b'\n_START_ARTICLE_\nDanska f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get i Sk\xc3\xa5ne och Blekinge 1709\xe2\x80\x931710\n_START_SECTION_\nDanmarks \xc3\xa5terintr\xc3\xa4de i Stora nordiska kriget\n_START_PARAGRAPH_\nDanmark hade tvingats ur det Stora nordiska kriget vid freden i Traventhal \xc3\xa5r 1700 men den danske kungen Fredrik IV hade l\xc3\xa4nge planerat att \xc3\xa5ter ge sig in i kriget med m\xc3\xa5let att \xc3\xa5terer\xc3\xb6vra de f\xc3\xb6rlorade landskapen Sk\xc3\xa5ne, Halland och Blekinge. Dock hade Danmark sedan 1701 varit inblandat i Spanska tronf\xc3\xb6ljdskriget genom att man hade l\xc3\xa5nat ut totalt omkring 18\xc2\xa0000 man till de allierade mot Frankrike och Ludvig XIV. Ungef\xc3\xa4r 12\xc2\xa0000 man var utl\xc3\xa5nade till Storbritannien och Nederl\xc3\xa4nderna och stred i Nederl\xc3\xa4nderna och Frankrike, medan n\xc3\xa4rmare 6\xc2\xa0000 man var utl\xc3\xa5nade till den tysk-romerske kejsaren Josef I och stred i Ungern. Den danska statskassan var inte heller redo f\xc3\xb6r ett krig. Flottan saknade sj\xc3\xb6m\xc3\xa4n, krut och proviant, rytteriet saknade h\xc3\xa4star, infanteriet saknade skor och kl\xc3\xa4der och artilleriet saknade h\xc3\xa4star och krut. Finansminister Johan Georg Holstein och \xc3\xb6verkrigssekreterare Christian von Lente argumenterade emot en invasion med ekonomin och arm\xc3\xa9ns bristande beredskap som argument. De menade att innan man kunde f\xc3\xb6rklara krig skulle man f\xc3\xb6rvissa sig om tillr\xc3\xa4cklig hj\xc3\xa4lp fr\xc3\xa5n sina allierade i Ryssland och Sachsen-Polen. St\xc3\xb6rre delen av kungens r\xc3\xa5dgivare var d\xc3\xa4remot f\xc3\xb6r en invasion, d\xc3\xa4ribland general Christian Ditlev Reventlow och generalmajor Valentin von Eickstedt, som ans\xc3\xa5g att Sverige borde vara helt utt\xc3\xb6mt p\xc3\xa5 stridsdugligt folk och att en er\xc3\xb6vring av Sk\xc3\xa5nelandskapen skulle bli en enkel sak. I slut\xc3\xa4nden valde kungen att lyssna p\xc3\xa5 de r\xc3\xa5dgivare som f\xc3\xb6rordade krig.\n_START_SECTION_\nDanska krigsf\xc3\xb6rberedelser\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven om krigsf\xc3\xb6rberedelserna redan hade varit p\xc3\xa5t\xc3\xa4nkta i b\xc3\xb6rjan av 1709, hade \xc3\xa4nnu ingen konkret upprustning f\xc3\xb6retagits till sommaren det \xc3\xa5ret. Fredrik IV hade julen 1708 \xc3\xa5kt p\xc3\xa5 en resa till Italien och var inte \xc3\xa5ter i Danmark f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i juli 1709. Under hans bortavaro hade alla f\xc3\xb6rberedelser st\xc3\xa5tt stilla eftersom alla s\xc3\xa5dana beslut beh\xc3\xb6vde godk\xc3\xa4nnas av kungen under det danska env\xc3\xa4ldet. Ryssland hade \xc3\xa5ret innan gett Danmark ett erbjudande om ett ekonomiskt st\xc3\xb6d p\xc3\xa5 en miljon daler, 10\xc2\xa0000 man fotfolk avl\xc3\xb6nade av ryska kronan, samt beck, tj\xc3\xa4ra och hampa till flottan, i utbyte mot att de \xc3\xa5ter skulle g\xc3\xa5 med i kriget mot Sverige. Men den danska regeringen avstod d\xc3\xa5 man ville inv\xc3\xa4nta utg\xc3\xa5ngen av Karl XII:s infall i Ryssland. Medan Fredrik IV vistades i Italien f\xc3\xb6rnyade tsar Peter den stores s\xc3\xa4ndebud i Venedig erbjudandet och meddelades att danske kungen skulle underteckna f\xc3\xb6rbundet n\xc3\xa4r han p\xc3\xa5 sin hemresa bes\xc3\xb6kte Dresden. Den 18 juni i Dresden ingick Fredrik IV i ett f\xc3\xb6rsvars- och angreppsf\xc3\xb6rbund med August den starke av Sachsen d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rband sig att invadera Sverige s\xc3\xa5 fort Danmark n\xc3\xa5tt ett f\xc3\xb6rdelaktigt avtal med Ryssland. Anledningen till det sista f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llet var att det ryska s\xc3\xa4ndebudet saknade fullmakt fr\xc3\xa5n tsaren f\xc3\xb6r sitt tidigare erbjudande, vilket gjorde den sachsiske kurfursten n\xc3\xa5got mer f\xc3\xb6rsiktig. Ett avtal ingicks den 5 juli \xc3\xa4ven med Preussen, d\xc3\xa4r de \xc3\xa5lade sig att neka svenska trupper genomfart genom landet, men gick med p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rklara Sverige krig enbart om \xc3\xb6vertalningen av tsaren att dela upp Polen mellan Preussen, Sachsen och Ryssland lyckades._NEWLINE_Vid sin \xc3\xa5terkomst till Danmark den 16 juli tryckte kungen p\xc3\xa5 f\xc3\xb6r ett f\xc3\xb6rdrag med Ryssland, men p\xc3\xa5 grund av det f\xc3\xb6rkrossande svenska nederlaget i Poltava den 28 juni 1709 drog Peter den store tv\xc3\xa4rt tillbaka erbjudandet om ekonomiskt och milit\xc3\xa4rt underst\xc3\xb6d till en dansk invasion. Han ans\xc3\xa5g sig efter denna seger inte l\xc3\xa4ngre vara i behov av Danmarks st\xc3\xb6d i kriget. \xc3\x85terigen anmodade storkansler Holstein och \xc3\xb6verkrigssekreterare von Lente kungen om att v\xc3\xa4nta med sin krigsf\xc3\xb6rklaring, d\xc3\xa5 man med alla utl\xc3\xa5nade trupper inte ans\xc3\xa5g sig redo f\xc3\xb6r krig utan st\xc3\xb6d utifr\xc3\xa5n. F\xc3\xb6rhandlingar hade redan p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjats under 1708 om att f\xc3\xb6ra tillbaka trupperna i Ungern till Danmark med m\xc3\xa5ls\xc3\xa4ttningen att anv\xc3\xa4nda dem i invasionen av Sk\xc3\xa5nelandskapen. Den tysk-romerske kejsaren hade inte l\xc3\xa4ngre r\xc3\xa5d att betala dem. Sommaren 1709 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade trupperna sin marsch hem\xc3\xa5t och efter den l\xc3\xa5nga tiden i Centraleuropa bestod f\xc3\xb6rbandet mestadels av tyskar och ungrare. Dessa trupper f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntades d\xc3\xa4remot inte n\xc3\xa5 dansk mark f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n sent in p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten. Den 8 augusti f\xc3\xb6rklarade August av Sachsen krig mot Sverige och ryckte den 14 augusti in i Polen d\xc3\xa4r han snart d\xc3\xa4refter hade f\xc3\xb6rdrivit den svenska lydkungen. Nya f\xc3\xb6rhandlingar inleddes senare mellan de allierade, och Ryssland och Danmark n\xc3\xa5dde slutligen ett avtal den 12 oktober i K\xc3\xb6penhamn. B\xc3\xa5da l\xc3\xa4nderna f\xc3\xb6rband sig till att inte sluta n\xc3\xa5gon enskild fred med Sverige, att garantera varandras av Sverige er\xc3\xb6vrade besittningar, och bekr\xc3\xa4ftade August av Sachsens anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 Polens tron. Ryssland lovade \xc3\xa4ven att s\xc3\xa4nda 6\xc2\xa0000 hj\xc3\xa4lptrupper till invasionen av Sk\xc3\xa5nelandskapen och f\xc3\xb6r att invadera Finland._NEWLINE_I slutet av juli 1709 hade den danska regeringen b\xc3\xb6rjat v\xc3\xa4rva sj\xc3\xb6m\xc3\xa4n utomlands och tusentals tyskar och nederl\xc3\xa4ndare lockades till att ta v\xc3\xa4rvning. Trupperna som marscherade fr\xc3\xa5n Ungern var utslitna och decimerade och f\xc3\xb6rbanden erh\xc3\xb6ll d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r rikliga rekryteringspengar f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terf\xc3\xa5 sin styrka. Soldater v\xc3\xa4rvades \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n Tyskland och Nederl\xc3\xa4nderna och h\xc3\xa4star k\xc3\xb6ptes in f\xc3\xb6r att komplettera rytteriet. En invasionsflotta b\xc3\xb6rjade ansamlas och alla l\xc3\xa4nsherrar \xc3\xa5lades att s\xc3\xa4nda alla b\xc3\xa5tar och pr\xc3\xa5mar som kunde anv\xc3\xa4ndas till att skeppa trupper. I K\xc3\xb6penhamn l\xc3\xa5g till h\xc3\xb6sten 128 olika typer av trupptransportfartyg i v\xc3\xa4ntan p\xc3\xa5 klartecken. Den danska flottan saknade inte krigsdugliga skepp att skydda dem med, utan hade 40 linjeskepp, 10 fregatter och runt 50 mindre skepp. Den 19 augusti skickade Fredrik IV order till \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavaren f\xc3\xb6r de norska trupperna, generall\xc3\xb6jtnant Hans Ernst von Tritzschler, att f\xc3\xb6rbereda sig f\xc3\xb6r att dra in i Sverige fr\xc3\xa5n Norge. I slutet av oktober hade 6\xc2\xa0000 man samlats vid Svinesund och 1\xc2\xa0400 man vid Kongsvinger, \xc3\xa4ven om trupperna \xc3\xa4nnu inte var i stridbart skick.\n_START_SECTION_\nSvenska krigsf\xc3\xb6rberedelser\n_START_PARAGRAPH_\nDe danska avsikterna gick inte den svenska ambassad\xc3\xb6ren i K\xc3\xb6penhamn, Anders Leijonclou, f\xc3\xb6rbi. Han varnade vid flera tillf\xc3\xa4llen i b\xc3\xb6rjan av 1709 det svenska riksr\xc3\xa5det om de danska krigsf\xc3\xb6rberedelserna. De svenska spioner som verkade i K\xc3\xb6penhamn kunde ocks\xc3\xa5 bekr\xc3\xa4fta uppgifterna. \xc3\x84ven Helsingborgs borgm\xc3\xa4stare Gabriel L\xc3\xb6fgren, hade tillsammans med kommendanten p\xc3\xa5 Helsingborg slott, regementskvarterm\xc3\xa4staren Peter B\xc3\xa4fverfeldt, p\xc3\xa5 eget bev\xc3\xa5g spionerat p\xc3\xa5 danskarnas verksamhet. De skickade en inspektor Magnus Aulin till Helsing\xc3\xb6r varifr\xc3\xa5n denne kunde rapportera om hur danskarna b\xc3\xb6rjat utrusta sina krigsskepp och hur man i K\xc3\xb6penhamn v\xc3\xa4rvade soldater. Det avtal som Preussen tecknat med Danmark hade dessutom hamnat i svenska h\xc3\xa4nder genom att den svenske generalen Mauritz Vellingk erh\xc3\xa5llit en avskrift fr\xc3\xa5n greve Ditlev Reventlow, kusin till danske generalen Reventlow. Redan p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren hade guvern\xc3\xb6ren i Sk\xc3\xa5ne, general Magnus Stenbock, p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat upprustningar av bef\xc3\xa4stningarna i Landskrona och Malm\xc3\xb6. Helsingborgs och Kristianstads bef\xc3\xa4stningar, som till st\xc3\xb6rsta delen nedrivits till f\xc3\xb6ljd Sk\xc3\xa5nska kriget var d\xc3\xa4remot i s\xc3\xa5 illa skick att inte mycket kunde g\xc3\xb6ras \xc3\xa5t dem. _NEWLINE_Efter nederlaget i slaget vid Poltava var hotet om krig uppenbart fr\xc3\xa5n flera h\xc3\xa5ll: Ryssland, Danmark, Sachsen och Preussen smidde alla krigsplaner. Den 22 augusti skickade Stenbock en underr\xc3\xa4ttelse till defensionskommissionen om att det finns en \xc3\xb6verh\xc3\xa4ngande fara f\xc3\xb6r en dansk invasion. Stora delar av den svenska krigsmakten hade dock g\xc3\xa5tt under vid Poltava; n\xc3\xa4r det kom till de sk\xc3\xa5nska f\xc3\xb6rbanden hade till exempel b\xc3\xa5de Norra sk\xc3\xa5nska kavalleriregementet och S\xc3\xb6dra sk\xc3\xa5nska kavalleriregementet upph\xc3\xb6rt att existera. Det enda regementet i full styrka var G\xc3\xb6ran Gyllenstiernas Sk\xc3\xa5nska tre- och femm\xc3\xa4nningsregemente som av f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningssk\xc3\xa4l vid tillf\xc3\xa4llet var utspritt och soldaterna inkvarterade hos sina rusth\xc3\xa5llare. Regementet led dessutom av en l\xc3\xa5ngvarig brist p\xc3\xa5 utrustning, d\xc3\xa5 resurserna ist\xc3\xa4llet hade g\xc3\xa5tt till de tv\xc3\xa5 ordinarie sk\xc3\xa5nska regementena som stred i f\xc3\xa4ltarm\xc3\xa9n i Ryssland. Bristen p\xc3\xa5 trupper var akut och man saknade b\xc3\xa5de pengar och h\xc3\xa4star till kavalleriet. F\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka f\xc3\xb6rsvaret skickades V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta tre- och femm\xc3\xa4nningsregemente under \xc3\xb6verste Gustaf Fredrik Lewenhaupt och V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta kavalleriregemente under \xc3\xb6verste Lars Hierta till Sk\xc3\xa5ne. Vid tillf\xc3\xa4llet hade man f\xc3\xa5tt ihop totalt 1\xc2\xa0300 man._NEWLINE_Arbetet med att ers\xc3\xa4tta de regementen som f\xc3\xb6rg\xc3\xa5tts vid Poltava p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades ocks\xc3\xa5 s\xc3\xa5 fort som m\xc3\xb6jligt och i motsats till vad de danska r\xc3\xa5dsherrarna antog fanns det tillr\xc3\xa4ckligt med dugligt folk i l\xc3\xa4mplig \xc3\xa5lder kvar i Sverige att fylla upp de \xc3\xa5terskapade regementena med. Stenbock sj\xc3\xa4lv blev \xc3\xb6verraskad \xc3\xb6ver sk\xc3\xa5ningarnas vilja att l\xc3\xa5ta sig v\xc3\xa4rvas, men v\xc3\xa5gade trots detta inte samla regementena f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n de uppsvenska regementena anl\xc3\xa4nt. Stenbock betvivlade generellt de sk\xc3\xa5nska regementenas lojalitet och behandlade dem st\xc3\xa4ndigt med f\xc3\xb6rsiktighet. Han var \xc3\xa4ven orolig f\xc3\xb6r att en snapphaner\xc3\xb6relse likt den som uppst\xc3\xa5tt under Sk\xc3\xa5nska kriget skulle bildas igen. Han l\xc3\xa4t d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r den 11 september utf\xc3\xa4rda en proklamation som varnade om att all form av snapphaneri, landsflykt, samt flykt upp i skogarna i norra Sk\xc3\xa5ne skulle ses som landsf\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri och vara straffbart med d\xc3\xb6den. Det sv\xc3\xa5ra n\xc3\xa4r det kom till att \xc3\xa5terskapa nya regementen kom ist\xc3\xa4llet att bli tillg\xc3\xa5ngen till officerare, d\xc3\xa5 tillr\xc3\xa4ckligt erfarna s\xc3\xa5dana saknades efter alla \xc3\xa5r av krig. F\xc3\xb6r att l\xc3\xb6sa detta tog man in flera yngre och otr\xc3\xa4nade ungdomar i universitets\xc3\xa5lder och fr\xc3\xa5n adelssl\xc3\xa4kter. I oktober hade b\xc3\xa5de Norra sk\xc3\xa5nska kavalleriregementet och S\xc3\xb6dra sk\xc3\xa5nska kavalleriregementet \xc3\xa5teruppsatts och den sk\xc3\xa5nska Adelsfanan hade \xc3\xa5ter n\xc3\xa5tt upp till full styrka. I och med detta hade det sk\xc3\xa5nska f\xc3\xb6rsvaret f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkts till att omfatta 3\xc2\xa0550 man. En upprustning av norska trupper hade ocks\xc3\xa5 noterats l\xc3\xa4ngs gr\xc3\xa4nsen till Bohusl\xc3\xa4n och generall\xc3\xb6jtnant Karl Nieroth s\xc3\xa4ndes dit f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta upp ett eventuellt angrepp.\n_START_SECTION_\nDen danska krigsf\xc3\xb6rklaringen\n_START_PARAGRAPH_\nPlanen enligt f\xc3\xb6rdraget i Dresden var att det danska anfallet skulle ske mot Sveriges skandinaviska landomr\xc3\xa5de och inte mot de svenska besittningarna i Tyskland. Anledningen var att Storbritannien och Nederl\xc3\xa4nderna fruktade att det Stora nordiska kriget annars skulle sprida sig till de tyska staterna, vilket riskerade att betyda att de tyska stater som deltagit i Spanska tronf\xc3\xb6ljdskriget skulle tvingas att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda hem. Det var illa nog att Danmark och Sachsen, som f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g dessa l\xc3\xa4nder med trupper i kriget, skulle l\xc3\xa5sas i stridigheter p\xc3\xa5 annan plats. Den 18 oktober 1709 n\xc3\xa5dde krigsf\xc3\xb6rklaringen det svenska riksr\xc3\xa5det och som grund hade danskarna angivit att Sverige hade fuskat med \xc3\x96resundstullen, samt att befolkningen i de forna danska landskapen Sk\xc3\xa5ne, Halland, Blekinge och Bohusl\xc3\xa4n hade behandlats illa._NEWLINE_Fredrik IV godk\xc3\xa4nde i september 1709 invasionsh\xc3\xa4rens sammans\xc3\xa4ttning. Denna bestod av 15\xc2\xa0000 man indelade i sex kavalleriregementen, fyra dragonregementen, \xc3\xa5tta infanteriregementen, sex artillerikompanier, samt tr\xc3\xa4ng. Den endast 39 \xc3\xa5r gamla greve Christian Ditlev Reventlow, son till den avlidne tidigare storkanslern, uts\xc3\xa5gs som chef f\xc3\xb6r invasionsh\xc3\xa4ren. Reventlow hade visat sin duglighet i f\xc3\xa4lt under Spanska tronf\xc3\xb6ljdskriget under b\xc3\xa5de Eugen av Savojen och Vilhelm av Oranien och var en kunglig favorit. Trots sin ringa \xc3\xa5lder \xc3\xa5tnj\xc3\xb6t Reventlow uppenbarligen de \xc3\xa4ldre generalernas respekt, d\xc3\xa5 inga av dem ska ha protesterat mot utn\xc3\xa4mningen. Reventlow hade dock inte mycket inflytande \xc3\xb6ver hur f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get skulle utf\xc3\xb6ras d\xc3\xa5 den delen styrdes h\xc3\xa5rt fr\xc3\xa5n Fredrik IV. Trots detta hade Reventlow inte f\xc3\xa5tt n\xc3\xa5gon tydlig f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5gsplan fr\xc3\xa5n kungen. Instruktionerna str\xc3\xa4ckte sig bara till att s\xc3\xa5 snart som m\xc3\xb6jligt inta Landskrona. Tidpunkten f\xc3\xb6r invasionen var inte den b\xc3\xa4sta d\xc3\xa5 man i st\xc3\xb6rsta m\xc3\xa5n ville undvika ett vinterf\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g, men eftersom man ville ta vara p\xc3\xa5 den uppfattade svenska svagheten s\xc3\xa5 mycket som m\xc3\xb6jligt och inte ge dess arm\xc3\xa9 n\xc3\xa5gon tid att \xc3\xa5terh\xc3\xa4mta sig ans\xc3\xa5g man sig tvungna att ta tillf\xc3\xa4llet i akt.\n_START_SECTION_\nInvasionen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas\n_START_PARAGRAPH_\nAnsamlingen av danska fartyg hade inte undg\xc3\xa5tt de svenska trupperna p\xc3\xa5 den sk\xc3\xa5nska sidan av \xc3\x96resund. Stridsledningen hade identifierat tre t\xc3\xa4nkbara landstigningsplatser: Barseb\xc3\xa4ck, R\xc3\xa5\xc3\xa5 och Helsingborg. Stenbock hade placerat ut sina tre kavalleriregementen l\xc3\xa4ngs sk\xc3\xa5nska v\xc3\xa4stkusten och gett order att olika antal signalskott skulle avfyras fr\xc3\xa5n Landskronas eller Malm\xc3\xb6s bef\xc3\xa4stningar s\xc3\xa5 fort det stod klart var landstigningen ska ske rum och att kavalleriregementena genast skulle bege sig till angiven plats. De f\xc3\xb6rsta danska trupperna b\xc3\xb6rjade embarkera trupptransportfartygen den 24 oktober och slutligen den 31 oktober avseglade en flotta best\xc3\xa5ende av mer \xc3\xa4n 250 civila skepp skyddade av 12 linjeskepp och 5 fregatter, ledd av kungens halvbror, generalamiral Ulrik Christian Gyldenl\xc3\xb8ve p\xc3\xa5 flaggskeppet Dannebroge, fr\xc3\xa5n K\xc3\xb6penhamn norrut genom \xc3\x96resund. _NEWLINE_N\xc3\xa4r de svenska trupperna s\xc3\xa5g flottan passera Landskrona citadell avfyrade f\xc3\xa4stningens kanoner sex skott: signalen f\xc3\xb6r att landstigningen kommer att ske vid R\xc3\xa5\xc3\xa5, p\xc3\xa5 samma plats som de danska styrkorna landstigit \xc3\xa5r 1676 i b\xc3\xb6rjan av Sk\xc3\xa5nska kriget. Vid ljudet av signalskotten begav sig kavalleriregementena mot platsen och placerade ut sig vid Raus kyrka, Rya och Katsl\xc3\xb6sa. Stenbock sj\xc3\xa4lv hade sitt huvudkvarter i Rya.\n_START_SECTION_\nLandstigningen vid R\xc3\xa5\xc3\xa5\n_START_PARAGRAPH_\nVid tretiden p\xc3\xa5 eftermiddagen den 1 november ankrade den danska flottan p\xc3\xa5 redden utanf\xc3\xb6r fiskel\xc3\xa4get och krigsr\xc3\xa5d h\xc3\xb6lls p\xc3\xa5 Dannebroge mellan Reventlow och hans n\xc3\xa4rmaste bef\xc3\xa4lhavare, d\xc3\xa4r dessa erh\xc3\xb6ll sina order. Fr\xc3\xa5n skeppen kunde danskarna se hur v\xc3\xa5rdkasar t\xc3\xa4ndes l\xc3\xa4ngs de sk\xc3\xa5nska str\xc3\xa4nderna och kyrkklockorna b\xc3\xb6rjade ringa f\xc3\xb6r att meddela om krigets ankomst. Tidigt p\xc3\xa5 morgonen den 2 november rodde Reventlow tillsammans med generalmajor Valentin von Eickstedt ur Grenadj\xc3\xa4rk\xc3\xa5ren, generaladjutant Lothar Adolf Henrik Klepping, samt en mindre eskort i land s\xc3\xb6der om R\xc3\xa5\xc3\xa5. V\xc3\xa4l d\xc3\xa4r s\xc3\xa5g de inte n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre hinder. De skymtade endast en grupp svenska ryttare p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jd l\xc3\xa4ngre in\xc3\xa5t land, men dessa v\xc3\xa4nde om och red i riktning mot Landskrona. Klockan \xc3\xa5tta p\xc3\xa5 morgonen ansl\xc3\xb6t Fredrik IV till landstigningsflottan och alla dess bestyckade fartyg avgav salut p\xc3\xa5 27 skott vardera. Med kungen v\xc3\xa4l p\xc3\xa5 plats kunde landstigningen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas. De f\xc3\xb6rsta att lands\xc3\xa4ttas blev bataljoner ur Grenadj\xc3\xa4rk\xc3\xa5ren, Gardet och Drottningens livregemente, som f\xc3\xb6rdes i land i kanonslupar, specialbyggda flatbottande b\xc3\xa5tar med en kanon i f\xc3\xb6ren som skydd. Den totalt 2\xc2\xa0000 man stora styrkan anf\xc3\xb6rdes av Reventlows n\xc3\xa4stkommenderande, generall\xc3\xb6jtnant Frederik Gersdorff. Landstigningen t\xc3\xa4cktes av beskjutning fr\xc3\xa5n de danska linjeskeppen som l\xc3\xa5g med bredsidorna v\xc3\xa4nda mot stranden. De landstigna trupperna intog st\xc3\xa4llningar f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara brof\xc3\xa4stet. Grenadj\xc3\xa4rk\xc3\xa5ren l\xc3\xa4ngs R\xc3\xa5\xc3\xa5n in\xc3\xa5t land, Gardet mot norr och Drottningens livregemente mot s\xc3\xb6der. D\xc3\xa4refter p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades \xc3\xb6verskeppningen av resterande delar av det danska infanteriet och p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen hade man hunnit f\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver totalt 5\xc2\xa0000 man._NEWLINE_Klockan 14 den 2 november landsteg Fredrik IV och inspekterade de redan landstigna trupperna f\xc3\xb6rsvarspositioner innan han inkvarterade sig p\xc3\xa5 R\xc3\xa5\xc3\xa5 v\xc3\xa4rdshus. D\xc3\xa4r \xc3\xb6vernattade han f\xc3\xb6r att dagen efter bege sig ut f\xc3\xb6r att rekognoscera tillsammans med sina generaler. Samma dag slog v\xc3\xa4dret om till storm och regn, vilket gjorde att landstigningen av de resterande trupperna gick tr\xc3\xb6gt. P\xc3\xa5 f\xc3\xb6rmiddagen den 3 november hade n\xc3\xa4stan allt det danska fotfolket skeppats i land, men man hade stora sv\xc3\xa5righeter att f\xc3\xa5 i land kavalleriet och dess h\xc3\xa4star i den h\xc3\xb6ga sj\xc3\xb6n. Den 4 november kunde till slut de sista delarna av kavalleriet stiga i land. D\xc3\xa4refter b\xc3\xb6rjade man f\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver tross och annan utrustning. De svenska trupperna var inte tillr\xc3\xa4ckligt m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6r att bjuda den danska invasionsh\xc3\xa4ren motst\xc3\xa5nd. Stenbock skickade ryttm\xc3\xa4stare Henrik Hammarberg till Stockholm f\xc3\xb6r att underr\xc3\xa4tta defensionskommissionen om invasionen och att han inte hade tillr\xc3\xa4ckligt med trupper f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta den. Han gav order till kavalleriregementena att dra sig tillbaka ner f\xc3\xb6rbi Glumsl\xc3\xb6v och Landskrona ner till K\xc3\xa4vlinge f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4r n\xc3\xa5 andra sidan av L\xc3\xb6dde \xc3\xa5. P\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen rev man broarna vid K\xc3\xa4vlinge och Getinge.\n_START_SECTION_\nHelsingborg \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnar sig\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa5let f\xc3\xb6r invasionsh\xc3\xa4ren var att s\xc3\xa4kra Helsingborg och den 3 november anl\xc3\xa4nde en delegation fr\xc3\xa5n Helsingborg, som erbj\xc3\xb6d att \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna staden \xc3\xa5t danskarna i utbyte mot deras beskydd, d\xc3\xa5 borgarna h\xc3\xb6rt rykten om att de svenska trupperna skulle br\xc3\xa4nna ner staden f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rneka de danska trupperna m\xc3\xb6jligheten att anv\xc3\xa4nda den f\xc3\xb6r inkvartering. Samtidigt meddelade de att den skrala svenska garnisonen p\xc3\xa5 Helsingborgs slott, som endast bestod av 36 man ur William Sinclairs V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta femm\xc3\xa4nningsinfanteriregemente, hade \xc3\xb6vergett staden. Garnisonens bef\xc3\xa4lhavare, regementskvarterm\xc3\xa4stare B\xc3\xa4fverfeldt, hade fr\xc3\xa5n K\xc3\xa4rnans topp kunnat f\xc3\xb6lja den danska landstigningen och hade blivit s\xc3\xa5 avskr\xc3\xa4ckt att han beordrade sina m\xc3\xa4n att nagla igen de \xc3\xa5tta kanonerna p\xc3\xa5 K\xc3\xa4rnans tak f\xc3\xb6r att sedan l\xc3\xa4mna staden med sina trupper. Man hade \xc3\xa4ven rivit upp alla br\xc3\xa4dor p\xc3\xa5 stadens skeppsbro. Natten till den 5 november ryckte \xc3\xb6verste Albrecht Philip von Eynden med Fynska regementet in i staden och m\xc3\xb6tte d\xc3\xa4r inget motst\xc3\xa5nd. Senare under dagen anl\xc3\xa4nde Prinsen av Hessens regemente f\xc3\xb6r att bilda garnison i staden och man hissade en enorm Dannebrog p\xc3\xa5 K\xc3\xa4rnans topp. Chefen f\xc3\xb6r fortifikationen, \xc3\xb6verstel\xc3\xb6jtnant Marcus Heinsohn, s\xc3\xa4ndes den 6 november till staden f\xc3\xb6r att besiktiga och f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra dess bef\xc3\xa4stningar._NEWLINE_Den danske kungen reste p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen den 5 november till Helsingborg, eskorterad av 50 man ur Livgardet till h\xc3\xa4st. P\xc3\xa5 v\xc3\xa4g dit h\xc3\xa4lsades han av dansk l\xc3\xb6sen (tre skott) fr\xc3\xa5n kanonerna p\xc3\xa5 K\xc3\xa4rnans topp, som hade borrats upp av de danska trupperna under dagen. Han bosatte sig tillsammans med sitt f\xc3\xb6lje p\xc3\xa5 200 personer i den danskv\xc3\xa4nliga r\xc3\xa5dmannen Herman Schlyters g\xc3\xa5rd, numera Henckelska g\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Norra Storgatan. I och med att Helsingborg s\xc3\xa4krats hade danskarna tillg\xc3\xa5ng till stadens skeppsbro, till vilken man efter den reparerats enklare kunde f\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver proviant och manskap fr\xc3\xa5n Danmark. N\xc3\xa4r \xc3\xb6verskeppningen av utrustningen fr\xc3\xa5n landstigningsflottan var klar skickades de st\xc3\xb6rre transportfartygen tillbaka till K\xc3\xb6penhamn, medan de mindre transportskeppen skickades till Helsing\xc3\xb6r f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n kunna f\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver resterande materiel direkt till Helsingborg. Det handlade i f\xc3\xb6rsta hand om det viktiga f\xc3\xa4ltartilleriet. \xc3\x96rlogsskeppen l\xc3\xa5g kvar utanf\xc3\xb6r kusten fram till den 15 november innan de till slut \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till K\xc3\xb6penhamn. Helsingborgs svenskf\xc3\xb6dda borgm\xc3\xa4stare, Gabriel L\xc3\xb6fgren, hade vid invasionen l\xc3\xa4mnat staden och Schlyter uts\xc3\xa5gs till tillf\xc3\xb6rordnad borgm\xc3\xa4stare. Han l\xc3\xa4t inventera alla borgares vapeninnehav, och dessa vapen kom senare att beslagtas av de danska trupperna. Genom ett plakat som uppl\xc3\xa4stes fr\xc3\xa5n predikstolen i Mariakyrkan l\xc3\xa4t Fredik IV proklamera att han tagit Sk\xc3\xa5ne i "skydd och besittning". Stadens 170 borgare svor den danske kungen trohet, vilket \xc3\xa4ven borgarna i \xc3\x84ngelholm, samt allmogen i Luggude, R\xc3\xb6nneberga och Onsj\xc3\xb6 h\xc3\xa4rader gjorde. Helsingborgs kyrkoherde, Olof Troilius, v\xc3\xa4grade dock l\xc3\xa4sa upp den danska kungens plakat och bad ist\xc3\xa4llet den vanliga f\xc3\xb6rb\xc3\xb6nen f\xc3\xb6r Karl XII, varefter \xc3\xa4ven han flydde staden. Troilius upps\xc3\xb6kte d\xc3\xa4refter Stenbocks arm\xc3\xa9, d\xc3\xa4r han uts\xc3\xa5gs till dess generalstabspr\xc3\xa4st.\n_START_SECTION_\nDanska f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningsproblem\n_START_PARAGRAPH_\nKoordineringen av den danska \xc3\xb6verfarten hade inte varit helt sm\xc3\xa4rtfri. De 25 kanoner som togs i land kunde inte anv\xc3\xa4ndas d\xc3\xa5 man f\xc3\xb6rsummat att f\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver dragh\xc3\xa4star f\xc3\xb6r dessa. Den ursprungligen planerade artilleriparken p\xc3\xa5 42 tunga och 56 l\xc3\xa4tta kanoner, 23 m\xc3\xb6rsare och 6 haubitsar saknade bemanning d\xc3\xa5 manskapet fortfarande var kvar i K\xc3\xb6penhamn. Proviantm\xc3\xa4ngden r\xc3\xa4ckte ocks\xc3\xa5 bara till 14 dagar och b\xc3\xb6rjade snabbt sina och f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 in f\xc3\xb6rn\xc3\xb6denheter lockade man den sk\xc3\xa5nska allmogen med betalning i "klingande mynt" f\xc3\xb6r den proviant de kunde f\xc3\xb6rse den danska arm\xc3\xa9n med. De danska finanserna var dock i s\xc3\xa5 d\xc3\xa5ligt skick att man fann att man inte kunde h\xc3\xa5lla detta l\xc3\xb6fte och n\xc3\xa4r allmogen ankom med proviant fick de ist\xc3\xa4llet betalt i kvittenser och meddelades att dessa skulle avr\xc3\xa4knas mot den planerade krigsskatt man \xc3\xa4mnade samla in. Reventlow hade varnat den danska kungen att det skulle skada det danska anseendet hos Sk\xc3\xa5nes befolkning om de inte h\xc3\xb6ll sitt l\xc3\xb6fte om betalning, men detta ignorerades. Ett annat problem var den danska byr\xc3\xa5kratin, som kr\xc3\xa4vde att tull skulle tillf\xc3\xb6ras p\xc3\xa5 alla varor som f\xc3\xb6rdes \xc3\xb6ver \xc3\x96resund, \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r utrustning och proviant \xc3\xa5t den danska arm\xc3\xa9n. Administrationen av detta gjorde att viktig f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning fr\xc3\xa5n Danmark st\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6rsenades. Reventlow anmodade om att f\xc3\xa5 undslippa avgifterna, men fick i den fr\xc3\xa5gan inget geh\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n de danska myndigheterna.\n_START_SECTION_\nDanskarna tar kontrollen \xc3\xb6ver Sk\xc3\xa5ne\n_START_PARAGRAPH_\nDen danska h\xc3\xa4ren br\xc3\xb6t den 16 och 17 november upp fr\xc3\xa5n landstigningsplatsen vid R\xc3\xa5\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att inkvarteras i byarna omkring Helsingborg och Landskrona. Reventlow f\xc3\xb6rlade sitt h\xc3\xb6gkvarter till godset B\xc3\xa4lteberga strax norr om R\xc3\xa5\xc3\xa5ns dalg\xc3\xa5ng. Som gr\xc3\xa4nslinje i s\xc3\xb6der valde man L\xc3\xb6dde \xc3\xa5, medan den nord\xc3\xb6stra gr\xc3\xa4nslinjen utgjordes av Vege \xc3\xa5. V\xc3\xa4dret var dock el\xc3\xa4ndigt och st\xc3\xa4ndigt regn gjorde v\xc3\xa4garna leriga och oanv\xc3\xa4ndbara f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre truppf\xc3\xb6rflyttningar. Mestadels var det besv\xc3\xa4rligt f\xc3\xb6r tross och artilleri.\n_START_SECTION_\nBel\xc3\xa4gringarna av Landskrona och Malm\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av november satte till slut frosten in och det blev l\xc3\xa4ttare f\xc3\xb6r den danska arm\xc3\xa9n att man\xc3\xb6vrera i landskapet. Den 25 november p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades den danska bel\xc3\xa4gringen av Landskrona genom att \xc3\xb6verste von Eyndens Fynska regemente f\xc3\xb6rflyttades till staden. Eftersom inneslutningen begr\xc3\xa4nsade sig till att bara bevaka infartsv\xc3\xa4garna var denna inte s\xc3\xa4rskilt effektiv. N\xc3\xa5gon \xc3\xb6rlogsblockad fr\xc3\xa5n sj\xc3\xb6sidan utf\xc3\xb6rdes inte heller, vilket gjorde att garnisonen fritt kunde kommunicera med Malm\xc3\xb6 genom sj\xc3\xb6v\xc3\xa4gen. D\xc3\xa5 bel\xc3\xa4gringen inte startats tidigare hade kommendanten p\xc3\xa5 Landskrona Citadell, \xc3\xb6verste Sinclair, dessutom haft tre veckor p\xc3\xa5 sig efter den danska landstigningen att samla proviant f\xc3\xb6r att klara just en s\xc3\xa5dan. _NEWLINE_Den 28 november h\xc3\xb6ll Fredrik IV ett sista krigsr\xc3\xa5d innan han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Sj\xc3\xa4lland. Kungen fortsatte d\xc3\xa4refter att styra f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get genom korrespondens. I ett brev gav han order om att Reventlow skulle r\xc3\xb6ra sig mot Kristianstad och sedan till Karlskrona f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ra den svenska flottan. Reventlow f\xc3\xb6redrog hellre att inta Landskrona och Malm\xc3\xb6 f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt ha ryggen fri och s\xc3\xa4kra sina f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningslinjer innan offensiven. N\xc3\xa5got bifall fick Reventlow inte, utan kungen f\xc3\xb6ljde ist\xc3\xa4llet ett f\xc3\xb6rslag fr\xc3\xa5n Rantzau om att innesluta st\xc3\xa4derna fram till v\xc3\xa5ren. I b\xc3\xb6rjan av december gjordes en dansk truppf\xc3\xb6rflyttning mot R\xc3\xb6nne \xc3\xa5. Vid R\xc3\xb6st\xc3\xa5nga stod tre svenska kavalleriregementen under generalmajor G\xc3\xb6ran Gyllenstierna med order om att bevaka \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngarna vad R\xc3\xb6nne \xc3\xa5 och L\xc3\xb6dde \xc3\xa5. Gyllenstierna valde vid beskedet om danskarnas ankomst att retirera till Kristianstad. Den 8 december korsade generalmajor Ditlev Brockdorff med F\xc3\xb6rsta jyll\xc3\xa4ndska kavalleriregementet L\xc3\xb6dde \xc3\xa5 och marscherade med en trupp in Lund med m\xc3\xa5let att bes\xc3\xa4tta det b\xc3\xb6rdiga S\xc3\xb6dersl\xc3\xa4tt. V\xc3\xa4l d\xc3\xa4r plundrade de danska trupperna stadens kornf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och Brockdorff installerade sig i professor Johan H\xc3\xb6rlings g\xc3\xa5rd med ett f\xc3\xb6lje p\xc3\xa5 18 personer. N\xc3\xa5gon aktion mot Malm\xc3\xb6 hade \xc3\xa4nnu inte f\xc3\xb6retagits. V\xc3\xa4dret hade slagit om till regn igen och v\xc3\xa4garna var \xc3\xa5ter ofarbara._NEWLINE_Magnus Stenbock hade den 5 november anl\xc3\xa4nt till Malm\xc3\xb6 d\xc3\xa4r det fanns 20 v\xc3\xa4lbeh\xc3\xb6vliga kanoner och d\xc3\xa4r \xc3\xa4ven hans gravida hustru och parets barn bebodde en v\xc3\xa5ning av Malm\xc3\xb6hus slott. Han fann att stadens f\xc3\xb6rsvarsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga var god och den 9 november uts\xc3\xa5gs Stenbock till \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavare f\xc3\xb6r de trupper som skulle verka i Sk\xc3\xa5ne. Den 1 december br\xc3\xb6t Stenbock upp fr\xc3\xa5n Malm\xc3\xb6 och f\xc3\xb6rflyttade sig till Kristianstad, d\xc3\xa4r han \xc3\xb6vertog bef\xc3\xa4let fr\xc3\xa5n Gyllenstierna. De kanoner som fanns i Malm\xc3\xb6 lyckades han dock inte f\xc3\xa5 med sig d\xc3\xa5 han saknade tross att transportera dem med. I b\xc3\xb6rjan av december kontrollerade danskarna praktiskt taget hela mellersta Sk\xc3\xa5ne utom Landskrona och Malm\xc3\xb6. Runt ny\xc3\xa5r 1710 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde frosten och i b\xc3\xb6rjan av januari 1710 fick generalmajor Brockdorff order om att marschera mot Malm\xc3\xb6 med omkring 2\xc2\xa0000 man, best\xc3\xa5ende av tv\xc3\xa5 skvadroner ur Sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska lantdragonregementet och tv\xc3\xa5 bataljoner ut Drottningens livregemente. Dessa posterades ut ungef\xc3\xa4r en mil fr\xc3\xa5n Malm\xc3\xb6s bef\xc3\xa4stningar, vid landsv\xc3\xa4garna som ledde in till staden. D\xc3\xa4rmed var det fortfarande m\xc3\xb6jligt att ta sig in och ut ur staden genom mindre stigar. Inte heller denna stad blockerades fr\xc3\xa5n sj\xc3\xb6sidan och var d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r lika verkansl\xc3\xb6s som den av Landskrona. De danska trupperna saknade dessutom b\xc3\xa5de bel\xc3\xa4gringsartilleri och en duglig bel\xc3\xa4gringsingenj\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\nFramryckningen mot Kristianstad\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att rycka fram mot Kristianstad ans\xc3\xa5g sig Reventlow beh\xc3\xb6va ytterligare f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar. M\xc3\xa5nga av de danska trupperna var uppl\xc3\xa5tna f\xc3\xb6r bel\xc3\xa4gringarna av Malm\xc3\xb6 och Landskrona och en stor del av trupperna beh\xc3\xb6vde stanna i Helsingborg f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara mot svenska trupper som skulle kunna anfalla fr\xc3\xa5n Halland. B\xc3\xa5da sidorna hade goda underr\xc3\xa4ttelsen\xc3\xa4tverk och fick snabbt bud om l\xc3\xa4get hos sina motst\xc3\xa5ndare. Reventlow hade f\xc3\xa5tt tydliga uppgifter om styrkan i den svenska arm\xc3\xa9 som h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att byggas upp och enligt hans bed\xc3\xb6mning hade han med sina ungef\xc3\xa4r 6\xc2\xa0700 tillg\xc3\xa4ngliga soldater inte tillr\xc3\xa4ckligt f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta den svenska arm\xc3\xa9n i en avg\xc3\xb6rande drabbning. Han ans\xc3\xa5g att han p\xc3\xa5 sin h\xc3\xb6jd kunde anv\xc3\xa4nda sina trupper till att blockera ytterligare svenska f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar fr\xc3\xa5n Sm\xc3\xa5land. _NEWLINE_Reventlow meddelande den danska kungen om sina farh\xc3\xa5gor och anmodade om att de danska regementen som f\xc3\xb6r tillf\xc3\xa4llet stod sysslol\xc3\xb6sa i Holstein skulle skickas till Sk\xc3\xa5ne. Han ville \xc3\xa4ven att kungen skulle trycka p\xc3\xa5 Ryssland att efterleva sin del av f\xc3\xb6rdraget genom den utlovade hj\xc3\xa4lpk\xc3\xa5ren och invasionen av Finland. Slutligen yrkade Reventlow \xc3\xa5terigen om att man skulle inta Malm\xc3\xb6 och Landskrona och ville att st\xc3\xa4derna skulle bombarderas av flottan. Inga av dessa f\xc3\xb6rfr\xc3\xa5gningar kom att h\xc3\xb6rsammas. Det var bal- och maskerads\xc3\xa4song i K\xc3\xb6penhamn och Fredrik IV sysselsatte sig hellre med dessa n\xc3\xb6jen tillsammans med sin unga \xc3\xa4lskarinna Charlotte Helene von Schindel \xc3\xa4n med invasionen av Sk\xc3\xa5ne. M\xc3\xa5nga av Reventlows f\xc3\xb6rfr\xc3\xa5gningar f\xc3\xb6rblev till och med obesvarade. Den danska statsledningen s\xc3\xa5g fortfarande invasionen som en enkel sak, men inte heller denna kunde bevilja n\xc3\xa5gra f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar utan kungens godk\xc3\xa4nnande. _NEWLINE_Reventlow ans\xc3\xa5g sig \xc3\xa4ven ha brist p\xc3\xa5 dugliga officerare. Tv\xc3\xa5 av hans mer kapabla bef\xc3\xa4lhavare hade p\xc3\xa5 kungliga order f\xc3\xb6rflyttats fr\xc3\xa5n den danska arm\xc3\xa9n till Sk\xc3\xa5ne: hans n\xc3\xa4stkommenderande, generall\xc3\xb6jtnant Frederik Gersdorff, som utsetts till bef\xc3\xa4lhavare f\xc3\xb6r de danska hj\xc3\xa4lptrupperna i Flandern, samt generalmajor Frederik Leegaard som s\xc3\xa4nts till Holstein. Lyckligtvis hade Gersdorff ersatts av den erfarne Frantz Joachim von Dewitz. Om von Dewitz skrev Reventlow i ett brev till Fredrik IV att han var "den enda ledaren som givits mig i arm\xc3\xa9n" och att han "s\xc3\xa4kert vet hur man best\xc3\xa4ller och reglerar gemene man s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som en man vilken man borde forts\xc3\xa4tta att beakta". I \xc3\xb6vrigt var Reventlow mycket kritisk till de officerare han hade tilldelats. Han hade inga h\xc3\xb6gre tankar om generalmajor Valentin von Eickstedts milit\xc3\xa4ra egenskaper och var av \xc3\xa5sikten att generalmajor Christian Rodsteen (Leegaards ers\xc3\xa4ttare) helt borde avl\xc3\xa4gsnas fr\xc3\xa5n arm\xc3\xa9n d\xc3\xa5 denne hade ett alltf\xc3\xb6r \xc3\xa4ngsligt lynne f\xc3\xb6r att effektivt kunna anf\xc3\xb6ra manskapet. Ut\xc3\xb6ver detta hade Reventlow drabbats av en envis f\xc3\xb6rkylning._NEWLINE_Den ursprungliga invasionsplanen angav att de trupper som var baserade i Norge snart skulle dra in i Sverige f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ppna en andra front, och Reventlow ans\xc3\xa5g d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att hotet norrifr\xc3\xa5n kunde bortses fr\xc3\xa5n. Han l\xc3\xa4t \xc3\xa4nd\xc3\xa5 ge order om att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka f\xc3\xb6rsvaret l\xc3\xa4ngs R\xc3\xb6nne \xc3\xa5, n\xc3\xa5got som f\xc3\xb6rsvagade hans arm\xc3\xa9 ytterligare. Efter att v\xc3\xa4dret blivit mer gynnsamt i de f\xc3\xb6rsta dagarna av 1710 br\xc3\xb6t Reventlow den 3 januari upp fr\xc3\xa5n sitt h\xc3\xb6gkvarter i B\xc3\xa4lteberga och beordrade de trupper han ans\xc3\xa5g sig kunna undvara att marschera mot Kristianstad. Expeditionsk\xc3\xa5ren bestod av tre infanteriregementen: Livgarden till fots, Prins Christians regemente och Marinregementet; fyra kavalleriregementen: F\xc3\xb6rsta och Tredje sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska kavalleriregementet, Andra fynska kavalleriregementet, och F\xc3\xb6rsta jyll\xc3\xa4ndska kavalleriregementet; samt 200 man fr\xc3\xa5n artilleriet som medtog sex fyrpunds f\xc3\xa4ltkanoner, tv\xc3\xa5 haubitsar, pontonmaterial och 50 trossvagnar. Arm\xc3\xa9n marscherade ner mot L\xc3\xb6dde \xc3\xa5, d\xc3\xa4r den sedan kunde nyttja landsv\xc3\xa4gen som gick fr\xc3\xa5n Malm\xc3\xb6 upp till Kristianstad (motsvarande dagens Europav\xc3\xa4g 22).\n_START_SECTION_\nDanskarna korsar Helge \xc3\xa5\n_START_PARAGRAPH_\nI Kristianstad fanns ungef\xc3\xa4r 3\xc2\xa0500 svenska trupper. Dessa bestod mestadels av kavalleri genom V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta kavalleriregemente, V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta tre- och femm\xc3\xa4nningsregemente till h\xc3\xa4st, samt Sk\xc3\xa5nska tre- och femm\xc3\xa4nningsregementet till h\xc3\xa4st. Det enda infanteri p\xc3\xa5 plats var en bataljon ur Sachsiska infanteriregementet best\xc3\xa5ende av 494 sachsiska krigsf\xc3\xa5ngar som valt att g\xc3\xa5 i svensk tj\xc3\xa4nst. Dessa hade anl\xc3\xa4nt till Kristianstad den 17 december som n\xc3\xa5gra av de f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningarna norrifr\xc3\xa5n. Stenbock ans\xc3\xa5g inte att Kristianstad, vars vallar hade rivits efter Sk\xc3\xa5nska kriget, hade n\xc3\xa5got st\xc3\xb6rre strategiskt v\xc3\xa4rde och planerade ist\xc3\xa4llet att mota den danska armen vid passen vid Norje och M\xc3\xb6rrums\xc3\xa5n. Kristianstads bef\xc3\xa4stningar f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rktes s\xc3\xa5 gott det gick, men huvuddelen av arm\xc3\xa9f\xc3\xb6rr\xc3\xa5den f\xc3\xb6rflyttades till Karlshamn, dit Stenbock begett sig den 10 januari efter att ha \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnat bef\xc3\xa4let av staden till Gyllenstierna. Det viktiga krutbruket i Torsebro norr om Kristianstad hade f\xc3\xb6r s\xc3\xa4kerhets skull t\xc3\xb6mts p\xc3\xa5 inventarier f\xc3\xb6r att inte falla i danskarnas h\xc3\xa4nder. Stenbock gav ocks\xc3\xa5 order om att alla broar skulle f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ras f\xc3\xb6r att sakta ner fiendens framfart. _NEWLINE_Den 12 januari anl\xc3\xa4nde Reventlow till V\xc3\xa4 sydv\xc3\xa4st om Kristianstad, men valde att inte anfalla staden. Eftersom arm\xc3\xa9n skulle bli tvungna att korsa den 200 meter l\xc3\xa5nga och smala L\xc3\xa5ngebro f\xc3\xb6r att ta sig till stadens portar skulle den vara alldeles f\xc3\xb6r blottad f\xc3\xb6r kanoneld fr\xc3\xa5n stadens palissader och ett anfall p\xc3\xa5 Kristianstad skulle enligt Reventlow bli alltf\xc3\xb6r blodigt. Ist\xc3\xa4llet skickade han \xc3\xb6verstel\xc3\xb6jtnant Scheel med 50 dragoner till Torsebro f\xc3\xb6r att se om det var m\xc3\xb6jligt att korsa Helge \xc3\xa5 vid denna plats. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt skulle han kunna inringa staden och sk\xc3\xa4ra av dess garnison fr\xc3\xa5n Blekinge. Bron vid Torsebro bevakades av 60 man ur Sachsiska infanteriregementet under kapten Johan von Rohr, samt 150 ryttare ur V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta tre- och femm\xc3\xa4nningsregemente till h\xc3\xa4st under ryttm\xc3\xa4stare Sven Hierta. Med sig hade trupperna tv\xc3\xa5 kanoner som p\xc3\xa5 grund av avsaknad av kanonkulor var laddade med blyskrot. _NEWLINE_Framme vid bron beordrade Scheel sina trupper att sitta av och trupperna b\xc3\xb6rjade utbyta musk\xc3\xb6teld fr\xc3\xa5n vardera sida av \xc3\xa5n. Efter ungef\xc3\xa4r en timmes strid hade danskarna mist fem soldater, medan svenskarna f\xc3\xb6rlorat tre, och Scheel tvingades dra sig tillbaka. Reventlow skickade generaladjutant Hartvig Huitfeldt till platsen och han ankom mitt under eldstriden. Scheel underr\xc3\xa4ttade honom om l\xc3\xa4get och d\xc3\xa5 det fanns en god chans att er\xc3\xb6vra Torsebro red Huitfeldt i full galopp tillbaka till Reventlow och avgav rapport. Reventlow gav order till huvudstyrkan i H\xc3\xa4rl\xc3\xb6v om att bege sig till platsen. Han tog sj\xc3\xa4lv de 700 ryttare han hade med sig och red mot Torsebro, men d\xc3\xa5 han kom fram hade m\xc3\xb6rkret redan b\xc3\xb6rjat l\xc3\xa4gga sig. Fr\xc3\xa5n den svenska sidan hade Hierta s\xc3\xa4nt en kurir till Kristianstad f\xc3\xb6r att underr\xc3\xa4tta Gyllenstierna om l\xc3\xa4get och samtidigt satte man eld p\xc3\xa5 bron, som dock inte f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes helt. Vid beskedet gav Gyllenstierna order om att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka vakten under natten. _NEWLINE_P\xc3\xa5 morgonen den 13 januari hade huvuddelen av den danska styrkan hunnit fram och tagit st\xc3\xa4llning vid Helge \xc3\xa5s v\xc3\xa4stra strand. Marinregementet stod uppst\xc3\xa4llda med 300 man och s\xc3\xa5 fort det ljusnade \xc3\xb6ppnade man eld med f\xc3\xa4ltartilleriet. Den inledande salvan d\xc3\xb6dade tre svenska ryttare och resterande styrkor tvingades att s\xc3\xb6ka skydd. Samtidigt vadade trupper fr\xc3\xa5n Livregementets dragoner \xc3\xb6ver \xc3\xa5n vid vadst\xc3\xa4llen norr och s\xc3\xb6der om bron och kunde beskjuta de svenska styrkorna fr\xc3\xa5n sidorna. Under t\xc3\xa4ckande eld fr\xc3\xa5n resterande delar av regementet stormade sedan 80 soldater ur Marinregementet tillsammans med generaladjutanterna Bendix Meyer och Lothar Adolf Henrik Klepping resterna av bron vid Torsebro, som fortfarande var \xc3\xb6verfarbar. N\xc3\xa4r de danska styrkorna n\xc3\xa5tt \xc3\xb6ver bron flydde de svenska ryttarna och omringade tvingades de sachsiska trupperna att \xc3\xb6verge sig. Klockan var halv nio p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rmiddagen och de danska ingenj\xc3\xb6rstrupperna satte genast ig\xc3\xa5ng med att reparera bron. Ungef\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 timmar senare kunde den danska huvudstyrkan korsa Helge \xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nKampanjen n\xc3\xa5r Blekinge\n_START_PARAGRAPH_\nStenbock stod vid Sisseb\xc3\xa4ck vid Valje p\xc3\xa5 gr\xc3\xa4nsen mellan Sk\xc3\xa5ne och Blekinge och lyckades d\xc3\xa4r f\xc3\xa5nga upp st\xc3\xb6rsta delen av de flyende svenska trupperna, \xc3\xa4ven om vissa av dem inte stannade f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n de n\xc3\xa5tt Karlshamn. Ovetande om att Reventlow dragit tillbaka sina trupper l\xc3\xa4t han t\xc3\xa4nda vakteldar f\xc3\xb6r att ge intryck av att hans styrka var st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n den egentligen var och drog sig tillbaka till S\xc3\xb6lvesborg. D\xc3\xa4r m\xc3\xb6ttes han av 500 man fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa5nska tre- och femm\xc3\xa4nningsregementet till h\xc3\xa4st som varit stationerat i \xc3\x85hus och senare ankom \xc3\xa4ven de mindre vaktstyrkor som varit utplacerade l\xc3\xa4ngs Helge \xc3\xa5. Fr\xc3\xa5n S\xc3\xb6lvesborg drog sig Stenbock vidare mot Norje, d\xc3\xa4r landsv\xc3\xa4gen var inkl\xc3\xa4md mellan sj\xc3\xb6n Vesan och havet vilket var en utm\xc3\xa4rkt f\xc3\xb6rsvarsposition f\xc3\xb6r trupper i numer\xc3\xa4rt underl\xc3\xa4ge. Dock hade vinterkylan hade gjort att isarna frusit p\xc3\xa5 sj\xc3\xb6n och tr\xc3\xa4sken d\xc3\xa4romkring, vilket fick Stenbock att inse att det inte l\xc3\xa4ngre var m\xc3\xb6jligt att f\xc3\xb6rsvara dessa st\xc3\xa4llningar. Han gav den 14 januari order om att st\xc3\xa4llningen vid Norje skulle \xc3\xb6verges och drog sig tillbaka till M\xc3\xb6rrums\xc3\xa5n. \xc3\x84ven h\xc3\xa4r hade vattnet frusit till is till den grad att man kunde ta sig \xc3\xb6ver \xc3\xa5n med h\xc3\xa4st och sl\xc3\xa4de. Dessutom gjorde kylan att man inte kunde bygga n\xc3\xa5gra bef\xc3\xa4stningar i den frusna jorden. Stenbock kallade till krigsr\xc3\xa5d med alla sina regementschefer d\xc3\xa4r \xc3\xa4ven amiralgeneralen Hans Wachtmeister som anl\xc3\xa4nt fr\xc3\xa5n Karlskrona deltog. Bed\xc3\xb6mningen gjordes att man inte kunde h\xc3\xa5lla st\xc3\xa4llningen och dessutom var trupperna utmattade och moralen l\xc3\xa5g efter nederlagen vid Torsebro och Fj\xc3\xa4lkinge. Man ins\xc3\xa5g att man inte kunde hindra danskarna att ta sig in i Blekinge och beslutet togs att \xc3\xb6verge M\xc3\xb6rrumsst\xc3\xa4llningen och \xc3\xa5tersamla arm\xc3\xa9n i Ronneby. Alla broar p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen till Karlskrona skulle br\xc3\xa4nnas f\xc3\xb6r att ge tid \xc3\xa5t stadens f\xc3\xb6rsvar att g\xc3\xb6ra sig redo.\n_START_SECTION_\nKarlshamn intas\n_START_PARAGRAPH_\nDen danska k\xc3\xa5ren slog l\xc3\xa4ger \xc3\xb6ster om Fj\xc3\xa4lkinge och Reventlow tog h\xc3\xb6gkvarter i Ljungbyg\xc3\xa5rd (nuvarande Trolle Ljungby slott) och trupperna fick vila ut sig n\xc3\xa5gra dagar. D\xc3\xa4r upps\xc3\xb6ktes han av det danska s\xc3\xa4ndebudet till Stockholm, Johan Diderik Gr\xc3\xbcner, som hade utvisats fr\xc3\xa5n Sverige till f\xc3\xb6ljd av den danska krigsf\xc3\xb6rklaringen. Innan Gr\xc3\xbcner hade tvingats l\xc3\xa4mna den svenska huvudstaden hade han n\xc3\xa5tts av s\xc3\xa4kra underr\xc3\xa4ttelser om svenskarnas \xc3\xa5terupps\xc3\xa4ttande av nya regementen och hur dessa snart skulle kunna vara p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g. Efter beskedet skickade Reventlow f\xc3\xb6rnyade uppmaningar till Fredrik IV om f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar. Morgonen den 19 januari br\xc3\xb6t Reventlow upp fr\xc3\xa5n Ljungbyg\xc3\xa5rd och marscherade mot Norje. D\xc3\xa4r fann de bron s\xc3\xb6nderbr\xc3\xa4nd, men inga svenska trupper. Reventlow antog d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att Stenbock hade valt att h\xc3\xa5lla st\xc3\xa5nd vid M\xc3\xb6rrumspasset, men v\xc3\xa4l d\xc3\xa4r m\xc3\xb6tte han inte heller d\xc3\xa5 n\xc3\xa5got motst\xc3\xa5nd. _NEWLINE_Karlshamn hade i och med detta l\xc3\xa4mnats helt \xc3\xb6ppet f\xc3\xb6r danskarna och den 19 januari kunde Reventlow t\xc3\xa5ga in i staden oemotstridd. Man undvek d\xc3\xa4remot att g\xc3\xb6ra ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att inta Karlshamns kastell som l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 en \xc3\xb6 utanf\xc3\xb6r staden. Kastellet bemannades av 70 svenska soldater f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkta av 145 trossdr\xc3\xa4ngar. Den danska \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavaren installerade sig i k\xc3\xb6pmannen Peter Mestertons g\xc3\xa5rd och till en b\xc3\xb6rjan var ockupationen n\xc3\xa4rmast v\xc3\xa4nskaplig. Soldaterna uppf\xc3\xb6rde sig v\xc3\xa4l och officerarna roade sig p\xc3\xa5 stadens g\xc3\xa4stgiveri. Danskarna hade dock f\xc3\xa5tt reda p\xc3\xa5 att svenska f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d skulle ha f\xc3\xb6rvarats i staden, men kunde inte p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffa n\xc3\xa5gra s\xc3\xa5dana trots att man f\xc3\xb6rh\xc3\xb6rt r\xc3\xa5dmannen Gislou Pijhlgard om saken. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r beordrades en total genoms\xc3\xb6kning av staden och all proviant som p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades togs i beslag vare sig det var i privat \xc3\xa4go eller svenska statens.\n_START_SECTION_\nDen nya svenska arm\xc3\xa9n bryter in i Sk\xc3\xa5ne\n_START_PARAGRAPH_\nDen 8 november 1709 hade ryttm\xc3\xa4stare Henrik Hammarberg ankommit till Stockholm och avgett sin rapport till defensionskommissionen. Denna gav genast order om att de helt nyuppsatta Kronobergs, J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings, Kalmar, \xc3\x96stg\xc3\xb6ta och S\xc3\xb6dermanlands infanteriregementen, samt Sm\xc3\xa5lands och \xc3\x96stg\xc3\xb6ta kavalleriregementen s\xc3\xa5 fort som m\xc3\xb6jligt skulle g\xc3\xb6ras redo att marschera ner mot Sk\xc3\xa5ne och den avtalade m\xc3\xb6tesplatsen vid Loshult. Besked om ytterligare trupper i form av Upplands fyr- och femm\xc3\xa4nningsregemente till h\xc3\xa4st, V\xc3\xa4stmanlands infanteriregemente och \xc3\x84lvsborgs regemente n\xc3\xa5dde Stenbock den 6 december. Stenbock l\xc3\xa4mnade Ronneby och anl\xc3\xa4nde den 21 januari i V\xc3\xa4xj\xc3\xb6 d\xc3\xa4r de svenska trupperna hade b\xc3\xb6rjat ansamlas. Dagligen l\xc3\xa4t man de oerfarna trupperna \xc3\xb6va p\xc3\xa5 isen p\xc3\xa5 en frusen sj\xc3\xb6 utanf\xc3\xb6r staden och snart fick soldaterna \xc3\xa4ven uniformer h\xc3\xa4mtade ur milit\xc3\xa4rf\xc3\xb6rr\xc3\xa5den. H\xc3\xa4star och proviant hade ocks\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjat samlas in fr\xc3\xa5n omgivningarna, \xc3\xa4ven om kavalleriet kom att f\xc3\xa5 klara sig med vanliga bondh\xc3\xa4star. _NEWLINE_Defensionskommissionen kunde i januari skicka \xc3\xa4ven Upplands regemente, Adelsfanan och Livregementet till h\xc3\xa4st till Stenbocks f\xc3\xb6rfogande. Den myt som senare uppkom om "M\xc3\xa5ns Bocks getapojkar", d\xc3\xa4r man f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llde sig hur den snabbt ihopskrapade arm\xc3\xa9n bestod av d\xc3\xa5ligt utrustade bonddr\xc3\xa4ngar, som slogs i tr\xc3\xa4tofflor f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara landet mot den lede dansken var l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n sanningen. Rekryterna var friska och starka m\xc3\xa4n mellan 20 och 30 \xc3\xa5r som tilldelats moderna skjutvapen. Dock fanns det en brist p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rjor och endast pikenarna utrustades med s\xc3\xa5dana medan \xc3\xb6vriga tilldelades bajonetter att s\xc3\xa4tta p\xc3\xa5 musk\xc3\xb6terna. Den snabbhet med vilken den nya arm\xc3\xa9n sattes upp visade p\xc3\xa5 indelningsverkets effektivitet. _NEWLINE_N\xc3\xa4r det kom till att hitta officerare till den nya arm\xc3\xa9n hade flera pensionerade officerare tidigt anm\xc3\xa4lt sig f\xc3\xb6r tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring, bland annat \xc3\xb6verste Jacob Grundel, som uts\xc3\xa5gs till chef f\xc3\xb6r S\xc3\xb6dermanlands infanteriregemente, och \xc3\xb6verste Lamoral van der Noth, som uts\xc3\xa5gs till chef f\xc3\xb6r Upplands fyr- och femm\xc3\xa4nningsregemente. Dessutom d\xc3\xb6k flera veteraner fr\xc3\xa5n Karl XII:s arm\xc3\xa9 i Poltava upp m\xc3\xa5naderna efter slaget d\xc3\xa5 de antingen utv\xc3\xa4xlats eller flytt fr\xc3\xa5n krigsf\xc3\xa5ngenskapen i Ryssland. Bland dessa kan man hitta generalmajor Johan August Meijerfeldt och artillerimajoren Carl Cronstedt, som b\xc3\xa5da kom att spela avg\xc3\xb6rande roller f\xc3\xb6r utkomsten av kriget i Sk\xc3\xa5ne. Meijerfeldt hade erbjudits platsen som generall\xc3\xb6jtnant under Stenbock, men avstod p\xc3\xa5 grund av ett inte helt l\xc3\xa4kt benbrott och tj\xc3\xa4nade ist\xc3\xa4llet som generalmajor i Stenbocks generalstab. Andra var \xc3\xb6verste Gustaf Adam Taube som befordrades till generalmajor och blev del av Stenbocks generalstab, samt Vilhelm Bennet som uts\xc3\xa5gs till chef f\xc3\xb6r Upplands fyr- och femm\xc3\xa4nningsregemente till h\xc3\xa4st. I den svenska arm\xc3\xa9ns generalstab ingick, f\xc3\xb6rutom Meijerfeldt och Taube, generall\xc3\xb6jtnant Jacob Burensk\xc3\xb6ld, landsh\xc3\xb6vding i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland vilken Stenbock sj\xc3\xa4lv beg\xc3\xa4rt fr\xc3\xa5n defensionskommissionen d\xc3\xa5 de tj\xc3\xa4nat tillsammans i b\xc3\xb6rjan av Stora nordiska kriget i Kurland, och Magnus Palmqvist, som senast varit kommendant i Wismar._NEWLINE_Innan alla regementen hade hunnit sluta upp i V\xc3\xa4xj\xc3\xb6 br\xc3\xb6t Stenbock den 31 januari upp och marscherade med en stor del av arm\xc3\xa9n mot Osby. Anledningen var att trakten kring V\xc3\xa4xj\xc3\xb6 n\xc3\xa4stan var helt t\xc3\xb6md p\xc3\xa5 proviant och inte l\xc3\xa4ngre kunde f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja trupperna. Man beh\xc3\xb6vde ta sig ner till det mer b\xc3\xb6rdiga Sk\xc3\xa5ne f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4ra tillg\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 proviant. De f\xc3\xb6rband som inte hunnit fram fick order om att f\xc3\xb6lja efter. Den 3 februari anl\xc3\xa4nde de f\xc3\xb6rsta trupperna till Osby och Stenbock skickade genast ut trupper f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kra broarna \xc3\xb6ver Helg\xc3\xa5 \xc3\xa5 vid H\xc3\xb6njarum och Hasslar\xc3\xb6d. Den 8 februari anl\xc3\xa4nde generalmajor Christian Ludvig von Ascheberg med ytterligare trupper fr\xc3\xa5n Bohusl\xc3\xa4n och den 11 februari anl\xc3\xa4nde Gyllenstierna med de tre kavalleriregementen som hade kvarstannat i Blekinge. Till slut hade Stenbock h\xc3\xa4r samlat en styrka p\xc3\xa5 19 regementen och \xc3\xb6ver 16\xc2\xa0000 man.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa4ffningen vid H\xc3\xa4stveda\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att ta reda p\xc3\xa5 vad den svenska arm\xc3\xa9n hade f\xc3\xb6r sig skickade Reventlow p\xc3\xa5 morgonen den 12 februari en trupp p\xc3\xa5 200 dragoner under generall\xc3\xb6jtnant Rantzau norrut fr\xc3\xa5n Sinclairsholm. Med sig hade han generalmajorerna Rodsteen och von Dewitz. Vid H\xc3\xa4stveda p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffade rekognosceringstruppen en f\xc3\xb6rtrupp till den svenska v\xc3\xa4stra kolonnen om 30 man. Den lilla truppen tog till flykten och danskarna f\xc3\xb6ljde efter, men snart kunde de se hur den svenska huvudstyrkan n\xc3\xa4rmade sig. En trupp p\xc3\xa5 50 man l\xc3\xa4mnades kvar f\xc3\xb6r att sakta ner svenskarna. V\xc3\xa4gen kantades med j\xc3\xa4mna intervall av vinkelr\xc3\xa4ta steng\xc3\xa4rdesg\xc3\xa5rdar som vardera var f\xc3\xb6rsedda med grindar som sk\xc3\xa4rmade av v\xc3\xa4gen. De avsuttna dragonerna barrikaderade den f\xc3\xb6rsta grinden vid B\xc3\xa4ckar\xc3\xb6d s\xc3\xa5 gott det gick och tog st\xc3\xa4llning bakom steng\xc3\xa4rdet p\xc3\xa5 vardera sida grinden. _NEWLINE_Det f\xc3\xb6rsta svenska regementet att n\xc3\xa5 fram var \xc3\x96stg\xc3\xb6ta kavalleriregemente f\xc3\xb6ljt av en skvadron p\xc3\xa5 300 ryttare fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta kavalleriregemente. En eldstrid utbr\xc3\xb6t och de danska dragonerna drog sig tillbaka med de svenska styrkorna efter sig f\xc3\xb6r att sedan ta skydd bakom n\xc3\xa4sta steng\xc3\xa4rde d\xc3\xa4r de avlossade en salva och drog sig tillbaka till steng\xc3\xa4rdet d\xc3\xa4r bakom. Detta fortsatte steng\xc3\xa4rde efter steng\xc3\xa4rde hela v\xc3\xa4gen till R\xc3\xa4vninge. Striderna saktade ner de svenska styrkorna avsev\xc3\xa4rt, vilket gav de danska generalerna m\xc3\xb6jlighet att s\xc3\xa4tta sig i s\xc3\xa4kerhet d\xc3\xa5 de annars var i verklig fara f\xc3\xb6r att bli tillf\xc3\xa5ngatagna. Under striderna stupade 13 danska dragoner medan 16 togs till f\xc3\xa5nga och d\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver tillf\xc3\xa5ngatogs \xc3\xa4ven truppens chef, \xc3\xb6verstel\xc3\xb6jtnant Hans Henrik Bibow som fallit fr\xc3\xa5n sin h\xc3\xa4st under striderna.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85tert\xc3\xa5get till Helsingborg\n_START_PARAGRAPH_\nEfter tr\xc3\xa4ffningen vid H\xc3\xa4stveda r\xc3\xb6rde Stenbock sig den 14 februari mot Vankiva vid dagens H\xc3\xa4ssleholm med avsikten att s\xc3\xa4kra det strategiskt viktiga M\xc3\xb6ller\xc3\xb6dspasset. M\xc3\xa5ls\xc3\xa4ttningen var nu att r\xc3\xb6ra sig ner till mitten av Sk\xc3\xa5ne f\xc3\xb6r att sk\xc3\xa4ra av den danska arm\xc3\xa9ns f\xc3\xb6rbindelse med Helsingborg.  Vid Vankiva slog arm\xc3\xa9n l\xc3\xa4ger och arm\xc3\xa9n fick ett drygt dygns vila medan Stenbock skickade iv\xc3\xa4g Gyllenstierna med 1\xc2\xa0000 man v\xc3\xa4sterut f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kra s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga broar som m\xc3\xb6jligt p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till R\xc3\xb6nne \xc3\xa5. Man lyckades s\xc3\xa4kra bron vid Riseberga och en spaningsstyrka skickades till Hasslebro vid Stockam\xc3\xb6llan d\xc3\xa4r huvudv\xc3\xa4gen mellan Kristianstad och Helsingborg korsade R\xc3\xb6nne \xc3\xa5. D\xc3\xa5 danskarna hade sparat bron f\xc3\xb6r att beh\xc3\xa5lla sina kommunikationer \xc3\xb6sterut fann man den oskadd, men efter rykten om att den danska arm\xc3\xa9n var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g beordrade bef\xc3\xa4let f\xc3\xb6r spaningsstyrkan att bron skulle rivas.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa4ffningen vid Bosarp och Gullarp\n_START_PARAGRAPH_\nDen 16 februari br\xc3\xb6t arm\xc3\xa9n upp och r\xc3\xb6rde sig s\xc3\xb6derut. De svenska trupperna var i akut behov av proviant. Enligt Stenbock hade manskapet inte f\xc3\xa5tt br\xc3\xb6d p\xc3\xa5 fyra dagar och b\xc3\xa5de soldater och h\xc3\xa4star b\xc3\xb6rjade kuva under av hunger. Vid beskedet om att Hasslebro hade f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rts gjordes halt vid Norra R\xc3\xb6rum den 17 februari. Senare inkom rapporter fr\xc3\xa5n spaningspatruller att de siktat danska trupper p\xc3\xa5 andra sidan av R\xc3\xb6nne \xc3\xa5. Trupperna de sett kom fr\xc3\xa5n B\xc3\xbclows ungerska dragonregementet, vilka tillsammans med Tredje sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska kavalleriregementet och Sj\xc3\xa4llands lantdragonregemente l\xc3\xa5g utplacerade l\xc3\xa4ngst \xc3\xa5t norr, oh\xc3\xa5llbart l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n den danska huvudstyrkan. Stenbock s\xc3\xa5g en m\xc3\xb6jlighet att \xc3\xb6verrumpla dessa och utarbetade en plan som innebar att Jacob Burensk\xc3\xb6ld skulle s\xc3\xa4kra Forestads bro och korsa R\xc3\xb6nne \xc3\xa5 med en mindre styrka, antingen \xc3\xb6ver bron eller vid det k\xc3\xa4nda vadst\xc3\xa4llet, f\xc3\xb6r att angripa danskarna i ryggen medan Stenbock sj\xc3\xa4lv anf\xc3\xb6ll vid Hasslebro. _NEWLINE_Stenbock skickade bud till Burensk\xc3\xb6ld om sin plan, men p\xc3\xa5 grund av kommunikationsproblem missf\xc3\xb6rstod denne Stenbocks order och n\xc3\xa4r anfallet skulle utf\xc3\xb6ras stod han kvar p\xc3\xa5 \xc3\xb6stra sidan om R\xc3\xb6nne \xc3\xa5. N\xc3\xa4r Stenbock p\xc3\xa5 morgonen den 18 februari trots den f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda bron vid Hasslebro lyckades korsa \xc3\xa5n med Upplands fyr- och femm\xc3\xa4nningsregemente till h\xc3\xa4st fann han d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inga trupper fr\xc3\xa5n Burensk\xc3\xb6ld. Ist\xc3\xa4llet tr\xc3\xa4ffade han p\xc3\xa5 B\xc3\xbclows ungerska dragoner under bef\xc3\xa4l av \xc3\xb6verstel\xc3\xb6jtnant Magnus Ernst von Prehn. Den danska generalstaben, medvetna om att Stenbock n\xc3\xa4rmade sig och de tre nordligt placerade ryttarregementenas utsatthet, hade natten innan gett order om att dessa skulle r\xc3\xb6ra sig l\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut. N\xc3\xa4r Stenbock v\xc3\xa4l utf\xc3\xb6rde sitt anfall hade de ungerska dragonerna \xc3\xa4nnu inte hunnit bege sig, men de hann se hur svenskarna korsade R\xc3\xb6nne \xc3\xa5 och begav sig d\xc3\xa5 snabbt s\xc3\xb6derut. En skvadron p\xc3\xa5 300 svenska ryttare satte efter dem ner mot Bosarp. _NEWLINE_Vid Bosarp stod Tredje sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska kavalleriregementet och gjorde sig klart f\xc3\xb6r avmarsch och deras bef\xc3\xa4lhavare, \xc3\xb6verste Hans Frederik Leegel, kunde se de r\xc3\xb6dkl\xc3\xa4dda ungerska dragonerna komma ridande efterf\xc3\xb6ljda av bl\xc3\xa5kl\xc3\xa4dda ryttare. F\xc3\xb6rst antog han att dessa var Sj\xc3\xa4llands lantdragonregemente, d\xc3\xa5 de ocks\xc3\xa5 bar bl\xc3\xa5 uniformer, men snart ins\xc3\xa5g han att det var svenskar och beordrade sina trupper att anfalla f\xc3\xb6r att skydda de danska ryttarna. P\xc3\xa5 h\xc3\xa5ll kunde Stenbock uppfatta faran och tog personligen bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver de resterande delarna av Upplands fyr- och femm\xc3\xa4nningsregemente till h\xc3\xa4st f\xc3\xb6r att anfalla Leegels regemente i ryggen. N\xc3\xa4r Leegel s\xc3\xa5g Stenbocks trupper avbr\xc3\xb6t han sitt anfall och drog sig tillbaka \xc3\xb6sterut, men hanns upp av svenskarna och lyckades endast efter sv\xc3\xa5ra strider och stora f\xc3\xb6rluster ta sig tillbaka till det danska h\xc3\xb6gkvarteret, mycket tack vara m\xc3\xb6rkrets inbrott som fick svenskarna att avbryta sin jakt. De ungerska dragonerna jagades till Gullarps kyrka, d\xc3\xa4r \xc3\xb6verstel\xc3\xb6jtnant Prehn beordrade en del av sitt regemente att sitta av och ta t\xc3\xa4ckning bakom kyrkog\xc3\xa5rdsmuren, medan resterande del tog st\xc3\xa4llning i skydd av kyrkan. N\xc3\xa4r de svenska ryttarna anl\xc3\xa4nde avlossade de avsuttna dragonerna en musk\xc3\xb6tsalva varefter de beridna trupperna gick till anfall. Sex svenska ryttare d\xc3\xb6dades och sex s\xc3\xa5rades och togs till f\xc3\xa5nga, medan resten av de jagande trupperna drevs tillbaka.\n_START_SECTION_\nDanskt beslut om taktisk retr\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nUnder tiden som ryttarstriderna p\xc3\xa5gick hade en provisorisk bro \xc3\xb6ver \xc3\xa5n uppf\xc3\xb6rts vid Hasslebro och det svenska infanteriet hade under dagen b\xc3\xb6rjat korsa \xc3\xb6ver. Senare ansl\xc3\xb6t \xc3\xa4ven Burensk\xc3\xb6ld till huvudarm\xc3\xa9n d\xc3\xa5 han slutligen lyckats korsa \xc3\xa5n vid Forestad med sina trupper. Arm\xc3\xa9n \xc3\xa5tersamlades vid Eriksholm (nuvarande Trolleholm), d\xc3\xa4r de uttr\xc3\xb6ttade ryttarna och deras h\xc3\xa4star fick vila ut efter en l\xc3\xa5ng dag. Rantzau hade meddelats om att svenskarna korsat R\xc3\xb6nne \xc3\xa5 och skickade en kurir till K\xc3\xb6penhamn f\xc3\xb6r att r\xc3\xa5dfr\xc3\xa5ga kungen om vad han skulle g\xc3\xb6ra. Under tiden fortsatte han enligt Reventlows ursprungliga plan att s\xc3\xb6ka drabbning s\xc3\xa5 fort som m\xc3\xb6jligt i centrala Sk\xc3\xa5ne och han letade en l\xc3\xa4mplig position att m\xc3\xb6ta svenskarna p\xc3\xa5 s\xc3\xb6der om Esl\xc3\xb6v. Han l\xc3\xa4t ocks\xc3\xa5 s\xc3\xa4kra st\xc3\xa4llningen vid Getinge bro \xc3\xb6ver K\xc3\xa4vlinge\xc3\xa5n och skickade generaladjutant Huitfeldt skickades f\xc3\xb6r att beordra generalmajor Brockdorff att bryta bel\xc3\xa4gringen och ansluta sina trupper till huvudarm\xc3\xa9n. Brockdorff hade samtidigt f\xc3\xa5tt order fr\xc3\xa5n kungen att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka bel\xc3\xa4gringen av Malm\xc3\xb6, som gett besked om att en bataljon ur Viborg-loll\xc3\xa4ndska lantmilisregementet hade skickats som f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkning. Brockdorff valde att f\xc3\xb6lja Rantzaus order och drog sig mot Skarhult. Under natten skickades den s\xc3\xa4ngliggande Reventlow f\xc3\xb6r s\xc3\xa4kerhets skull fr\xc3\xa5n Lund till Helsingborg._NEWLINE_P\xc3\xa5 morgonen den 19 februari st\xc3\xa4llde sig den danska arm\xc3\xa9n i slagordning i \xc3\xb6st-v\xc3\xa4stlig riktning vid den utvalda platsen mellan byarna Rosl\xc3\xb6v och Skreglinge s\xc3\xb6der om Skarhult, men n\xc3\xa5gra svenska trupper d\xc3\xb6k inte upp. Vid middagstid kallade Rantzau sina bef\xc3\xa4lhavare till krigsr\xc3\xa5d. I och med den svenska positionen hade oron att Stenbock planerade att sk\xc3\xa4ra av de danska f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningslinjerna fr\xc3\xa5n Helsingborg \xc3\xb6kat. Rantzau, som tillsammans med von Dewitz tidigare hade f\xc3\xb6rordat ett avg\xc3\xb6rande slag s\xc3\xa5 fort som m\xc3\xb6jligt, s\xc3\xa4llade sig nu till den majoritet av staben som ans\xc3\xa5g att man skulle dra sig tillbaka till Helsingborg. Den danska arm\xc3\xa9n br\xc3\xb6t upp och f\xc3\xb6rflyttade sig \xc3\xb6sterut med m\xc3\xa5let att ta sig till Annel\xc3\xb6v. Trupperna som bel\xc3\xa4grade Landskrona fick ocks\xc3\xa5 order om att avbryta sin inneslutning och f\xc3\xb6rena sig med huvudarm\xc3\xa9n. Den danska arm\xc3\xa9n hann under dagen endast till Stora Harrie norr om K\xc3\xa4vlinge d\xc3\xa4r man inf\xc3\xb6r natten \xc3\xa5ter st\xc3\xa4llde upp sig i slagordning. _NEWLINE_P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen \xc3\xa5terkom kuriren fr\xc3\xa5n K\xc3\xb6penhamn med en skrivelse fr\xc3\xa5n Fredrik IV undertecknad den 18 februari med svar p\xc3\xa5 Rantzaus f\xc3\xb6rfr\xc3\xa5gan. I denna godk\xc3\xa4nde kungen Rantzaus utn\xc3\xa4mning till ny bef\xc3\xa4lhavare och gav sitt tillst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r arm\xc3\xa9n att m\xc3\xb6ta svenskarna i ett avg\xc3\xb6rande slag. Han varnade ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att arm\xc3\xa9n inte skulle dra sig f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n Helsingborg, d\xc3\xa5 Stenbock riskerar kunna sk\xc3\xa4ra av denna fr\xc3\xa5n stadens proviantf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och de nya f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningarna. I samma skrivelse uppmanade kungen ocks\xc3\xa5 bef\xc3\xa4lhavarna att v\xc3\xa4lja terr\xc3\xa4ngen f\xc3\xb6r slaget med stor noggrannhet d\xc3\xa5 det svenska kavalleriet var starkare \xc3\xa4n det danska. Beskedet fr\xc3\xa5n kungen s\xc3\xa5gs av den danska arm\xc3\xa9ledningen som en bekr\xc3\xa4ftelse av beslutet att dra sig mot Helsingborg._NEWLINE_Stenbock n\xc3\xa5ddes p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen den 19 februari av beskedet om den danska arm\xc3\xa9ns l\xc3\xa4ge vid Stora Harrie, knappt en mil s\xc3\xb6der om Eriksholm. D\xc3\xa5 Stenbock var os\xc3\xa4ker p\xc3\xa5 om den danska arm\xc3\xa9n var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g mot Helsingborg eller planerade anfalla hans position gav han order till arm\xc3\xa9n att st\xc3\xa4lla sig i slagordning. Ett krigsr\xc3\xa5d sammankallades klockan tre p\xc3\xa5 morgonen d\xc3\xa4r det beslutades att det var dags att m\xc3\xb6ta den danska arm\xc3\xa9n i ett avg\xc3\xb6rande slag s\xc3\xa5 fort som m\xc3\xb6jligt och arm\xc3\xa9n sattes i r\xc3\xb6relse. P\xc3\xa5 morgonen den 20 inkom underr\xc3\xa4ttelser om att den danska arm\xc3\xa9n redan avmarscherat och r\xc3\xb6rde sig mot Landskrona. Den synbara danska tillbakaryckningen till Helsingborg mottogs med gl\xc3\xa4dje och f\xc3\xb6rv\xc3\xa5ning av Stenbock eftersom danskarna hade gett honom fri lejd till s\xc3\xb6dra Sk\xc3\xa5ne. I en f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ndelse till Karl XII hade Stenbock skrivit att han inte v\xc3\xa5gat sk\xc3\xa4ra av den danska arm\xc3\xa9ns fr\xc3\xa5n Helsingborg p\xc3\xa5 grund av "om p\xc3\xa5 den h\xc3\xa4ndelse fienden ej hade satt sig bakom Kjeflinge bro och s\xc3\xa5ledes s\xc3\xb6kt evitera all combat och att blifva m\xc3\xa4stare af sl\xc3\xa4tten, hvarigenom hela mitt propos hade studsat". Danskarna hade allts\xc3\xa5 genom att dra sig tillbaka till Helsingborg spelat Stenbock i h\xc3\xa4nderna.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa4ffningen vid Norra M\xc3\xb6inge\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 morgonen den 20 februari br\xc3\xb6t den danska arm\xc3\xa9n upp fr\xc3\xa5n Stora Harrie och marscherade norrut i vinterkylan. Omkring klockan 11 passerade de Annel\xc3\xb6v med m\xc3\xa5let att ta sig \xc3\xb6ver Bra\xc3\xa5n vid bron vid Norra M\xc3\xb6inge (mellan Asmundtorp och Billeberga). Stenbock s\xc3\xa5g en m\xc3\xb6jlighet att trakassera den danska arm\xc3\xa9n d\xc3\xa5 den skulle vara s\xc3\xa5rbar medan den korsade bron, kanske till och med f\xc3\xa5 den att helt stanna upp. Han skickade tidigt p\xc3\xa5 morgonen ut \xc3\xb6verste Vilhelm Bennet med de mest utvilade kavallerif\xc3\xb6rbanden f\xc3\xb6r att bita den danska arm\xc3\xa9n i h\xc3\xa4larna medan den huvudarm\xc3\xa9n sattes i marsch efter. _NEWLINE_Den danska arm\xc3\xa9n hade p\xc3\xa5 eftermiddagen n\xc3\xa5tt fram till bron vid Norra M\xc3\xb6inge och p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat \xc3\xb6verfarten av sina trupper. Generalmajor Rodsteen var chef f\xc3\xb6r det danska arri\xc3\xa4rgardet (eftertruppen) och ansvarade som s\xc3\xa5dan f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsvaret av bron. L\xc3\xa4ngst bak gick Livregementets dragoner under bef\xc3\xa4l av generalmajor Brockdorff. Denna p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades av Bennets trupper l\xc3\xa4ngs v\xc3\xa4gen och strider utbr\xc3\xb6t. Brockdorffs dragoner satt av och tog skydd bakom de pilevallar som genombr\xc3\xb6t landskapet. Generaladjutant Huitfeldt, som ridit med Brockdorffs trupp, skickades till Rantzau med besked om striderna. D\xc3\xa4r fick Huitfledt instruktioner om att rida till Rodsteen och beordra honom att st\xc3\xa4lla upp sina trupper till f\xc3\xb6rsvar p\xc3\xa5 norra sidan av Bra\xc3\xa5n. Rodsteen k\xc3\xb6rde fram f\xc3\xa4ltkanonerna och beordrade sin styrka p\xc3\xa5 400 man fr\xc3\xa5n Sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska lantdragonregementet att f\xc3\xb6rskansa sig medan han \xc3\xa4ven skickade ut spanare f\xc3\xb6r att underr\xc3\xa4tta sig om var den svenska huvudarm\xc3\xa9n var. _NEWLINE_Efter att ha sakta stridit sig fram fr\xc3\xa5n pilevall till pilevall medan de danska dragonerna taktiskt drog sig tillbaka n\xc3\xa5dde Bennets trupper vid solnedg\xc3\xa5ngen fram till bron. Vid denna tidpunkt hade n\xc3\xa4stan hela den danska arm\xc3\xa9n hunnit passera \xc3\xb6ver bron, s\xc3\xa5 n\xc3\xa4r som p\xc3\xa5 delar av trossen och en liten trupp dragoner, och de svenska trupperna lyckades er\xc3\xb6vra flera bagage- och proviantvagnar och tillf\xc3\xa5ngata de danska trupperna. Danskarna p\xc3\xa5 andra sidan \xc3\xa5n \xc3\xb6ppnade eld med f\xc3\xa4ltartilleriet och de svenska ryttarna tog skydd p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra sidan i v\xc3\xa4ntan p\xc3\xa5 att resten av arm\xc3\xa9n skulle anl\xc3\xa4nda. N\xc3\xa4r m\xc3\xb6rkret fallit in utan att den svenska huvudstyrkan dykt upp valde Bennet att dra tillbaka sina trupper. Rantzau beordrade vid 18-tiden generalmajor von Eickstedt att ta infanteriet och artilleriet och marschera till R\xc3\xa5\xc3\xa5. Vid klockan ett p\xc3\xa5 natten drog sedan \xc3\xa4ven Rantzau sig med kavalleriet mot R\xc3\xa5\xc3\xa5, men l\xc3\xa4mnade kvar en eftertrupp p\xc3\xa5 200 man som fortsatte beskjuta de svenska posteringarna under natten. Inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n klockan tre drog \xc3\xa4ven denna sig tillbaka.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85terkomsten till R\xc3\xa5\xc3\xa5 och Helsingborg\n_START_PARAGRAPH_\nNatten till den 21 februari anl\xc3\xa4nde Rantzau med sin arm\xc3\xa9 till R\xc3\xa5\xc3\xa5 och d\xc3\xa4rigenom var den danska arm\xc3\xa9n efter fyra m\xc3\xa5nader tillbaka vid landstigningsplatsen. Arm\xc3\xa9n var helt utmattad d\xc3\xa5 detta var tredje natten i rad utan vila och till r\xc3\xa5ga p\xc3\xa5 allt hade trossen skickats i f\xc3\xb6rv\xc3\xa4g till Helsingborg vilket innebar att man saknade t\xc3\xa4lt n\xc3\xa4r man slog l\xc3\xa4ger. F\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get hade slitit h\xc3\xa5rt p\xc3\xa5 arm\xc3\xa9n och \xc3\xb6ver tusen av de danska soldaterna fick skeppas \xc3\xb6ver till Helsing\xc3\xb6r f\xc3\xb6r v\xc3\xa5rd s\xc3\xa5 fort som m\xc3\xb6jligt. P\xc3\xa5 f\xc3\xb6rmiddagen st\xc3\xa4lldes arm\xc3\xa9n upp i slagordning i en linje fr\xc3\xa5n bron \xc3\xb6ver R\xc3\xa5\xc3\xa5n till Glumsl\xc3\xb6v f\xc3\xb6r att vara redo f\xc3\xb6r ett eventuellt svenskt anfall. Rapporter fr\xc3\xa5n rekognosceringspatruller ber\xc3\xa4ttade dock snart att den svenska arm\xc3\xa9n inte hade f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljt danska arm\xc3\xa9n mot Helsingborg. _NEWLINE_Den ut\xc3\xb6kade tidsfristen utnyttjade Rantzau genom att h\xc3\xa5lla krigsr\xc3\xa5d d\xc3\xa4r man noga valde ut arm\xc3\xa9ns positioner med h\xc3\xa4nsyn till terr\xc3\xa4ngen. Att arm\xc3\xa9n skulle placeras i n\xc3\xa4ra anknytning till Helsingborg stod klart, men var en s\xc3\xa5dan st\xc3\xa4llning i relation till staden var b\xc3\xa4st kunde diskuteras. Generalmajor Ditlev Brockdorff f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade att arm\xc3\xa9n skulle st\xc3\xa4lla sig med ena flanken vid resterna av de gamla bef\xc3\xa4stningarna (vid nuvarande lasarettet), f\xc3\xb6r att sedan str\xc3\xa4cka sig \xc3\xb6ver Bollbrolyckan ner till stranden. Efter en inspektion av terr\xc3\xa4ngen drog Rantzau slutsatsen att detta l\xc3\xa4ge skulle bli alltf\xc3\xb6r tr\xc3\xa5ngt och sv\xc3\xa5rman\xc3\xb6vrerat och f\xc3\xb6rslog vid ett nytt krigsr\xc3\xa5d att arm\xc3\xa9n skulle st\xc3\xa4llas i linje p\xc3\xa5 den \xc3\xb6ppna sl\xc3\xa4tten bakom mossen mellan Kropp och V\xc3\xa4lluv f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4rigenom ha st\xc3\xb6rre man\xc3\xb6verutrymme. De danska bef\xc3\xa4lhavarna fruktade att en st\xc3\xa4llning s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n Helsingborg skulle f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5ra f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningen av arm\xc3\xa9n och f\xc3\xb6reslog att man ist\xc3\xa4llet placera arm\xc3\xa9n n\xc3\xa4rmare staden, p\xc3\xa5 h\xc3\xb6jderna utanf\xc3\xb6r bef\xc3\xa4stningsverken. Rantzau godtog f\xc3\xb6rslaget och den 23 februari slog den danska h\xc3\xa4ren l\xc3\xa4ger nord\xc3\xb6st om staden, tv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver landsv\xc3\xa4gen mot \xc3\x84ngelholm, mellan Ringstorpsh\xc3\xb6jden och Fredriksdal. _NEWLINE_Samma dag anl\xc3\xa4nde ov\xc3\xa4ntat Fredrik IV till Helsingborg f\xc3\xb6r att bese arm\xc3\xa9ns f\xc3\xb6rberedelser. D\xc3\xa4r h\xc3\xb6ll han en timmes m\xc3\xb6te bakom st\xc3\xa4ngda d\xc3\xb6rrar med den sjuke Reventlow och red d\xc3\xa4refter ut f\xc3\xb6r att inspektera de danska st\xc3\xa4llningarna. N\xc3\xb6jd med vad han s\xc3\xa5g \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han f\xc3\xb6ljande dag till K\xc3\xb6penhamn, men innan han reste s\xc3\xa5g han till att f\xc3\xb6rse Rantzau med ytterligare f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar. Mellan den 25 och 27 februari anl\xc3\xa4nde F\xc3\xb6rsta fynska kavalleriregementet och Gardet till h\xc3\xa4st i omg\xc3\xa5ngar fr\xc3\xa5n Danmark. Eventuella hopp om att Reventlow skulle hinna friska till innan avg\xc3\xb6randet tynade allt eftersom bort, och generalen skeppades \xc3\xb6ver till Helsing\xc3\xb6r den 26 februari.\n_START_SECTION_\nDen svenska marschen mot Helsingborg\n_START_PARAGRAPH_\nEfter den danska arm\xc3\xa9ns tillbakadragande valde Stenbock att l\xc3\xa5ta sina utmattade trupper vila ut och arm\xc3\xa9n inkvarterades i V\xc3\xa4stra Karaby, Norrvidinge och Skr\xc3\xa4vlinge d\xc3\xa4r de \xc3\xa4ntligen kunde \xc3\xa5terh\xc3\xa4mta sig och f\xc3\xa5 en mindre m\xc3\xa4ngd mat. N\xc3\xa4r det stod klart att danskarna hade \xc3\xb6vergett bel\xc3\xa4gringen av Malm\xc3\xb6 red Stenbock genast dit f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4mta de 20 kanoner som st\xc3\xa5tt d\xc3\xa4r och v\xc3\xa4ntat tillsammans ett stort f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d av proviant. D\xc3\xa4r \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades han \xc3\xa4ven med sin familj. Efter n\xc3\xa5gra dagars vila br\xc3\xb6t den svenska arm\xc3\xa9n den 26 februari upp fr\xc3\xa5n sina l\xc3\xa4gerplatser och marscherade norrut och korsade R\xc3\xa5\xc3\xa5n vid T\xc3\xa5garp varefter man fortsatte till Gedsholm och H\xc3\xa4sslunda. H\xc3\xa4r stannade man f\xc3\xb6r natten och Stenbock inkvarterade sig p\xc3\xa5 Gedsholms herrg\xc3\xa5rd. F\xc3\xb6r att underr\xc3\xa4tta sig om svenskarnas position Rantzau skickade ut spaningspatruller i flera olika riktningar: Raml\xc3\xb6sa, H\xc3\xa4sslunda, Filborna, Kropps socken och P\xc3\xa5lsj\xc3\xb6. Truppen fr\xc3\xa5n H\xc3\xa4sslunda kunde rapportera att de d\xc3\xa4r siktat l\xc3\xa4gereldar, vilket innebar att svenskarna korsat R\xc3\xa5\xc3\xa5n. _NEWLINE_P\xc3\xa5 morgonen den 27 februari var Stenbocks plan att v\xc3\xa4nda v\xc3\xa4sterut f\xc3\xb6r att anfalla den danska arm\xc3\xa9n fr\xc3\xa5n \xc3\xb6ster, mellan V\xc3\xa4lluv och Kropp, p\xc3\xa5 grund av terr\xc3\xa4ngens f\xc3\xb6rsvarsm\xc3\xb6jligheter. N\xc3\xa4r besked kom att det inte stod n\xc3\xa5gon dansk arm\xc3\xa9 vid denna plats valde han p\xc3\xa5 grund av terr\xc3\xa4ngens sv\xc3\xa5rframkomlighet att ist\xc3\xa4llet marschera ytterligare norrut mot Kropp och Fleninge nordost om Helsingborg. Stenbock hade d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6redragit att forts\xc3\xa4tta mot Helsingborg och g\xc3\xa5 till anfall direkt, men avstod eftersom det var s\xc3\xb6ndag. Ist\xc3\xa4llet slog arm\xc3\xa9n l\xc3\xa4ger f\xc3\xb6r natten och Stenbock etablerade sitt h\xc3\xb6gkvarter i Hj\xc3\xa4lmshults kungsg\xc3\xa5rd n\xc3\xa5gra kilometer v\xc3\xa4sterut. D\xc3\xa5 trossen hade hamnat p\xc3\xa5 efterk\xc3\xa4lken tvingades de svenska trupperna att sova utan t\xc3\xa4lt genom den regniga och vindpinade natten._NEWLINE_Efter kv\xc3\xa4llens vila under bar himmel var den svenska arm\xc3\xa9n klockan tv\xc3\xa5 natten till den 28 februari marschf\xc3\xa4rdig och formerades i fem kolonner med artilleriet i mitten omgivet p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor av infanteriet och med kavalleriet p\xc3\xa5 flankerna. Stenbock utgick fr\xc3\xa5n att den danska arm\xc3\xa9n skulle st\xc3\xa5 i slagordning tv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver den nordostliga landsv\xc3\xa4gen mellan Brohuset och V\xc3\xa4la. Han valde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att, ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att marschera l\xc3\xa4ngs landsv\xc3\xa4gen in mot Helsingborg, l\xc3\xa5ta arm\xc3\xa9n r\xc3\xb6ra sig \xc3\xa5t v\xc3\xa4ster mot Allerum, f\xc3\xb6r att sedan sv\xc3\xa4nga s\xc3\xb6derut mot Pilshult. Den landsv\xc3\xa4g arm\xc3\xa9n var s\xc3\xa5 smal att endast artilleriet kunde utnyttja den vilket innebar att infanteriet och kavalleriet tvingades marschera genom den t\xc3\xa4ta skog som gick \xc3\xa4nda fram till v\xc3\xa4gkanten.\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb6rsta truppf\xc3\xb6rflyttningarna\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 den svenska arm\xc3\xa9n kom fr\xc3\xa5n en mer nordlig riktning \xc3\xa4n Rantzau v\xc3\xa4ntat sig och dess h\xc3\xb6gra flank str\xc3\xa4ckte sig ner till P\xc3\xa5lsj\xc3\xb6, antog han att det svenska huvudangreppet skulle ske mot hans v\xc3\xa4nstra flank. Rantzau gav d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r order om att tv\xc3\xa5 infanteribataljoner skulle f\xc3\xb6rflyttas fr\xc3\xa5n andra linjen i centern till v\xc3\xa4nstra flygeln f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka artillerist\xc3\xa4llningen p\xc3\xa5 Ringstorpsh\xc3\xb6jden. Medan den svenska arm\xc3\xa9n fortfarande formerade sig p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade de danska kanonerna p\xc3\xa5 Ringstorpsh\xc3\xb6jden vid klockan halv tolv sin beskjutning. Stenbock s\xc3\xa5g att den danska positionen p\xc3\xa5 Ringstorpsh\xc3\xb6jden var allt f\xc3\xb6r stark f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 till direkt angrepp och beordrade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r hela arm\xc3\xa9n att g\xc3\xb6ra en r\xc3\xb6relse \xc3\xb6sterut. Han b\xc3\xb6rjade \xc3\xa4ven vrida arm\xc3\xa9n n\xc3\xa5got s\xc3\xb6derut med m\xc3\xa5let att s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom kunna st\xc3\xa5 parallellt med den danska linjen och m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra en utflankering av den danska h\xc3\xb6gra flygeln. Stenbock gav order till Burenski\xc3\xb6ld att bege sig med sina kavalleriregementen fram mot Brohuset och Filborna f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kra v\xc3\xa4nsterflanken. Den svenska centern utvecklade sig samtidigt \xc3\xb6ver v\xc3\xa5tmarkerna norr om landsv\xc3\xa4gen och b\xc3\xb6rjade sakta rycka fram under st\xc3\xa4ndig kanoneld med cheferna till h\xc3\xa4st framf\xc3\xb6r linjerna._NEWLINE_Rantzau satt till h\xc3\xa4st framf\xc3\xb6r den danska centern och iakttog de svenska truppr\xc3\xb6relserna. N\xc3\xa4r han s\xc3\xa5g hur arm\xc3\xa9n r\xc3\xb6rde sig \xc3\xb6sterut ins\xc3\xa5g han att det svenska huvudanfallet inte skulle ske vid Ringstorpsh\xc3\xb6jden utan att Stenbock s\xc3\xb6kte drabbning \xc3\xb6ver hela slaglinjen. Det stod ocks\xc3\xa5 klart att den svenska v\xc3\xa4nsterflygelns framryckning mot Brohuset hotade att utflankera den danska h\xc3\xb6gerflygeln. Rantzau var v\xc3\xa4l medveten om att hans flyglar var svagare \xc3\xa4n sina svenska motsvarigheter p\xc3\xa5 grund av det danska kavalleriets numer\xc3\xa4ra underl\xc3\xa4ge. Han beordrade genast Rodsteen matt han skulle f\xc3\xb6rflytta sina trupper p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gerflygeln mot Filborna f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta den svenska kavalleristyrkan. _NEWLINE_I denna stund gjorde sig Rantzaus ovana som h\xc3\xa4rf\xc3\xb6rare p\xc3\xa5mind, d\xc3\xa5 han f\xc3\xb6rbis\xc3\xa5g att s\xc3\xa4nda bud till resten av sina generaler om att denna f\xc3\xb6rflyttning endast g\xc3\xa4llde h\xc3\xb6gra flygeln. N\xc3\xa4r Rodsteen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade sin framryckning mot Filborna skapade detta en stor lucka mellan centern och h\xc3\xb6gerflygeln, vilken snart var en kilometer stor. Luckan i linjen gjorde chefen f\xc3\xb6r den danska centern, von Eickstedt, orolig och han gav d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r p\xc3\xa5 eget initiativ order om en generell framryckning och r\xc3\xb6relse \xc3\xa5t h\xc3\xb6ger av den danska centern. D\xc3\xa5 den danska v\xc3\xa4nsterflygeln p\xc3\xa5 Ringstorpsh\xc3\xb6jden d\xc3\xa4remot h\xc3\xb6ll sina st\xc3\xa4llningar b\xc3\xb6rjade den danska arm\xc3\xa9n att t\xc3\xb6jas ut och vred sig till att st\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngs med landsv\xc3\xa4gen \xc3\xa5t nordost.\n_START_SECTION_\nRyttarstriderna vid Brohuset\n_START_PARAGRAPH_\nStrax efter klockan tolv hade Burenski\xc3\xb6ld tagit fram sig till Brohuset och st\xc3\xa4llde upp sina trupper i formation vid en l\xc3\xa5ng steng\xc3\xa4rdesg\xc3\xa5rd som avskilde Brohuset fr\xc3\xa5n Filborna. Rodsteen hade vid ungef\xc3\xa4r samma tid n\xc3\xa5tt Filborna och ryckte d\xc3\xa4refter fram mot Brohuset, d\xc3\xa4r de svenska trupperna h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att formera sig. Rodsteen avancerade och b\xc3\xb6rjade ta st\xc3\xa4llning vid en 150 meter bred lucka mellan en steng\xc3\xa4rdesg\xc3\xa5rd och ett moras, nu mycket n\xc3\xa4ra de svenska trupperna. Burenski\xc3\xb6ld kunde inte till\xc3\xa5ta det danska kavalleriet att st\xc3\xa4nga \xc3\xb6ppningen mot Filborna och s\xc3\xa5 fort han s\xc3\xa5g det danska kavalleriet rusa fram fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6jden beordrade han sina tillg\xc3\xa4ngliga trupper att g\xc3\xa5 till motanfall. _NEWLINE_N\xc3\xa4r Rantzau n\xc3\xa5dde fram till Filborna \xc3\xb6vertog han bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver de danska kavalleristyrkorna under anfallet. Hans l\xc3\xa5nga vana av att leda kavallerianfall tog i denna stund \xc3\xb6verhanden, d\xc3\xa5 han som \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavare ist\xc3\xa4llet borde ha stannat kvar vid centern f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla uppsikt \xc3\xb6ver hela sin h\xc3\xa4r. Det svenska kavalleriet drabbade snart samman med den danska fronten, ledd av Livgardet till h\xc3\xa4st. De numer\xc3\xa4rt \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna danska trupperna tryckte dock snart tillbaka svenskarna mot steng\xc3\xa4rdesg\xc3\xa5rden. Under stridens togs Burenski\xc3\xb6ld till f\xc3\xa5nga och f\xc3\xb6rdes till Helsingborg. De svenska trupperna skingrades och retirerade, men m\xc3\xa5nga fastnade vid ett grindh\xc3\xa5l i g\xc3\xa4rdesg\xc3\xa5rden och stacks i tr\xc3\xa4ngseln ner av de f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljande sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska lantdragonerna. Total f\xc3\xb6rlorade svenskarna under denna del av slaget 147 man i stupade och 401 man i s\xc3\xa5rade._NEWLINE_Den svenska v\xc3\xa4nsterflygelns resterande trupper b\xc3\xb6rjade efter hand anl\xc3\xa4nda till platsen och generalmajor G\xc3\xb6ran Gyllenstierna lyckades samla ihop de flyende resterna av V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta och \xc3\x96stg\xc3\xb6ta kavalleriregementen och begav sig sedan genast in i striden med sina trupper. Under tiden hade Stenbock st\xc3\xa5tt vid centern och sett hur de svenska trupperna tryckts tillbaka. F\xc3\xb6r att st\xc3\xa4rka upp v\xc3\xa4nsterflanken beordrade han bef\xc3\xa4lhavaren f\xc3\xb6r andra linjen p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gerflygeln, \xc3\xb6verste Carl Gustaf D\xc3\xbccker, skulle ta 1\xc2\xa0200 trupper och rida bort till Brohuset. N\xc3\xa4r Rantzau s\xc3\xa5g att allt fler svenska regementen b\xc3\xb6rjade ansluta sig \xc3\xa5tersamlade han sina trupper och beordrade anfall. Den f\xc3\xb6rsta danska anfallsv\xc3\xa5gen lyckades \xc3\xa5ter trycka tillbaka de svenska trupperna, men efter hand som att allt fler svenska regementen b\xc3\xb6rjade ansluta sig till striderna stannades framryckningen av och striderna blev allt mer desperata. Bud skickades till von Dewitz p\xc3\xa5 den danska v\xc3\xa4nsterflygeln med anh\xc3\xa5llan om f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar och han skickade \xc3\xb6ver 600 ryttare till h\xc3\xb6gerflygeln._NEWLINE_I de h\xc3\xa5rda striderna skadades danska Livgardets chef sv\xc3\xa5rt och b\xc3\xa5de Livregementets dragoners och Sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska lantdragonregementets chefer stupade under de h\xc3\xa5rda stridigheterna. Generaladjutant Bildstein lyckades samla ihop en trupp flyende svenska ryttare, v\xc3\xa4nda dem till anfall och \xc3\xb6verraskade Livregementets dragoner i flanken. Ytterligare svenska trupper ansl\xc3\xb6t och regementet b\xc3\xb6rjade ta till flykten. Vid den tidpunkten ankom \xc3\xa4nnu fler svenska trupper och anf\xc3\xb6ll resten av det danska kavalleriet i flanken som \xc3\xa4ven det b\xc3\xb6rjade retirera. Rantzau lyckades stanna upp en del av de flyende trupperna och samlade dem till ett motanfall, men blev under handgem\xc3\xa4nget skjuten genom skuldran och br\xc3\xb6stet av en svensk f\xc3\xa4nrik. Den danska h\xc3\xb6gerflygeln var dock redan bruten och flykten mot Helsingborg gick inte att hindra.\n_START_SECTION_\nCenterns sammandrabbning vid Berga\n_START_PARAGRAPH_\nUngef\xc3\xa4r samtidigt som den andra ryttarstriden n\xc3\xa4rmade sig sin b\xc3\xb6rjan vid Brohuset b\xc3\xb6rjade de tv\xc3\xa5 arm\xc3\xa9ernas centrar n\xc3\xa4rma sig varandra. Den danska positionen stod h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n den svenska och var v\xc3\xa4l skyddad bakom spanska ryttare som medtagits under framryckningen. Den svenska centern r\xc3\xb6rde sig s\xc3\xa5 fort det \xc3\xb6ver huvud taget gick \xc3\xb6ver de frusna v\xc3\xa5tmarkerna men terr\xc3\xa4ngen gjorde dock att avancemanget gick l\xc3\xa5ngsamt och under tiden fortsatte beskjutningen fr\xc3\xa5n det danska artilleriet. De svenska regementskanonerna hade stora sv\xc3\xa5righeter att ta sig fram genom morasen och flera g\xc3\xa5nger tvingades den svenska frammarschen stannas av i v\xc3\xa4ntan p\xc3\xa5 att artilleriet skulle kunna medf\xc3\xb6ras. _NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta infanterisammandrabbningen skedde vid \xc3\xb6stra delen, mellan Sm\xc3\xa5lands och Upplands femm\xc3\xa4nningsregementen, samt Sachsiska regementet p\xc3\xa5 svenska sidan, och Livgardet till fots och Drottningens livregemente p\xc3\xa5 den danska. N\xc3\xa4r de svenska regementena kom inom 10 till 15 meter fr\xc3\xa5n den danska linjen avfyrades massiva salvor av druvhagel- och karteschladdningar fr\xc3\xa5n regementskanonerna samtidigt som infanteriet unisont avfyrade sina vapen. Strax efter f\xc3\xb6ll det svenska infanteriet in mot danskarna med pikar och blanka vapen. Drottningens regemente drabbades s\xc3\xa4rskilt h\xc3\xa5rt av den svenska artillerielden och regementschefen tr\xc3\xa4ffades av artillerield och f\xc3\xb6ll ner d\xc3\xb6d. Samtidigt s\xc3\xa5g n\xc3\xa5gra av soldaterna i det bakre ledet hur danska kavallerister fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6gerflanken flydde mot Helsingborg jagade av svenska ryttare och fruktan att st\xc3\xa4ngas av fr\xc3\xa5n Helsingborg fick soldaterna att ta till flykten. Det n\xc3\xa4rmaste regementena till v\xc3\xa4nster, Fynska regementet och Jyll\xc3\xa4ndska regementet, drogs med i flykten. _NEWLINE_Kvar i f\xc3\xb6rsta linjen stod endast Livgardet till fots vid h\xc3\xb6gerflygeln och Grenadj\xc3\xa4rk\xc3\xa5ren vid v\xc3\xa4nsterflygeln, som bj\xc3\xb6d envist motst\xc3\xa5nd mot de svenska trupperna. I stridens hetta tr\xc3\xa4ffades Livgardets regementschef av kanoneld som slog av hans ben i kn\xc3\xa4h\xc3\xb6jd. Under en kort tid fortsatte han \xc3\xa4ndock att kommendera sina trupper, men stacks till slut ner av en svensk piken\xc3\xa4r. Snart ansl\xc3\xb6t sig S\xc3\xb6dermanlands regemente till de anfallande svenska trupperna och Livgardets situation blev oh\xc3\xa5llbar. Regementets f\xc3\xb6rluster var oerh\xc3\xb6rda. Med 500 d\xc3\xb6da eller s\xc3\xa5rade och 490 tillf\xc3\xa5ngatagna blev hela f\xc3\xb6rbandet i praktiken uppl\xc3\xb6st. _NEWLINE_I den v\xc3\xa4stra delen av slagf\xc3\xa4ltet stod \xc3\xa4ven Grenadj\xc3\xa4rk\xc3\xa5ren isolerat efter mittenregementenas flykt. Detta regemente stod emot det svenska trupperna lika obstinat som Livgardet och h\xc3\xa4ftiga strider utspelade sig mellan dem och \xc3\x84lvsborgs regemente. Efter hand som fler svenska infanteritrupper ryckte fram mot Grenadj\xc3\xa4rk\xc3\xa5ren blev deras st\xc3\xa4llning blev allt mer tr\xc3\xa4ngd. N\xc3\xa4r f\xc3\xb6rsvagade danska kavalleriet p\xc3\xa5 v\xc3\xa4nsterflygeln tvingades till flykten av det numer\xc3\xa4rt \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna svenskt kavalleri ins\xc3\xa5g generalmajor von Eickstedt att vidare motst\xc3\xa5nd var l\xc3\xb6nl\xc3\xb6st och beordrade dansk retr\xc3\xa4tt. _NEWLINE_Runt klockan tre p\xc3\xa5 eftermiddagen var huvuddelen av slaget \xc3\xb6ver. Enstaka mindre strider utspelade sig utanf\xc3\xb6r Helsingborgs vallar. De sista striderna bedarrade slutligen vid halv fyra-tiden. De danska f\xc3\xb6rlusterna var f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande. N\xc3\xa4rmare 7\xc2\xa0500 man hade stupadat, s\xc3\xa5rats eller tillf\xc3\xa5ngatagits och dessutom var artilleriet i svenska h\xc3\xa4nder. Mellan 1\xc2\xa0500 och 2\xc2\xa0000 hade stupat och mellan 3\xc2\xa0000 och 3\xc2\xa0500 s\xc3\xa5rades under slaget. Antalet tillf\xc3\xa5ngatagna uppgick till 2\xc2\xa0677. F\xc3\xb6rlusterna f\xc3\xb6r den svenska arm\xc3\xa9n uppgick till 810 d\xc3\xb6da och 2\xc2\xa0098 s\xc3\xa5rade, totalt 2\xc2\xa0908.\n_START_SECTION_\nDen danska evakueringen av Sk\xc3\xa5ne\n_START_PARAGRAPH_\nResterna av den danska arm\xc3\xa9n s\xc3\xb6kte sin tillflykt innanf\xc3\xb6r de hastigt uppf\xc3\xb6rda vallarna kring Helsingborg. Under generalmajor von Eickstedts bef\xc3\xa4l f\xc3\xb6rdelades delar av infanteriet till att bes\xc3\xa4tta olika delar av Helsingborgs f\xc3\xb6rskansningar f\xc3\xb6r att skydda mot ett m\xc3\xb6jligt svensk anfall mot staden. N\xc3\xa5got svenskt anfall kom dock inte d\xc3\xa5 Stenbock trots sitt \xc3\xb6vertag valde att inte genast anfalla Helsingborg de det skulle kr\xc3\xa4va alltf\xc3\xb6r stor manspillan, vilket man inte hade r\xc3\xa5d med. En kurir skickades till K\xc3\xb6penhamn med besked om nederlaget och senare under dagen ankom en eskader av \xc3\xb6rlogsskepp f\xc3\xb6r att beskydda Helsingborg fr\xc3\xa5n kustsidan._NEWLINE_Den 1 mars f\xc3\xb6rde svenskarna ner ett batteri p\xc3\xa5 10 kanoner, 2 haubitsar och 2 m\xc3\xb6rsare till stranden nedanf\xc3\xb6r P\xc3\xa5lsj\xc3\xb6 f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n beskjuta Helsingborg och den danska flotteskadern. N\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre effekt hade beskjutningen dock inte och elden besvarades av de danska \xc3\xb6rlogsskeppen. Den 3 mars ryckte svenskt kavalleri och infanteri fram mot Helsingborg, troligen vid \xc3\x84ngelholmsporten, men d\xc3\xa5 danskarna \xc3\xb6ppnade eld fr\xc3\xa5n kanonerna p\xc3\xa5 K\xc3\xa4rnans topp drog de svenska trupperna sig tillbaka. Samtidigt fortsatte eldgivningen fr\xc3\xa5n det svenska batteriet p\xc3\xa5 udden norr om Kullaporten, dels mot staden och dels mot skeppsbryggan och de danska skeppen. En av de svenska artilleripj\xc3\xa4serna lyckades tr\xc3\xa4ffa det danska huvudmagasinet f\xc3\xb6r krut och ammunition som var inhyst i ett hus i n\xc3\xa4rheten av Mariakyrkan, vilket resulterade i en v\xc3\xa5ldsam explosion som utpl\xc3\xa5nade ett helt kvarter och en h\xc3\xb6g eldkvast reste sig \xc3\xb6ver staden. Granaterna fortsatte att brisera i serier och sm\xc3\xa4llarna skapade stor f\xc3\xb6rvirring och oro d\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga av de danska trupperna trodde att svenskarna hade brutit sig in i staden._NEWLINE_Evakueringen av trupperna till Helsing\xc3\xb6r p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades den 4 mars. Det stod klart att det inte skulle vara m\xc3\xb6jligt att inom rimlig tid f\xc3\xb6ra med sig det omfattande proviantf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d som samlats i Helsingborg, trossen och dess vagnar, samt st\xc3\xb6rre delen av arm\xc3\xa9ns h\xc3\xa4star. D\xc3\xa5 man inte ville att detta skulle falla i svenskarnas h\xc3\xa4nder b\xc3\xb6rjade man redan samma kv\xc3\xa4ll br\xc3\xa4nna upp trossens rustvagnar och ammunitionsvagnar. De f\xc3\xb6rsta bev\xc3\xa4pnade trupperna att f\xc3\xb6ras \xc3\xb6ver var kavalleriet. Bed\xc3\xb6mningen gjorde att man inte hade m\xc3\xb6jlighet att skeppa \xc3\xb6ver alla kavalleriets h\xc3\xa4star eller de h\xc3\xa4star som f\xc3\xb6ljt med trossen. D\xc3\xa5 man inte ville att dessa skulle falla i fiendens h\xc3\xa4nder valde man att sticka eller skjuta ihj\xc3\xa4l dessa, totalt runt 5\xc2\xa0000. Endast officerarnas h\xc3\xa4star skonades och f\xc3\xb6rdes \xc3\xb6ver till Danmark. F\xc3\xb6r att v\xc3\xa5lla s\xc3\xa5 stort besv\xc3\xa4r som m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r svenskarna hade h\xc3\xa4starna till och med sl\xc3\xa4pats ner i k\xc3\xa4llare och sl\xc3\xa4ppts ner i brunnar. _NEWLINE_Den 5 mars \xc3\xb6verskeppades dragonerna och infanteriet. Under evakueringen tog danskarna all proviant som samlats i stadens f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d, runt 10\xc2\xa0000 tunnor r\xc3\xa5g, korn och havre, och dumpade ut det p\xc3\xa5 stadens gator. D\xc3\xa4r blandades det med gyttja, h\xc3\xa4stblod och h\xc3\xa4stavf\xc3\xb6ring och blev fullst\xc3\xa4ndigt oanv\xc3\xa4ndbart. Resterande 22 kanoner f\xc3\xb6rnaglades och allt kvarvarande krut str\xc3\xb6ddes ut p\xc3\xa5 marken. Klockan nio p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen steg von Dewitz tillsammans med generaladjutant Huitfeldt och trettio man ur Tredje sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska kavalleriregementet som stannat kvar vid foten av skeppsbron ner i den sista slupen och d\xc3\xa4rmed l\xc3\xa4mnade de sista danska trupperna Helsingborg och Sk\xc3\xa5ne.\n_START_SECTION_\nAnalys\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta historiker pekar p\xc3\xa5 den danske kungens passivitet som en stor anledning till att f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get blev ett s\xc3\xa5dant misslyckande. B\xc3\xa5de den i synen p\xc3\xa5 f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get banbrytande historikern Arthur Stille och den mer sentida historikern Anders Blidberg lyfter i sina respektive b\xc3\xb6cker fram flera exempel d\xc3\xa4r Reventow v\xc3\xa4djar till Fredrik IV om f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar och fler resurser men att dessa till st\xc3\xb6rsta delen g\xc3\xa5r obesvarade fr\xc3\xa5n Fredrik IV. Blidberg spekulerar att pressen fr\xc3\xa5n alla beslut som kr\xc3\xa4vde den danske kungens godk\xc3\xa4nnande blev honom \xc3\xb6verm\xc3\xa4ktig och att han d\xc3\xa5 ist\xc3\xa4llet valde att distrahera sig med sin \xc3\xa4lskarinna eller maskeradbaler._NEWLINE_Hur det danska f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get sk\xc3\xb6tts pekas ocks\xc3\xa5 ut att ha haft stor betydelse. Den danske historikern Karsten Skjold Petersen pekar i sin bok om f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get p\xc3\xa5 det faktum att Reventlow inte fick geh\xc3\xb6r f\xc3\xb6r sina krav att Malm\xc3\xb6 och Landskrona skulle intas, vilket hade kunnat frig\xc3\xb6ra m\xc3\xa5nga trupper f\xc3\xb6r f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get mot Karlskrona. Eftersom dessa st\xc3\xa4der var bef\xc3\xa4sta hade de ocks\xc3\xa5 varit s\xc3\xa4krare brohuvuden f\xc3\xb6r \xc3\xb6verf\xc3\xb6ring av f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar och materiel. Ut\xc3\xb6ver det hade man f\xc3\xb6rnekat Stenbock tillg\xc3\xa5ng till de 20 kanoner som fanns p\xc3\xa5 Malm\xc3\xb6hus slott. \xc3\x84ven Stille p\xc3\xa5pekar att danske kungen borde ha f\xc3\xb6ljt Reventlows r\xc3\xa5d och intagit st\xc3\xa4derna. Blidberg, Stille och Claes-G\xc3\xb6ran Isacson menar alla att Reventlows sjukdom och det faktum att han ersattes av Rantzau hade \xc3\xb6desdigra konsekvenser f\xc3\xb6r f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get. Retr\xc3\xa4tten till Helsingborg, som till st\xc3\xb6rsta delen var Rantzaus beslut, under st\xc3\xb6dd av Fredrik IV, har ocks\xc3\xa5 kritiserats historiskt sett. Den l\xc3\xa5nga retr\xc3\xa4tten tillbaka till Helsingborg, f\xc3\xb6ranledd av just bristen p\xc3\xa5 trupper av att m\xc3\xa5nga var uppbundna vid bel\xc3\xa4gringarna, anser b\xc3\xa5de Stille och Skjold Petersen b\xc3\xb6r ha brutit ner den danska arm\xc3\xa9ns moral. Artur Stille, som var den f\xc3\xb6rsta historikern i Sverige att egentligen se till hela f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5gets betydelse och inte bara slaget vid Helsingborg, framh\xc3\xa4ver ocks\xc3\xa5 hur framg\xc3\xa5ngsrik Stenbocks f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5gsplan var och hur han lyckades man\xc3\xb6vrera motst\xc3\xa5ndararm\xc3\xa9n dit han ville ha den innan det avg\xc3\xb6rande slaget. Rantzaus brist p\xc3\xa5 f\xc3\xa4ltherreerfarenhet och det faktum att han ska ha saknat det lugn och k\xc3\xa4nsla f\xc3\xb6r \xc3\xb6verblick som Reventlow besatte \xc3\xa4r n\xc3\xa5gra punkter som f\xc3\xb6rs fram f\xc3\xb6r betydelsen f\xc3\xb6r utkomsten av slaget vid Helsingborg. Detta kom sedan i uttryck av tv\xc3\xa5 mycket konkreta misstag fr\xc3\xa5n Rantzaus sida under slaget._NEWLINE_En annan faktor som framh\xc3\xa5lls \xc3\xa4r den svenska statsapparatens effektivitet n\xc3\xa4r det kom till att mobilisera resurser och s\xc3\xa4tta upp nya f\xc3\xb6rband. \xc3\x84ven om Sverige hade en env\xc3\xa4ldig monark i Karl XII, hade denne delegerat ansvaret f\xc3\xb6r landets f\xc3\xb6rsvar till defensionskommissionen, ledd av Arvid Horn, och Stenbock fick gott om st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n denna. Blidberg framh\xc3\xa4ver \xc3\xa4ven betydelsen av Stenbocks egen organisationsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga. Lars Ericson Wolke visar i sin artikel i Milit\xc3\xa4rhistorisk tidskrift 2009\xe2\x80\x932010 att om tidsfaktorn kr\xc3\xa4vde det kunde landsh\xc3\xb6vdingar och guvern\xc3\xb6rer p\xc3\xa5 eget initiativ besluta om egna krigsb\xc3\xb6rdor p\xc3\xa5 sin befolkning, n\xc3\xa5got som Stenbock utnyttjade till h\xc3\xb6g grad. Handlingskraften inom de svenska myndigheterna s\xc3\xa4tts av Blidberg i kontrast till den danska beslutsg\xc3\xa5ngen, som fortfarande innebar att kungen skulle tillfr\xc3\xa5gas inom alla \xc3\xa4renden. D\xc3\xa5 kungen som n\xc3\xa4mnts tidigare hellre spenderade sin tid p\xc3\xa5 andra aktiviteter kom detta att l\xc3\xa4nge lamsl\xc3\xa5 det danska f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get.\n_START_SECTION_\nEfterdyningar\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Stenbocks seger vid Helsingborg b\xc3\xb6rjade en hj\xc3\xa4ltekult v\xc3\xa4xa kring honom i det svenska riket. Han fick personliga gratulationer fr\xc3\xa5n \xc3\xa4nkedrottningen Hedvig Eleonora, prinsessan Ulrika Eleonora, hertig Karl Fredrik av Holstein-Gottorp, kung Stanis\xc5\x82aw Leszczy\xc5\x84ski och hertigen av Marlborough. \xc3\x96ver hela riket firades Stenbocks seger med hyllningstal, skrifter och konstn\xc3\xa4rliga verk, och i en allm\xc3\xa4n tacks\xc3\xa4gelseceremoni den 18 mars lovprisades Stenbocks namn. I april reste Stenbock till Stockholm f\xc3\xb6r att informera riksr\xc3\xa5det om det nya strategiska l\xc3\xa4get. Vid ankomsten dit hyllades han av stadens inv\xc3\xa5nare och han h\xc3\xb6ll flera segertal inf\xc3\xb6r pr\xc3\xa4st- och bondest\xc3\xa5nden. Rikets st\xc3\xa4nder sk\xc3\xa4nkte honom B\xc3\xa5\xc3\xa5tska palatset och den 21 maj utn\xc3\xa4mnde riksr\xc3\xa5det honom till f\xc3\xa4ltmarskalk, och skickade fullmakten till Karl XII:s h\xc3\xb6gkvarter i Bender f\xc3\xb6r kungens underskrift.  Kungen underl\xc3\xa4t d\xc3\xa4remot att besvara fullmakten och utn\xc3\xa4mnde i st\xc3\xa4llet Stenbock till riksr\xc3\xa5d, vilket betydde att han motvilligt fick avs\xc3\xa4ga sig sin tj\xc3\xa4nst som guvern\xc3\xb6r \xc3\xb6ver Sk\xc3\xa5ne. Kungen \xc3\xa4ndrade sig dock och stadf\xc3\xa4ste f\xc3\xa4ltmarskalksutn\xc3\xa4mningen tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n danska sidan konstaterades att f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get hade varit en katastrof och Fredrik IV beg\xc3\xa4rde in redog\xc3\xb6relser fr\xc3\xa5n alla i den danska generalstaben f\xc3\xb6r att reda ut vad som g\xc3\xa5tt fel. S\xc3\xa4rskilt ville han veta vilka order som getts och huruvida dessa efterf\xc3\xb6ljts. Klart var att det var tid att utpeka syndabockar. Rantzau kritiserades h\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r sin insats under slaget, s\xc3\xa4rskilt av \xc3\xb6verkrigssekreteraren von Lente, men bed\xc3\xb6mningen gjordes att han trots allt visat p\xc3\xa5 initiativ och personligt mod, och han undkom st\xc3\xb6rre konsekvenser. Han fick 1711 ansvaret f\xc3\xb6r inneslutningen av Wismar. Skulden f\xc3\xb6ll i st\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 Reventlow, som avskedades som \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavare den 12 april. Reventlow togs dock i n\xc3\xa5der igen och v\xc3\xa5ren 1712 gick han i kungens tj\xc3\xa4nst som diplomat och var Danmarks s\xc3\xa4ndebud till Peter den store och August den starke inf\xc3\xb6r slaget vid Gadebusch. Efter Stenbocks seger var han avg\xc3\xb6rande d\xc3\xa5 han lyckades \xc3\xb6vertala en uppgiven Peter den store att inte avbryta sitt f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g och \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Ryssland. Det visade sig att Reventlow hade drabbats av gikt och generalen blev s\xc3\xa4ngliggande i sju m\xc3\xa5nader efter f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get. Samtidigt med Reventlow avskedades chefen f\xc3\xb6r det danska f\xc3\xb6rpl\xc3\xa4gnadsv\xc3\xa4sendet, justitier\xc3\xa5d Christoffer Joachim Giese. Han fick n\xc3\xa5got mer r\xc3\xa4ttm\xc3\xa4tigt skulden f\xc3\xb6r de senf\xc3\xa4rdiga materiel och proviantleveranserna. Den 17 maj avskedades \xc3\xb6verkrigssekreteraren von Lente och ersattes p\xc3\xa5 tj\xc3\xa4nsten av Valentin von Eickstedt. Bef\xc3\xa4lhavaren i Norge, von Tritzschler, avskedades f\xc3\xb6r sin of\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att \xc3\xb6ppna en andra front i norr och utreddes ut\xc3\xb6ver detta f\xc3\xb6r landsf\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri, men utredningen n\xc3\xa5dde aldrig till r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng.'