b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb6ping\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4nniskor har bott l\xc3\xa4nge p\xc3\xa5 platsen, som framg\xc3\xa5r inte minst av det vikingatida b\xc3\xa5tgravf\xc3\xa4ltet vid Norsa. Vid K\xc3\xb6ping har en gammal handelsplats legat. Den n\xc3\xa4mns f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i en urkund av \xc3\xa5r 1257, d\xc3\xa5 det h\xc3\xb6lls ett biskopsm\xc3\xb6te p\xc3\xa5 platsen. Som stad \xc3\xa4r K\xc3\xb6ping k\xc3\xa4nd sedan 1349 d\xc3\xa5 dess stadssigill \xc3\xa5beropas i ett brev. Vid K\xc3\xb6ping l\xc3\xa5g fogdef\xc3\xa4stet K\xc3\xb6pingshus, n\xc3\xa4mnt f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen \xc3\xa5r 1375 och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rt av Engelbrekt Engelbrektssons uppror 1434. K\xc3\xb6pingshus \xc3\xa5teruppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 1580-talet under Johan III:s regeringstid. Karl IX fortsatte arbetet men senare upph\xc3\xb6rde arbetet och borgen fick f\xc3\xb6rfalla. P\xc3\xa5 1660-talet fanns bara ruiner kvar. L\xc3\xa4mningar fanns kvar till dess j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen anlades. \xc3\x84nnu p\xc3\xa5 1400-talet f\xc3\xb6rekommer namnet Lagl\xc3\xb6sa ki\xc3\xb6ping, vilket torde syfta p\xc3\xa5 att handelsplatsen inte hade n\xc3\xa5gra privilegier._NEWLINE_Stadens \xc3\xa4ldsta kyrka torde ha varit en kyrka till\xc3\xa4gnad Sankt Olof, vilken var bel\xc3\xa4gen efter nuvarande Mullgatan. Kyrkan f\xc3\xb6refaller ha varit i d\xc3\xa5ligt skick i b\xc3\xb6rjan av 1400-talet och fick d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfalla och revs p\xc3\xa5 1440-talet. Efter att den nuvarande K\xc3\xb6pings kyrka h\xc3\xa4rjades av brand 1437 fick den efter \xc3\xa5teruppf\xc3\xb6randet en storlek tillr\xc3\xa4cklig att r\xc3\xa4cka b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r lands- och stadsf\xc3\xb6rsamlingen._NEWLINE_De \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda stadsr\xc3\xa4ttigheterna utf\xc3\xa4rdades av Sten Sture den \xc3\xa4ldre i \xc3\x96rebro den 19 januari 1474, d\xc3\xa5 herr Sten var riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare. Dessa stadsr\xc3\xa4ttigheter bekr\xc3\xa4ftades 1529 av Gustav Vasa. Redan vid denna tid var K\xc3\xb6ping av ringa betydelse j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s och Arboga._NEWLINE_1641 sk\xc3\xa4nktes drottning Kristina Pr\xc3\xa4stg\xc3\xa4rdet \xc3\xb6ster om \xc3\xa5n till tomtplatser, och efterhand v\xc3\xa4xte h\xc3\xa4r "nya staden" med eget torg, H\xc3\xb6kartorget eller Lilla torget upp. Snart var dock K\xc3\xb6ping \xc3\xa5ter p\xc3\xa5 tillbakag\xc3\xa5ng. En viss uppblomstring skedde under frihetstiden, d\xc3\xa5 en ylle- och trik\xc3\xa5fabrik med statsst\xc3\xb6d inr\xc3\xa4ttades i K\xc3\xb6ping 1734. Omkring 1750 fanns 216 hush\xc3\xa5ll i staden. Sj\xc3\xb6farten uppr\xc3\xa4tth\xc3\xb6lls med hj\xc3\xa4lp av stadens 18 fartyg, men stor del av det utf\xc3\xb6rda godset fraktades p\xc3\xa5 pr\xc3\xa5mar ned till M\xc3\xa4laren. 1856 grundades K\xc3\xb6pings mekaniska verkstad, som med n\xc3\xa5gra hundra anst\xc3\xa4llda f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ng tid blev en av K\xc3\xb6pings viktigare arbetsgivare._NEWLINE_\xc3\x85r 1866 \xc3\xb6ppnades j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gslinjen K\xc3\xb6ping-Uttersberg, som senare kom att utvecklas till K\xc3\xb6ping-Uttersberg-Riddarhyttans J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g. \xc3\x85r 1867 \xc3\xb6ppnades j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gslinjen Arboga-K\xc3\xb6ping (K\xc3\xb6ping-Hults J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g). \xc3\x85r 1889 utbr\xc3\xb6t en brand som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde stora delar av t\xc3\xa4torten. Den startades av tio\xc3\xa5rige Malakias Andersson, som d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fick tillbringa \xc3\xa5tta \xc3\xa5r p\xc3\xa5 anstalt.\n_START_SECTION_\nAdministrativa tillh\xc3\xb6righeter\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6pings stad ombildades vid kommunreformen 1862 till en stadskommun med delar av bebyggelsen i K\xc3\xb6pings socken som kringg\xc3\xa4rdade staden. 1919 inf\xc3\xb6rlivade stadskommunen K\xc3\xb6pings socken/landskommun. 1971 uppgick stadskommunen i K\xc3\xb6pings kommun med K\xc3\xb6ping som centralort._NEWLINE_I kyrkligt h\xc3\xa4nseende har K\xc3\xb6ping till 1920 h\xc3\xb6rt till K\xc3\xb6pings stadsf\xc3\xb6rsamling med mindre delar i K\xc3\xb6pings landsf\xc3\xb6rsamling f\xc3\xb6r att fr\xc3\xa5n 1920 h\xc3\xb6ra till K\xc3\xb6pings f\xc3\xb6rsamling._NEWLINE_Orten ingick till 1958 i domkretsen f\xc3\xb6r K\xc3\xb6pings r\xc3\xa5dhusr\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4refter till 1971 ing\xc3\xa5 i \xc3\x85kerbo och Skinnskattebergs tingslag. Fr\xc3\xa5n 1971 till 2001 ingick orten i K\xc3\xb6pings domsaga och den ing\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n 2001 i V\xc3\xa4stmanlands domsaga.\n_START_SECTION_\nStadsbild\n_START_PARAGRAPH_\nBetydande delar av t\xc3\xa4torten f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i den stora stadsbranden 1889; i de mest centrala delarna finns n\xc3\xa5gra \xc3\xa4ldre kvarter bevarade. Efter stadsbranden v\xc3\xa4xte en stenstad fram som fortfarande pr\xc3\xa4glar delar av centrum tillsammans med efterkrigsarkitektur. M\xc3\xa5nga av karakt\xc3\xa4rsbyggnaderna ritades av arkitekten Theodor Dahl, till exempel apotekshuset, tingshuset, K\xc3\xb6pings mekaniska verkstad. Det karakteristiska kyrktornet \xc3\xa4r ritat av Nicodemus Tessin d.\xc3\xa4. i samband med att den medeltida kyrkan ut\xc3\xb6kades p\xc3\xa5 1600-talet. I parken mellan kyrkan och Stora torget finns Carl Milles skulptur av Carl Wilhelm Scheele, kemist och apotekare i K\xc3\xb6ping.\n_START_SECTION_\nKommunikationer\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6ping har goda kommunikationer med bland annat M\xc3\xa4larbanan och E18 samt har en betydande hamn. K\xc3\xb6ping var \xc3\xa4ndstation f\xc3\xb6r Sveriges f\xc3\xb6rsta allm\xc3\xa4nna, normalsp\xc3\xa5riga j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g med lokomotivdrift, K\xc3\xb6ping-Hults J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g. Sp\xc3\xa5ret till K\xc3\xb6ping blev klart 1867. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare, 1875, sammankn\xc3\xb6ts K\xc3\xb6ping med Stockholm via Stockholm-V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s-Bergslagens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ringsliv och handel\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6ping har Sveriges n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta insj\xc3\xb6hamn och \xc3\xa4r ett regionalt centrum. Det finns ocks\xc3\xa5 en betydande tillverkningsindustri d\xc3\xa5 Volvo, GKN, Sandvik AB och Yara h\xc3\xb6r till de f\xc3\xb6retag som har anl\xc3\xa4ggningar i K\xc3\xb6ping. S\xc3\xa4ngf\xc3\xb6retaget H\xc3\xa4stens har sin bas i K\xc3\xb6ping \xc3\xa4ven s\xc3\xa4ngtillverkaren Lectus har sin tillverkning och bas i K\xc3\xb6ping. I K\xc3\xb6ping ligger ocks\xc3\xa5 centrallagret f\xc3\xb6r Tibnor som \xc3\xa4r Nordens ledande distribut\xc3\xb6r av st\xc3\xa5l och metaller.'