b'\n_START_ARTICLE_\nAlmare-St\xc3\xa4kets g\xc3\xa5rd\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nRedan p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhistorisk tid beboddes platsen som j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldersgravf\xc3\xa4ltet mitt p\xc3\xa5 St\xc3\xa4ks\xc3\xb6n vittnar om.  \xc3\x85r 1521 \xc3\xb6vertog Gustav Vasa marken f\xc3\xb6r hela omr\xc3\xa5det, d\xc3\xa4r \xc3\xa4ven Almare-St\xc3\xa4kets borgs ruin ingick. G\xc3\xa5rden blev kunglig avelsg\xc3\xa5rd och kallades  St\xc3\xa4kets ladug\xc3\xa5rd. \xc3\x85r 1530 \xc3\xb6verl\xc3\xa4t Gustav Vasa St\xc3\xa4kets ladug\xc3\xa5rd till Peder Mickelsson "s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge han f\xc3\xb6rm\xc3\xa5r h\xc3\xa5lla _NEWLINE_egendomen i st\xc3\xa5nd..." Och 1535 fick Rasmus Sk\xc3\xa5ning St\xc3\xa4kets ladug\xc3\xa5rd i f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning. P\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r nuvarande g\xc3\xa5rd l\xc3\xa4t Johan III 1582 uppf\xc3\xb6ra en enklare bostad som d\xc3\xa4refter byggdes om och till flera g\xc3\xa5nger. I b\xc3\xb6rjan av 1600-talet fick g\xc3\xa5rden (som d\xc3\xa5 fortfarande kallades St\xc3\xa4kets ladug\xc3\xa5rd) s\xc3\xa4terir\xc3\xa4ttigheter.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84gare\n_START_PARAGRAPH_\nTroligtvis \xc3\xa4r k\xc3\xa4rnan i den nuvarande anl\xc3\xa4ggningen fr\xc3\xa5n 1640-talet. G\xc3\xa5rden \xc3\xa4gdes d\xc3\xa5 av landsh\xc3\xb6vdingen i Uppsala l\xc3\xa4n friherre G\xc3\xb6ran G\xc3\xb6ransson Gyllenstierna d.\xc3\xa4. som \xc3\xa4ven avled h\xc3\xa4r 1646. Godset stannade i hans sl\xc3\xa4kt till 1683 d\xc3\xa5 den \xc3\xa5tergick till kronan och indelades p\xc3\xa5 kavalleriet._NEWLINE_Bland senare \xc3\xa4gare m\xc3\xa4rkas greve Magnus Julius De la Gardie som f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade egendomen 1722 och Adolf Rudbeck, som var \xc3\xa4gare fr\xc3\xa5n och med 1796. \xc3\x85r 1799 k\xc3\xb6ptes herrg\xc3\xa5rden av greve och landsh\xc3\xb6vding Samuel af Ugglas, som l\xc3\xa4t bygga om den till sitt nuvarande utseende. Han anv\xc3\xa4nde huset som ett representations- och \xc3\xb6vernattningsst\xc3\xa4lle. Han bekostade \xc3\xa4ven reparationen av den n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna v\xc3\xa4gbron \xc3\xb6ver St\xc3\xa4ksundet och l\xc3\xa4t resa den \xc3\xa4nnu bevarade minnesstenen (obelisken) d\xc3\xa4r. Samuel af Ugglas \xc3\xa4ttlingar \xc3\xa4ger och bebor fortfarande Almare-St\xc3\xa4ket. G\xc3\xa5rden drivs idag i privat regi som hotell-, konferens- och ridsportsanl\xc3\xa4ggning.\n_START_SECTION_\nByggnader och parken\n_START_PARAGRAPH_\nHerrg\xc3\xa5rden Almare-St\xc3\xa4ket med park ligger p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra St\xc3\xa4ks\xc3\xb6n med utsikt \xc3\xb6ver G\xc3\xb6rv\xc3\xa4ln. Till manbyggnaden leder en cirka 500 meter l\xc3\xa5ng lindall\xc3\xa9. Huvudbyggnaden \xc3\xa4r ett enkelt rektangul\xc3\xa4rt hus med sadeltak uppf\xc3\xb6rt i tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar och k\xc3\xa4llarv\xc3\xa5ning. Fasaderna \xc3\xa4r putsade och avf\xc3\xa4rgade i ljusgul kul\xc3\xb6r. Arkitekt var m\xc3\xb6jligtvis Gustaf Pfeffer (1768-1844). Husets l\xc3\xa5ngsida motsvarar nio f\xc3\xb6nsteraxlar och v\xc3\xa4nder sig mot \xc3\xb6st och G\xc3\xb6rv\xc3\xa4ln. Nedanf\xc3\xb6r finns en brygga. Mot norr och lindall\xc3\xa9n m\xc3\xa4rks en stram nyklassicistisk  gestaltad gavel. H\xc3\xa4r ligger huvudentr\xc3\xa9n som omges av fyra marmorkolonner och en liten balkong med smidesr\xc3\xa4cke som inneh\xc3\xa5ller initialerna "SU" och "CW". De st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r Samuel af Ugglas och dennes hustru Carolina, f\xc3\xb6dd Wittfoth._NEWLINE_I parken norr om g\xc3\xa5rdsbyggnaden st\xc3\xa5r en runsten, Upplands runinskrifter 604, som transporterades hit p\xc3\xa5 1840-talet. V\xc3\xa4ster om mang\xc3\xa5rdsbyggnaden ligger ekonomibyggnaderna, som \xc3\xa4r huvudsakligen uppf\xc3\xb6rda under tidigt 1800-tal. \xc3\x84nnu l\xc3\xa4ngre v\xc3\xa4sterut \xc3\xa5terfinns Kvarnbacken som var platsen f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5, numera borttagna, v\xc3\xa4derkvarnar. Det r\xc3\xb6rde sig om en stubbkvarn och en holkkvarn som syns p\xc3\xa5 en akvarell av Ferdinand Boberg fr\xc3\xa5n 1934, d\xc3\xa5 redan stark f\xc3\xb6rfallen._NEWLINE_I n\xc3\xa4rheten, norr om g\xc3\xa5rden finns ett v\xc3\xa4lbevarat orangeri och tv\xc3\xa5 knuttimrade magasinsbyggnader d\xc3\xa4r den ena nyttjas som m\xc3\xb6teslokal och servering i samband med h\xc3\xa4stpolo. Idag har de flesta uthusen byggts om till h\xc3\xa4ststall. B\xc3\xa4st bevarad av de \xc3\xa4ldre byggnaderna \xc3\xa4r grindstugan vid b\xc3\xb6rjan av all\xc3\xa9n till herrg\xc3\xa5rden.'