xc3\xb6r Kungliga Vetenskapliga Akademien (KVA). _NEWLINE_Bland dem som anm\xc3\xa4lde sina uppfinningar fanns artillerigeneralen Reinhold von Anrep. Hans metod att med fernissning skydda karduserna mot fukt och hetta klarade dock inte testet och avvisades. Maria Christina Bruhn anm\xc3\xa4lde sitt bidrag f\xc3\xb6r akademien 2 mars 1774. Som tapetmakare var hon van vid att experimentera med pappersmaterial, v\xc3\xa4v, fernissning och blandning av f\xc3\xa4rger. Hon hade allts\xc3\xa5 en bakgrund v\xc3\xa4l l\xc3\xa4mpad f\xc3\xb6r tillverkning av karduser. \xc3\x84ven hennes karduser var fernissade och \xc3\xa4ven dessa fick underk\xc3\xa4nt efter en provskjutning eftersom de l\xc3\xa4mnade rester som stoppade igen kanonr\xc3\xb6ret. Det var dock inte v\xc3\xa4rre \xc3\xa4n att hon kunde vidareutveckla kardusen genom att f\xc3\xb6rse ena \xc3\xa4nden av kardusen med ett tunt qvinettyg. _NEWLINE_B\xc3\xa5de artillerigeneralens och tapetmakarens provskjutningar betraktades dock som misslyckanden och ingen av bidragen bel\xc3\xb6nades med priset. Saken rann ut i sanden. Enligt Bruhn sj\xc3\xa4lv levererade hon p\xc3\xa5 egen bekostnad karduser till kadetternas skjut\xc3\xb6vningar fram till 1780. Dessa karduser, som var fernissade och f\xc3\xb6rsedda med qvinett, ska ha fungerat helt utan anm\xc3\xa4rkning._NEWLINE_Sannolikt blev Bruhn mycket f\xc3\xb6rv\xc3\xa5nad n\xc3\xa4r hon 1783 n\xc3\xa5ddes av uppgiften att major Per Gustaf Wagenfelt, som varit med vid provskjutningen 1774, under 1781 hade bel\xc3\xb6nats med 500 riksdaler f\xc3\xb6r att ha uppfunnit fernissade karduser. Artillerigeneralen von Anrep avled i juli 1781 och kunde inte protestera. M\xc3\xb6jligen antog Wagenfelt att tapetmakaren Bruhn enkelt kunde k\xc3\xb6ras \xc3\xb6ver. Bruhn k\xc3\xa4nde dock igen sin innovation och \xc3\xa4ven en kapten Adolf Fredrik Lindfeldt protesterade inf\xc3\xb6r Krigskollegium med uppgiften att kardusen inte alls var Wagenfelts konstruktion. Bruhn f\xc3\xb6rde sin sak inf\xc3\xb6r Kungl Maj:t som uppdrog till Krigskollegium att utreda saken. Utredningen slog fast att Anreps karduser hade underk\xc3\xa4nts och att provskjutningar borde g\xc3\xb6ras f\xc3\xb6r att klarg\xc3\xb6ra om Bruhns karduser blivit f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade sedan provskjutningen 1774. Bruhn tog nu saken till Vetenskapsakademien._NEWLINE_N\xc3\xa4r KVA slutligen \xc3\xa5r 1786, tolv \xc3\xa5r efter att Bruhn hade l\xc3\xa4mnat in sitt bidrag, l\xc3\xa4gger fram saken f\xc3\xb6r Krigskollegium, erk\xc3\xa4nns slutligen Maria Christina Bruhn som qvinettkardusens uppfinnare. Hon erk\xc3\xa4nns d\xc3\xa4rmed ocks\xc3\xa5 som t\xc3\xa4vlingens segrare och tillerk\xc3\xa4nns bel\xc3\xb6ningen f\xc3\xb6r karduser. Den totala prissumman om 6000 daler kopparmynt anges efter myntreformen 1777 som 333 riksdaler och 16 skilling. Prissumman var delad i tv\xc3\xa5 lika stora delar om 166 riksdaler och 32 skilling specie (motsvarande omkring 60 000 kr i 2016 \xc3\xa5rs penningv\xc3\xa4rde). Den ena halvan av prissumman skulle g\xc3\xa5 till utveckling av fastage (en sorts laggk\xc3\xa4rl) och den andra halvan till utvecklingen av s\xc3\xa4kra karduser. Den 8 maj 1787 kunde Maria Christina Bruhn kvittera ut bel\xc3\xb6ningen om 166 riksdaler och 32 skilling specie f\xc3\xb6r att ha utvecklat s\xc3\xa4kra karduser. _NEWLINE_Bel\xc3\xb6ningen var tillr\xc3\xa4cklig f\xc3\xb6r att Bruhn skulle kunna st\xc3\xa4nga sitt tapetmakeri och leva p\xc3\xa5 inkomsten fr\xc3\xa5n bel\xc3\xb6ningen. Hon levde d\xc3\xa4refter som privatperson tillsammans med en av sina systrar p\xc3\xa5 Katarina Norra. N\xc3\xa4r inkomsten fr\xc3\xa5n vinstsumman tog slut levde hon p\xc3\xa5 det underh\xc3\xa5ll som tillkom henne i egenskap av f\xc3\xb6re detta manufakturidkare. Den var dock inte stor. I mantalsl\xc3\xa4ngden fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1800 beskrivs hon som utfattig. Hon avled den 21 oktober 1808, 77 \xc3\xa5r gammal.'